                      højesterets kendelse
                          afsagt mandag den 9. marts 2015
sag 198/2014
journalist jan lauridtsen (advokat asger bagge-jørgensen) kærer østre landsrets kendelse
om navneforbud i sagen
anklagemyndigheden
mod
s1,
s2,
s3 og
s4
(advokat lene brinch sørensen for alle)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af københavns byret den 4. juni 2014 og af østre
landsrets 4. afdeling den 11. juli 2014.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: vibeke rønne, michael rekling og hanne schmidt.
påstande
kærende, journalist jan lauridtsen, har nedlagt påstand om, at navneforbuddet ophæves.
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at landsrettens kendelse stadfæstes.
s1, s2, s3 og s4 har nedlagt påstand om, at landsrettens kendelse stadfæstes.
                                                  - 2 -
sagsfremstilling
det fremgår af retsbog af 8. april 2014 fra københavns byret, afdelingen for grundlovsforhør
m.m., at s1, s2, s3 og s4 in absentia blev sigtet for overtrædelse af straffelovens § 114, stk.
3, jf. stk. 1, nr. 1, ved i august 2013 i en video, som blev lagt på internettet, og som var rettet
mod danske seere, med våben at have skudt til måls mod skydeskiver, hvor billeder med an-
sigter af morten storm, lars hedegaard jensen, anders fogh rasmussen, kurt westergaard,
ahmad akkari og naser khader blev ramt. s1 blev endvidere sigtet for overtrædelse af straf-
felovens § 114, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1, ved i et radiointerview, som blev sendt i ”radio24syv”,
at have udtalt, at personerne var udvalgt, fordi personerne havde hånet profeten mohammad
og islam, og at han var villig til at slå de afbillede personer ihjel, hvis det var muligt. herud-
over blev s1 sigtet for overtrædelse af straffelovens § 136, stk. 1, ved i samme video offent-
ligt at tilskynde til forbrydelse. s2, s3 og s4 er sigtet for medvirken hertil.
ved københavns byrets kendelse af 8. april 2014 blev alle fire varetægtsfængslet in absentia i
medfør af retsplejelovens § 762, stk. 1, nr. 1, nr. 2 og nr. 3.
efter anmodning fra den beskikkede forsvarer, advokat lene brinch sørensen, nedlagde kø-
benhavns byret ved kendelse af 4. juni 2014 navneforbud i sagen. i kendelsen hedder det
bl.a.:
        ”efter sigtelsens karakter og sagens nuværende stadium finder retten, at offentlig gengi-
        velse af de sigtedes navne, stillinger eller bopæle vil udsætte dem for unødvendig kræn-
        kelse, jf. retsplejelovens § 31, stk. 1, nr. 2.
        retten finder endvidere, at de i retsplejelovens § 31, stk. 3, nævnte hensyn ikke taler
        mod nedlæggelse af navneforbud…”
journalist jan søgaard, ekstrabladet, og journalist jan lauridtsen, tv 2, kærede afgørelsen til
østre landsret, der ved kendelse af 11. juli 2014 stadfæstede byrettens afgørelse. i kendelsen
hedder det bl.a.:
        ”s2, s3 og s4
        landsretten tiltræder af de grunde, byretten har anført, og idet det af de kærende anførte
        ikke kan føre til et andet resultat, byrettens afgørelse om navneforbud vedrørende s2,
        s3 og s4.
                                                 - 3 -
       s1
       landsretten finder ikke, at det forhold, at s1 i et radiointerview, som efterfølgende blev
       sendt af radio24syv, har udtalt sig om den i sigtelserne nævnte video, i sig selv kan
       føre til, at offentliggørelse af hans identitet ikke kan antages at ville udsætte ham for
       unødvendig krænkelse. landsretten bemærker herved, at s1 efter de foreliggende op-
       lysninger optrådte under navnet abu khattab i det nævnte interview.
       med nævnte bemærkning tiltræder landsretten af de grunde, byretten har anført, og idet
       det af de kærende anførte ikke kan føre til et andet resultat, byrettens afgørelse om nav-
       neforbud vedrørende s1…”
det fremgår af anklagemyndighedens kæresvarskrift af 27. oktober 2014, at de sigtede ikke er
afhørt om sagen, og at københavns politi telefonisk har oplyst, at de sigtede formentlig fortsat
befinder sig uden for danmark.
anbringender
journalist jan lauridtsen har anført bl.a., at et navneforbud efter § 31 indebærer et forbud
mod, at den pågældendes identitet ved angivelse af navn, stilling, bopæl eller på anden lig-
nende måde offentliggøres. forbuddet er således et identifikationsforbud. tre af de fire sig-
tede er stået frem med ansigt og har derfor identificeret sig selv. det bærende hensyn bag
navneforbuddet er, om offentlig gengivelse vil udsætte nogen for unødvendig krænkelse. al-
lerede fordi de pågældende har identificeret sig selv, foreligger der ikke en situation, hvor
offentlig gengivelse kan udgøre en selvstændig krænkelse.
der er tale om meget alvorlige sigtelser, hvis indhold ikke mindst i forhold til de sigtedes valg
af imaginære ofre i sig selv har stor samfundsmæssig betydning. de sigtede har ved deres
deltagelse i videoen ønsket at placere sig i det offentlige rum. ved offentliggørelse på inter-
nettet i en velkendt videodelingstjeneste som youtube må viderebringelse i massemedier an-
ses for tilsigtet eller i hvert fald påregneligt.
det må påregnes, at offentliggørelse af en video med fiktive likvideringer af centrale personer
i det danske samfundsliv afføder en reaktion fra danske myndigheder, og efterforskningens
stadium kan under disse omstændigheder ikke tillægges betydning. efter politiets pressemed-
delelse kan det heller ikke tillægges betydning, om de pågældende kender til sigtelserne, og et
                                                - 4 -
hensyn til, at de sigtede forud for identifikation i pressen kan udtale sig om sigtelserne, må
være af helt underordnet betydning. samlet set vejer hensynet til offentlighedens interesse i at
modtage fyldestgørende information langt tungere end hensynet til de sigtede.
navneforbuddet vanskeliggør yderligere omtale af sagen, idet omtale af sagens faktiske for-
hold sammenholdt med tilgængeligt materiale både i form af anden presseomtale og af den
video, de sigtede har offentliggjort, kan føre til identifikation i strid med forbuddet. det følger
af informationsfriheden, at offentligheden har en berettiget forventning om, at et emne af be-
tydelig offentlig interesse dækkes af medierne, hvilket understøttes af københavns politis
egen pressemeddelelse om sagen.
anklagemyndigheden har anført bl.a., at afgørelsen af, om der skal nedlægges navneforbud,
beror på en konkret afvejning af den enkeltes interesse i at få nedlagt et navneforbud over for
det offentliges interesse i at kunne få oplyst den pågældendes identitet. ved denne afvejning
synes der i praksis at blive lagt vægt på sigtelsens grovhed, sagens samfundsmæssige betyd-
ning, den sigtedes placering i samfundet samt om efterforskningen befinder sig på et tidligt
stadie, eller om der er tale om en færdigefterforsket sag.
i den foreliggende sag taler det imod nedlæggelse af navneforbud, at der er tale om meget
alvorlige sigtelser af væsentlig samfundsmæssig betydning. for at nedlægge navneforbud
taler på den anden side, at sagen endnu er på et meget tidligt stade i efterforskningen, og at de
sigtede er varetægtsfængslet in absentia og således ikke nødvendigvis kender til de rejste sig-
telser, ligesom de ikke har haft lejlighed til at udtale sig herom. sidstnævnte hensyn bør i
dette tilfælde veje tungest.
den omstændighed, at de sigtede alle har optrådt uden navns nævnelse på en youtube video,
og at en af disse under et alias har medvirket i et radioprogram kan ikke føre til et andet re-
sultat.
de sigtedes forsvarer har henholdt sig til det, som anklagemyndigheden har anført.
                                                 - 5 -
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om der er grundlag for at ophæve et navneforbud for fire personer, der er sigtede
i en straffesag om bl.a. overtrædelse af bestemmelsen om terrorisme i straffelovens § 114 ved
fremsættelse af trusler og om overtrædelse af straffelovens § 136, stk. 1, om offentlig tilskyn-
delse til forbrydelse.
ifølge retsplejelovens § 31, stk. 1, nr. 2, kan retten i straffesager forbyde, at der sker offentlig
gengivelse af navn, stilling eller bopæl for sigtede (tiltalte), eller at den pågældendes identitet
på anden måde offentliggøres (navneforbud), når offentlig gengivelse vil udsætte nogen for
unødvendig krænkelse. ifølge § 31, stk. 3, skal retten ved afgørelsen om navneforbud tage
hensyn bl.a. til lovovertrædelsens grovhed og samfundsmæssige betydning.
sigtelsen for trusler omfattet af bestemmelsen om terrorisme i straffelovens § 114, stk. 3, jf.
stk. 1, nr. 1, og sigtelsen efter straffelovens § 136, stk. 1, vedrører de fire sigtedes optræden i
en video, som blev lagt på internettet og rettet mod danske seere, hvor to af de sigtede frem-
satte udtalelser om at ramme de vantro mv., og hvor de alle fire med skydevåben skød til måls
mod billeder af morten storm, lars hedegaard jensen, anders fogh rasmussen, kurt wes-
tergaard, ahmad akkari og naser khader. i videoen optræder en af de sigtede med et tør-
klæde, der dækker hans ansigt, mens de øvrige tre sigtede optræder uden sløring, således at de
kan genkendes. de sigtedes navne oplyses dog ikke.
kriminalitet af denne art er af en sådan grovhed og samfundsmæssig betydning, at det taler
for, at der ikke nedlægges navneforbud, jf. retsplejelovens § 31, stk. 3. ligeledes taler det
imod et navneforbud, at tre af de sigtede optræder, således at de er genkendelige i forbindelse
med spredning på internettet af de fremsatte trusler mv. ingen af de fire sigtede er imidlertid
af politiet blevet gjort bekendt med sigtelserne og afhørt herom, ligesom de sigtede efter det
oplyste fra politiet fortsat befinder sig uden for danmark. der foreligger endvidere ikke op-
lysninger om, hvornår tiltalespørgsmålet i sagen kan forventes afgjort. under disse omstæn-
digheder, og da navneforbuddet efter højesterets opfattelse ikke er til hinder for en dækkende
omtale af sagen i pressen, tiltræder højesteret, at der på det nuværende stade i sagen er ned-
lagt navneforbud vedrørende de sigtede, idet offentlig gengivelse vil udsætte nogen for unød-
                                              - 6 -
vendig krænkelse, jf. retsplejelovens § 31, stk. 1, nr. 1. herefter stadfæster højesteret lands-
rettens kendelse.
                                      thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
