       ‐ ldh
                                              udskrift
                                                   af
                             sø- & handelsrettens dombog
                                             ____________
den 6. december 2007 blev af retten i sagen
f‐60‐06
hk danmark som mandatar for f
(advokat jacob goldschmidt)
mod
materialisten amagertorv aps
(advokat henrik uldal)
afsagt sålydende
                                                 d o m:
indledning og påstande
sagens hovedspørgsmål er om materialisten amagertorv aps skal betale erstatning for
tort til den tidligere ansatte f for uberettiget overvågning, jf. erstatningsansvarslovens §
26.
       hk danmark har som mandatar for f nedlagt påstand om betaling af 30.000 kr. med
procesrente fra sagens anlæg den 24. juli 2006.
       materialisten amagertorv aps har påstået frifindelse.
                                                  ‐2‐
        materialisten nedlagde i påstandsdokument modtaget den 23. oktober 2007 påstand
om afvisning, subsidiært frifindelse. materialisten havde hidtil påstået frifindelse. retten
afslog den 31. oktober 2007 at tage afvisningspåstanden under påkendelse. hovedfor‐
handling fandt sted den 8. november 2007.
parterne er med hensyn til faktum enige om at de oplysninger der fremgår af arbejdsret‐
tens dom af 29. marts 2007 i sagen a 2006.343, skal lægges til grund.
arbejdsrettens sag
sagen blev ført af landsorganisationen i danmark for hk/handel mod dansk arbejdsgi‐
verforening for hts handel, transport og service for matas, amagertorv, 1160 køben‐
havn k, nu materialisten amagertorv aps med påstand om bod for overtrædelse af en af‐
tale af 24. april 2001 mellem landsorganisationen i danmark og dansk arbejdsgiverfor‐
ening om kontrolforanstaltninger. aftalen lyder således:
        1.      arbejdsgiveren kan i medfør af ledelsesretten og under iagttagelse af bestemmel‐
serne i de kollektive overenskomster iværksætte kontrolforanstaltninger. kontrolforanstaltninger
skal være sagligt begrundede i driftsmæssige årsager og have et fornuftigt formål, de må ikke være
krænkende over for lønmodtagerne, og de må ikke forvolde lønmodtagerne tab eller nævneværdi‐
ge ulemper.
        2.      arbejdsgiveren skal underrette lønmodtagerne om nye kontrolforanstaltninger se‐
nest 2 uger inden de iværksættes.
        3.      såfremt formålet med kontrolforanstaltningen vil forspildes, hvis den ikke iværk‐
sættes straks, kan arbejdsgiveren underrette lønmodtagerne efterfølgende. underretningen skal i
så fald gives snarest muligt.
        4.      finder lønmodtagerne, efter at være blevet underrettet om en kontrolforanstaltning,
at betingelserne for iværksættelse af kontrolforanstaltningen ikke er eller har været opfyldt, kan de
kræve den således opståede uoverensstemmelse behandlet fagretligt.
        5.      uoverensstemmelser om iværksættelse af kontrolforanstaltninger behandles fag‐
retligt i overensstemmelse med hidtidig praksis ved arbejdsretten eller faglig voldgift.
        6.      nærværende aftale er at betragte som et protokollat til da/lo‐hovedaftalen.
        7.      (ikrafttrædelsesbestemmelse)
endvidere har dansk handel & service og hk handel den 13. september 2004 udarbejdet
                                                    ‐3‐
en skriftlig ʺfælles anbefaling af retningslinjer for god skik i forbindelse med tv‐
overvågning i butikkenʺ.
af sagsfremstillingen i arbejdsrettens kendelse fremgår:
”f arbejdede i matas på amagertorv, københavn. om formiddagen den 30. december 2004 blev
hun i butikken telefonisk kontaktet af sin arbejdsgiver, kurt kejser nielsen, der fra sin bopæl i ho‐
bro havde direkte adgang til de optagelser som blev optaget via tv‐overvågning i butikslokalet, og
som meddelte hende at han i længere tid havde iagttaget hende og herefter påtalte at hun sminke‐
de sig i butikslokalet. det er ubestridt at kurt kejser nielsen, da han telefonisk kontaktede f,
mindst havde overvåget hende i en halv time. tv‐overvågningen blev anvendt med det oplyste
formål at forebygge tyveri og røveri mv., og sagens spørgsmål er derfor om kurt kejser nielsen
under de givne omstændigheder var berettiget til at iagttage f som sket. f blev afskediget den 31.
december 2004.”
det er oplyst at f er blevet tillagt erstatning på 15.000 kr. i henhold til hovedaftalens § 4,
stk. 3, jf. afskedigelsesnævnets sag 1275/05.
forklaringer
af forklaringer gengivet i arbejdsrettens kendelse fremgår:
f har forklaret at hun blev ansat i 1999 i matas butikken der dengang lå på vimmelskaftet. hun
kan ikke huske om hun ved ansættelsen modtog en velkomstfolder, eller om der på hendes første
arbejdsdag blev gennemgået en tjekliste. hun vidste at man ikke skulle sminke sig i butikslokalet
hvor kunderne kom, men de fleste ansatte gjorde det et diskret sted i butikken når der ikke var
kunder. ejerne af matas ville have at de ansatte anvendte sminke, og selv var hun blevet opfordret
til at anvende mere øjenskygge.
        i butikken på vimmelskaftet var der tv‐overvågning med ca. 8 kameraer. det var muligt at
se optagelserne på en skærm på kontoret, og alle ansatte havde adgang hertil. butikken på vim‐
melskaftet skulle flyttes til nye lokaler på amagertorv i august 2004, og der blev i den anledning
afholdt informationsmøde for medarbejderne den 1. juni 2004. på informationsmødet fik de at vide
at der var tv‐overvågning, og at der ville der blive opsat flere kameraer da forretningsarealet var
større. hun ved ikke hvor mange kameraer der blev opsat i den nye butik. kameraerne var skjult,
men hun tror at hele butikslokalet var overvåget. hun var derfor klar over at hun også selv blev
                                                    ‐4‐
optaget når hun opholdt sig i butikslokalet. på begge butikkens indgangsdøre var der skilte der vi‐
ste at butikken var tv‐overvåget, og der var opsat skærme hvor kunderne kunne se optagelser di‐
rekte. optagelserne kunne også ses på skærme i et teknikrum i baglokalet. døren til teknikrummet
stod på klem, og hun har set ind i rummet, men hun har aldrig opholdt sig i det. det var som regel
butikkens daglige leder eller den vagt der var tilknyttet butikken, der anvendte rummet.
       hun vidste ikke at optagelserne også kunne ses af kurt kejser nielsen fra hans bopæl i ho‐
bro. det opdagede hun først den 30. december 2004 da han ringede til hende i butikken. han var
meget vred. han skældte hende ud og sagde at han nu havde overvåget hende en time, og at hun
ikke måtte sminke sig i arbejdstiden i butikslokalet. den dag var der 8‐10 ansatte på arbejde. der
var ikke travlt, og stort set alle de ansatte sminkede sig diskret i butikken den dag. selv tog hun
kun lip gloss på. det var en kollega der tog telefonen da kurt kejser nielsen ringede. han kunne
ikke huske hvad hun hed, men han fortalte kollegaen hvor i butikken hun stod. kurt kejser niel‐
sen havde tidligere skældt hende ud i butikken, men det var i efteråret 2004. det var ikke tidligere
blevet påtalt at hun sminkede sig i arbejdstiden. efter samtalen var hun dårlig tilpas og gik hjem.
næste dag blev hun sagt op. hun har haft psykiske problemer efter episoden og har som følge
heraf gået til psykolog.
       klaus kejser nielsen har forklaret at han har det daglige ansvar for 15 matasbutikker som
han ejer sammen med sin far, kurt kejser nielsen, og sin søster. i butikkerne er der 160 ansatte.
han holder møder med sin far og søster om butikkerne hver morgen i hobro.
       butikken på vimmelskaftet blev købt i 1992. der var mange tyverier, og for at hjælpe besty‐
reren blev der opsat tv‐overvågning. optagelserne blev lagret på vhs‐bånd, og hver dag blev der
indsat et nyt bånd. butikken havde 30 bånd, og dermed blev gamle optagelser løbende slettet. der
var skærme i butikken så kunderne kunne se at de blev tv‐overvåget. hvis der var mistanke om
tyveri, kunne man gense situationen i et rum i baglokalet. formålet med tv‐overvågningen var ikke
at holde øje med de ansatte, men alene at forebygge tyveri og røveri. formålet var dermed også at
opnå større sikkerhed for de ansatte. bestyreren i butikken havde i forbindelse med et butikstyveri
været udsat for at blive truet med kniv, og bestyreren var i et andet tilfælde blevet slået ned. opta‐
gelserne kunne endvidere anvendes i situationer hvor der f.eks. under en betaling opstod tvivl om
hvilken pengeseddel kunden havde betalt med.
       butikken på vimmelskaftet skulle flytte til nye og større lokaler på amagertorv i august
2001. den 1. juni 2001 blev der afholdt informationsmøde for de ansatte om den nye butik. på mø‐
det gennemgik han bl.a. den nye butiks indretning og varesortiment. han forklarede også om bu‐
tikkens tv‐overvågning der var digital, og han er sikker på at han fortalte at optagelserne kunne ses
i hobro. de ansatte fik på informationsmødet fremvist de nye lokaler, han forklarede igen under
fremvisningen om tv‐overvågningen og antallet af kameraer, herunder også at optagelserne ville
kunne ses i hobro. det gav ikke anledning til diskussion på mødet, og han har heller ikke efterføl‐
gende hørt noget herom. der blev opsat i alt 26 kameraer i butikslokalet. det er muligt at se kame‐
                                                     ‐5‐
raernes placering i lokalet, men ikke i hvilken retning kameraerne optager. der er opsat skærme to
steder i butikken så kunderne kan se at de bliver optaget. baggrunden for den øgede overvågning
var at der var sket to røverier i to andre matas butikker. der blev ansat en vagt tit den nye butik.
vagten møder i butikken kl. 12 og bliver der til lukketid. i perioden fra butikken åbner kl. 10 til
vagten møder kl. 12, er der derfor alene overvågning via kameraerne.
       man kan som ansat ikke undgå at blive optaget af tv‐kameraerne. hvis en ansat har mistan‐
ke om tyveri, kan den ansatte kontakte vagten eller en kollega, og de kan sammen se optagelserne i
et teknikrum i baglokalet. eftersom optagelserne er digitale, er det muligt at se optagelserne og
samtidig forsætte med at optage. optagelserne bruges ikke til at regulere de ansattes adfærd. op‐
tagelserne bliver gemt i 30 dage hvorefter de bliver slettet automatisk. det er muligt at kopiere op‐
tagelser f.eks. til brug for politimæssig efterforskning.
       tanken bag fjernlinjen til hobro var at det skulle være en ekstra sikkerhed. i det tidsrum
hvor vagten ikke var i butikken, var det hensigtsmæssigt at kunne se butikken fra hobro, og hvis
der skete et røveri, kunne der ringes til politiet. der var samme muligheder for at skifte kamera fra
hobro som fra teknikrummet i baglokalet til butikken.
       de havde ikke drøftet opsætningen af kameraer og fjernlinjen med de ansatte eller med til‐
lidsrepræsentanterne. de syntes selv at det var en god ide, og derfor valgte de at gøre det.
       det er matasʹ politik at ansatte ikke må sminke sig i butikslokalet i åbningstiden. det er uden
betydning om der er kunder i butikken, og f kendte til disse regler da hun flere gange tidligere
havde været tilkaldt til kontoret fordi hun havde sminket sig i åbningstiden. de ansatte må sminke
sig i butikslokalet før åbningstid eller i deres pauser i baglokalet når butikken er åben.
       den 30. december 2004 kom han ind på sin fars kontor i hobro da faderen var midt i telefon‐
samtalen med f. faderen fortalte bagefter at han mens han arbejdede, havde holdt øje med f i en
halv time til tre kvarter. hun havde da stået og sminket sig i forretningen.
       det var udelukkende omsætningsnedgang der var grunden til at f blev sagt op dagen efter. i
dag eksisterer fjernlinjen ikke længere.
       jan nielsen har forklaret at han har været bestyrer af en matas forretning siden 1992. han
blev ansat som bestyrer i matas på vimmelskaftet i 1996 og er nu butikschef i forretningen på
amagertorv.
       formålet med tv‐overvågningen er at forebygge røverier og have et brugbart redskab ved
mistanke om tyveri. det er derfor tillige en sikkerhed for de ansatte. der blev først installeret ka‐
meraer på vimmelskaftet efter at han var blevet ansat. han har pågrebet ca. 300 butikstyve siden
1992, og han har både prøvet at blive slået ned af en butikstyv og blive truet med en kniv. da det
var besluttet at forretningen skulle flyttes til amagertorv, blev der afholdt informationsmøde med
de ansatte. han deltog ikke i mødet fra begyndelsen, men han hørte at klaus kejser fortalte at der
ville være videoovervågning og fast vagt.
       der er i alt 28 kameraer i butikken. fra et teknikum i baglokalet kan man se optagelserne
                                                    ‐6‐
hvis man har mistanke om tyveri. alle har adgang til teknikrummet, og f har også været med der‐
ude for at se optagelser.
       han var bekendt med at der var en fjernlinje, så man fra hobro kunne holde øje med butik‐
ken når der ikke var en vagt. det blev oplyst på informationsmødet, og det var hans indtryk at alle
de ansatte vidste det. man talte ikke om det. optagelserne har aldrig været brugt mod de ansatte.
der var ikke aftalt faste tidspunkter hvor kurt kejser nielsen skulle overvåge butikken, men det lå
i luften at det skulle være når vagterne endnu ikke var mødt.
       det er ikke tilladt at sminke sig i butikkens åbningstid i butikslokalet, og det vidste de ansat‐
te. hvis han så en ansat sminke sig, blev det påtalt med det samme, og han har flere gange påtalt
det over for f.
       stine presse har forklaret at hun i 2002 blev ansat som elev i butikken på vimmelskaftet og
er i dag ansvarlig for helseafdelingen i butikken på amagertorv. den første dag på arbejde blev
hun vist rundt. rundviseren anvendte checklisten og fortalte også om butikkens overvågning.
       informationsmødet den 1.. juni 2004 begyndte på vimmelskaftet, men senere blev de vist
rundt i de nye lokaler. det blev fortalt at tv‐overvågningen ville kunne ses fra hobro, men det blev
ikke oplyst i hvilket omfang og hvornår kurt kejser nielsen ville se optagelserne. optagelserne
kan også ses i et teknikum i baglokalet som alle ansatte har adgang til. hun anvender selv optagel‐
serne mindst en gang om dagen når hun bliver opmærksom på en eventuel butikstyv. i begyndel‐
sen var det mærkeligt at vide sig overvåget, men nu er det blevet en del af hverdagen.
       pia olskjær har forklaret at hun begyndte som elev i en matas‐butik i 2002 og har arbejdet
både på vimmelskaftet og nu på amagertorv hvor hun er salgsassistent. det var jan nielsen der
viste hende rundt den første dag og bl.a. fortalte hende om tv‐overvågningen som er et godt red‐
skab til at forhindre tyveri.
       på informationsmødet blev det oplyst at der ville blive opsat kameraer, og at kurt kejser
ville kunne se optagelserne fra sin bopæl i hobro. de ansatte talte om det i begyndelsen, men in‐
gen rettede henvendelse til forbundet. kurt kejser nielsen ville holde øje med sin butik, og når han
besøgte butikken, ville han med sikkerhed påtale forskellige uregelmæssigheder f.eks. hvis de an‐
satte ikke udførte deres arbejde korrekt. det er uset at sminke sig i butikslokalet. det kan man gøre
i baglokalet i pauserne. alle kender denne regel.
i arbejdsrettens begrundelse hedder det:
det fremgår af den mellem lo og da indgåede aftale af 24.april 2001 om kontrolforanstaltninger
at aftalen skal betragtes som et protokollat til da/lo hovedaftalen. en overtrædelse af aftalen vil
følgelig være at betragte som en overtrædelse af hovedaftalen.
       ifølge aftalen skal ʺkontrolforanstaltninger være sagligt begrundede i driftsmæssige årsager
                                                   ‐7‐
og have et fornuftigt formål: de må ikke være en krænkende over for lønmodtagerne...ʺ
       efter det oplyste om omfanget af tyverier i butikken finder arbejdsretten at tv‐overvågnin‐
gen af butikslokalet utvivlsomt er driftsmæssigt begrundet og har et fornuftigt formål. at de ansat‐
te uundgåeligt bliver omfattet af tv‐overvågningen, kan ikke anses som en krænkelse der over for
de driftsmæssige hensyn kan indskrænke kontrolforanstaltningen.
       det er ubestridt at tv‐overvågningen ikke havde og heller ikke kunne have til formål at kon‐
trollere de ansattes almindelige adfærd.
       efter bevisførelsen kan det imidlertid som ubestridt lægges til grund at kurt kejser nielsen
den 30. december 2004 anvendte tv‐overvågning til i hvert fald i en halv time til tre kvarter at
overvåge fs adfærd i butikslokalet.
       fs adfærd den 30. december 2004 var ikke af en sådan karakter at den berettigede kurt kej‐
ser nielsen til at overvåge hende som sket. den længerevarende overvågning var dermed kræn‐
kende over for hende, og virksomheden har derfor klart overtrådt aftalen af 24. april 2001 om kon‐
trolforanstaltninger.
       arbejdsretten finder endvidere at bod klart er forskyldt.
       ved fastsættelsen af bodens størrelse lægger arbejdsretten vægt på at overvågningen som
det må lægges til grund, alene har været rettet mod en enkelt ansat og kun i et enkelt tilfælde, men
i forhold til denne ansatte har haft en ikke ubetydelig varighed. boden findes på denne baggrund
passende at kunne fastsættes til 50.000 kr.
argumenter
hk har anført at f som fastslået af arbejdsretten blev overvåget i en halv time til tre kvar‐
ter. overvågningen der kun rettede sig mod hende, var dybt krænkende og gav hende
psykiske problemer. hun har derfor krav på erstatning for tort hvis betingelserne i erstat‐
ningsansvarsloven er til stede.
       sagen skal vurderes uafhængigt af det kollektive arbejdsretlige system. ved ar‐
bejdsrettens dom blev der pålagt bod, hvoraf f ikke har krav på at få en andel, i anledning
af episoden på grund af overtrædelsen af aftalen af 24. april 2001 mellem landsorganisa‐
tionen i danmark og dansk arbejdsgiverforening om kontrolforanstaltninger. kravet i
den foreliggende sag vedrører fs individuelle krav om erstatning for den tort der er tilfø‐
jet hende, et krav som arbejdsretten ikke kan påkende.
       overvågningen var retsstridig. det er fastslået ved arbejdsrettens dom at overvåg‐
ningen var i strid med parternes generelle aftale om kontrolforanstaltninger. overvågnin‐
gen er omfattet af lov om tv‐overvågning som efter lovændring i 1998 også omfatter ar‐
                                                ‐8‐
bejdspladser, og skal derfor ske inden for de grænser som denne lov sætter. overvågnin‐
gen, indsamlingen af data, var i strid med persondataloven for så vidt som der er foreta‐
get indsamling af oplysninger om f i strid med god databehandlingsskik, jf. lovens § 5,
stk. 1, ligesom indsamlingen og anvendelsen gik videre end hvad formålet med overvåg‐
ningen krævede, jf. lovens § 5, stk. 2. som antaget af datatilsynet i dettes brev af 3. juni
2002 til dansk supermarked administration a/s er digital overvågning som udgangs‐
punkt omfattet af persondataloven, og billeder af ansatte må betragtes som personoplys‐
ninger. indsamling af oplysninger via tv‐overvåg‐ning kan derfor kun ske til udtrykkeligt
angivne og saglige formål, og senere behandling må ikke være uforenelig med disse for‐
mål. der skal endvidere ske underretning af den ansatte om overvågningen, hvis dette ik‐
ke er uforholdsmæssigt vanskeligt, og det er det ikke, jf. datatilsynets nævnte brev.
       det anførte er også i overensstemmelse med peter blumes artikel i juristen nr. 6,
2007 og med principperne i copland‐dommen (menneskerettighedsdomstolens dom af 3.
april 2007 ((2007) emd 253).
       f har således krav på erstatning efter erstatningsansvarslovens § 26 for tort, en er‐
statning som passende kan udmåles til ikke under 30.000 kr. der bør ved udmålingen
lægges vægt på at f på overvågningstidspunktet befandt sig et sted hvor hun efter sin an‐
sættelseskontrakt havde pligt til at opholde sig. hun var således i en anden situation end
fx kunder der blot kan vælge ikke at indfinde sig på et tv‐overvåget sted. ved udmålingen
af boden bør der også lægges vægt på at den skal have en præventiv effekt.
       om betingelserne for anvendelsen af reglen i erstatningsansvarslovens § 26 kan i
øvrigt henvises til jens møller i juristen, juni 2007, med omtale af retspraksis, herunder
den efter hk’s og andres opfattelse tvivlsomme afgørelse i u2005.1131ø.
materialisten amagertorv har ikke bestridt at overvågningen som den er beskrevet i ar‐
bejdsrettens kendelse, indebærer en retsstridig krænkelse, men har anført at såvel ar‐
bejdsrettens sag som den foreliggende vedrører samme episode. arbejdsrettens dom in‐
deholder således en bedømmelse af den krænkelse der nu på ny ønskes bedømt.
       parterne i arbejdsretssagen var lo og da og derfor ikke de samme som denne sags
parter; desuagtet bør hk ikke som mandatar for f, efter at have fået tilkendt 50.000 kr. i
arbejdsretten, kunne gennemføre et krav om godtgørelse for den samme forseelse efter
erstatningsansvarsloven. hk har på sit medlems vegne valgt at forfølge forseelsen ad fag‐
retlig vej ved arbejdsretten. hk kan derfor ikke vælge at anlægge en sag ved de alminde‐
                                               ‐9‐
lige domstole med krav om kompensation for den samme forseelse.
       f har valgt at lade sig repræsentere ved sit forbund hk der i henhold til de aftalte
regler gennemførte sagen fagretligt. den krænkelse af aftalen af 24. april 2001 som blev
behandlet af arbejdsretten, er identisk med den krænkelse som gøres gældende i den fo‐
religgende sag. den idømte bod indeholder kompensation for krænkelse af f. der forelig‐
ger i realiteten sag mellem de samme parter om det samme. dette må føre til frifindelse af
materialisten amagertorv. det er muligt at f ikke har retskrav på en andel af det beløb
som arbejdsretten har tilkendt lo eller hk, men det står jo hk frit for at lade den betalte
bod tilfalde sit medlem helt eller delvist.
       subsidiært gøres gældende at erstatning skal bortfalde eller opgøres til et minimalt
beløb under hensyn til at virksomheden allerede er idømt 50.000 kr. i bod for den samme
forseelse.
rettens begrundelse og resultat
etableringen af overvågning var lovlig efter lov om tv‐overvågning, nu lovbekendtgørelse
nr. 1190 af 11. oktober 2007 om tv‐overvågning, men den var som fastslået af arbejdsret‐
ten i strid med den mellem lo og da indgåede aftale af 24.april 2001 om kontrolforan‐
staltninger.
       f blev tv‐overvåget af sin arbejdsgiver fra dennes private bopæl i en længere perio‐
de fra en halv time til tre kvarter. overvågningen var ikke arbejdsmæssigt eller sikker‐
hedsmæssigt begrundet. overvågningen medførte at der blev indsamlet oplysninger (bil‐
leder) af f til et andet formål end hvad der må antages at have været hende bekendt, og
var således i strid med persondatalovens § 5, stk. 1 og 2, om god databehandlingsskik og
om at indsamling af oplysninger skal ske til udtrykkeligt angivne og saglige formål.
       der foreligger således en retsstridig handling der medfører at der skal betales er‐
statning for tort efter erstatningsansvarslovens § 26.
       det forhold at arbejdsretten har pålagt bod for overtrædelse af aftalen mellem lo
og da om kontrolforanstaltninger, medfører ikke at der skal ske frifindelse i den forelig‐
gende sag. parterne i denne sag er ikke identiske med parterne i arbejdsrettens sag a
2006.343, og kravet i den foreliggende sag bygger på et andet retsgrundlag end tilfældet
var i arbejdsrettens sag.
       der er i forbindelse med behandlingen i arbejdsretten eller i afskedigelsesnævnet
                                                ‐ 10 ‐
ikke taget forbehold eller indgået aftaler der kunne medføre at f er afskåret fra at rejse
krav om erstatning for tort efter erstatningsansvarslovens § 26.
      f var som anført udsat for en længerevarende overvågning der var uden saglig be‐
grundelse. overvågningen var efter sin art i høj grad krænkende for hende. erstatningen
for tort findes på denne baggrund at måtte ansættes til 25.000 kr.
                                          thi kendes for ret:
inden 14 dage skal materialisten amagertorv aps til hk danmark som mandatar for f
betale 25.000 kr. med procesrente fra den 24. juli 2006 samt 10.500 kr. i sagsomkostninger.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
      hans havsager                      jens feilberg                jens chr. larsen
                                                  (sign.)
                                              ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                                   p.j.v. sø- og handelsretten, den
