københavns byret
dom
afsagt den 23. oktober 2015 i sag nr. bs 12a-3838/2013:
aladdin bouhania
langelandsgade 129
8000 århus c
og
andres felipe valderrama pineda
nordre kongelundsvej 3
2300 københavn s
og
dounia righi
damms teglgård 22, st.tv.
6200 aabenraa
og
helin al-hasnawi
hørhusvej 14, st.tv.
2300 københavn s
og
jason lorje
hørsholmvej 41
3490 kvistgård
og
javid aslami
amagerbrogade 233, st.th.
2300 københavn s
og
mohammed shaker
snerlevej 189, 1.-1
4700 næstved
og
seyed mohsen nourbakhsh soltani
sjelborg strandvej 3 b
6710 esbjerg v
og
seyyit sahin
nyvej 14
4200 slagelse
og
sherin a. mahamad
skejbygårdsvej 7, 1.-4
8240 risskov
og
tina pia peirano
lindegården 6
4300 holbæk
                                         - 2 -
og
zakaria abdul rahim
gl. landevej 54, lindved
7100 vejle
og
zhanna tairova
algade 65 b, 4.th.
4000 roskilde
og
hakan mert
svanemøllevej 43
2900 hellerup
og
zoraya nieto florez
theklavej 11, 3.th.
2400 københavn nv
mod
partiformand, mf kristian thulesen dahl
christiansborg
1240 københavn k
og
dansk folkeparti
christiansborg
1240 københavn k
og
bs 12a-1098/2014:
aladdin bouhania
langelandsgade 129
8000 århus c
og
andres felipe valderrama pineda
nordre kongelundsvej 3
2300 københavn s
og
dounia righi
damms teglgård 22, st. tv.
6200 aabenraa
og
helin al-hasnawi
hørhusvej 14, st. tv.
2300 københavn s
og
jason lorje
hørsholmvej 41
3490 kvistgård
og
javid aslami
                                              - 3 -
amagerbrogade 233, st. th.
2300 københavn s
og
mohammed shaker
snerlevej 189, 1. 1.
4700 næstved
og
seyed mohsen nourbakhsh soltani
sjelborg strandvej 3 b
6710 esbjerg v
og
seyyit sahin
nyvej 14
4200 slagelse
og
sherin a. mahamad
skejbygårdsvej 7, 1. -4
8240 risskov
og
tina pia peirano
lindegården 6
4300 holbæk
og
zakaria abdul rahim
gl. landevej 54, lindved
7100 vejle
og
zhanna tairova
algade 65 b, 4. th.
4000 roskilde
og
hakan mert
svanemøllevej 4300
2900 hellerup
og
zoraya nieto florez
theklavej 11, 3. th.
2400 københavn nv
mod
den danske forening
skomagergade 25
4000 roskilde
sagens baggrund og parternes påstande
sag nr. bs 12a-3838/2013, der er anlagt den 11. september 2013 og sag nr. bs 12a-
1098/2014, der er anlagt den 17. marts 2014, angår, om en annonce indrykket af dansk
folkeparti i bl.a. ekstra bladet, jyllands-posten og kristeligt dagblad den 29. maj 2013 og
efterfølgende den 30. maj 2013 eller i en af dagene herefter viderebragt på den danske
                                                         - 4 -
forenings hjemmeside udgør ærekrænkende sigtelser, der er strafbare efter straffelovens §
267.
sagsøgerne har nedlagt følgende, endelige påstande:
1.       de sagsøgte og adciterede (herefter den danske forening) straffes efter straffelovens §
         267.
2.       følgende sigtelser kendes ubeføjede:
                   · "én på listen er til fare for danmarks sikkerhed"
                   · "...den potentielle terrorist...blandt de knap 700"
3.       de sagsøgte tilpligtes at fjerne gengivelse af annoncen på dansk folkepartis
         hjemmeside http://www.danskfolkeparti.dk/pictures_org/266x365-df-
         infoedsret%20annonce.pdf
4.       de sagsøgte tilpligtes at anerkende, at brugen af sagsøgernes navne og
         bopælskommuner i den fremlagte annonce har været uberettiget.
5.       de sagsøgte og den danske forening tilpligtes in solidum at betale hver af sagsøgerne
         kr. 10.000,00 med tillæg af procesrente fra den 17. marts 2014 til betaling sker.
6.       de sagsøgte og den danske forening tilpligtes in solidum at betale sagsøgerne en af
         retten fastsat sum til bestridelse af omkostningerne ved offentliggørelse af dommen.
7.       de sagsøgte og den danske forening tilpligtes in solidum at betale sagsøgerne en af
         retten fastsat sum til fjernelse af sagsøgernes navne og sammenkædning med terror fra
         diverse søgemaskiner på internettet.
de sagsøgte, kristian thulesen dahl og dansk folkeparti, har nedlagt påstand om frifindelse.
sagsøgte, den danske forening, har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
den 19. april 2013 fremsatte daværende justitsminister morten bødskov (s) forslag til lov om
indfødsrets meddelelse for folketinget. sagsøgerne havde alle ansøgt om indfødsret, og deres
navne fremgik derfor af lovforslaget.
den 23. april 2013 blev lovforslaget 1. behandlet i folketinget. folketingsmedlemmer fra
flere partier deltog i debatten.
jan e. jørgensen, ordfører for venstre, anførte i sit indlæg blandt andet følgende:
"... jeg glæder mig over, at vi nu her om lidt giver mulighed for, at 683 mænd og kvinder og 380 drenge og piger
får dansk statsborgerskab...
...
men så er der altså også en enkelt blandt de her mange mennesker, som vi fra venstres side ikke finder spor
grund til at glæde os over nu bliver dansk statsborger. det er en person, som politiets efterretningstjeneste
vurderer kan være til fare for rigets sikkerhed, og af samme grund har man besluttet sig for at indstille, at vi ikke
giver den pågældende statsborgerskab nu, men udsætter det i 2 år. til det har man så fra regeringens side valgt at
sige: jamen det gør vi ikke; vi indstiller, at han skal have statsborgerskab nu, fordi der er tale om en statsløs. og
så mener man ud fra nogle fortolkninger af to konventioner - statsløsekonventionen og børnekonventionen - at
vi er forpligtet til at give den pågældende statsborgerskab.
...
                                                         - 5 -
vi mener i venstre, at det er dybt, dybt utilfredsstillende, og vi kan simpelthen ikke forstå, at man ikke fra
regeringens side tager det her problem mere alvorligt. jeg har stillet spørgsmål til vores justitsminister talrige
gange på samråd osv., og der har han ikke svaret på de spørgsmål, jeg har stillet. jeg forventer sådan set heller
ikke, at vi får noget at høre fra ham i dag....
så venstre stemmer for lovforslaget på grund af de rigtig mange nye danskere, som vi gerne vil have med. vi
havde meget gerne haft mulighed for at stille et ændringsforslag, så man kunne have fået pillet vedkommende af
listen, men det kan desværre ikke lade sig gøre....".
christian langballe, dansk folkeparti, anførte i sit indlæg blandt andet:
"tak. altså, det, vi ved, er, at når pet vurderer, at en person er til fare for rigets sikkerhed, så drejer det sig om
forbrydelser mod staten. det vil sige, at det er de meget alvorlige paragraffer, som jo omfatter terrorisme og
forskellige andre ting. så det afgrænser det i hvert fald, i forhold til hvad det kan være, og det vil sige, at vi har at
gøre med en potentiel terrorist af den ene eller den anden art...".
lennart damsbo-andersen, ordfører for socialdemokratiet, anførte i sit indlæg blandt andet:
"jeg vil starte med igen at sige, at sådan kan man jo ikke stille tingene op. konventionerne er ikke spor
forældede. de sikrer en masse mennesker retten til at få et statsborgerskab....
til spørgsmålet om, hvorvidt man skal optage denne person på lovforslaget, er det sådan, som jeg har sagt før, at
vi i socialdemokratiet ikke sætter spørgsmålstegn ved det, fordi vi har tænkt os at overholde de konventioner, vi
har sagt ja til. og rigets sikkerhed har intet - absolut intet - at gøre med, om vedkommende person er på
statsborgerskabsloven eller ej. det har noget at gøre med, hvordan vi forholder os til de mennesker, der er i
danmark.".
christian langballe, dansk folkeparti, anførte i et senere indlæg i debatten blandt andet
følgende:
"jeg kan sige, at jeg i dag træder op på folketingets talerstol med den største ulyst - sådan er det ikke normalt -
for jeg mener, at det er en skam og en skændsel for folkestyret, at et stort flertal i folketinget, dvs. alle partier på
nær dansk folkeparti, vil give statsborgerskab til en person, som ifølge pet er til fare for rigets sikkerhed. det
vil sige, at den pågældende person er en direkte trussel mod den danske stat og altså en potentiel fare for
danskernes sikkerhed.
så er det, mit spørgsmål har lydt til de ordførere, der har været her: hvad vejer tungest: en forældet fn-
konvention fra 1961 eller statens og danskernes sikkerhed?...
...
jeg synes, at det er en skam og en skændsel, at jeg ikke kan få mulighed for at sætte den her person på et
ændringsforslag, så vi kan få pillet ham af...".
jan e. jørgensen anførte i et senere indlæg i debatten blandt andet:
"jeg vil gerne stille et spørgsmål til justitsministeren med baggrund i fru zenia stampe fra regeringspartiet det
radikale venstres indlæg. hun sagde, at en af grundene til, at man sad indstillingen fra politiets
efterretningstjeneste overhørig og puttede folk på et lovforslag alligevel, er, at man jo er uskyldig, indtil det
modsatte er bevist. og derfor skal det, at man er i pet’s søgelys, ikke påvirke ens muligheder for at få
statsborgerskab. er justitsministeren enig i det synspunkt, som blev fremført af det radikale venstres
ordfører?".
justitsminister morten bødskov svarede blandt andet følgende:
"spørgsmål af den her karakter ved hr. jan e. jørgensen ganske udmærket er reguleret efter § 21 i
                                                         - 6 -
cirkulæreskrivelsen, og forelæggelsen heraf for indfødsretsudvalget er fortrolig. derfor agter jeg ikke at udtale
mig hverken om forelæggelsens indhold eller regeringens holdning i den henseende...".
karina adsbøl, dansk folkeparti, anførte i et indlæg følgende:
"nu tror jeg bare, ministeren spiller lidt dum, for ministeren får jo oplysninger om, hvor mange der er til fare for
rigets sikkerhed. og det er oplysninger om, hvor mange af dem, der har stået på listen, som har fået dansk
statsborgerskab. hvor mange af dem, som ministeren ved at pet overvåger, fordi de ligesom er til fare for rigets
sikkerhed, har fået dansk statsborgerskab?".
hertil svarede justitsministeren:
"det ved fru karina adsbøl ganske udmærket godt at jeg hverken kan eller vil svare på. og det, som udvalget
kan henholde sig til, er de ting, som bliver sendt til udvalget, og der kan fru karina adsbøl jo, går jeg ud fra, fra
sit sæde i indfødsretsudvalget jo selv se, hvem der ligger inden for rammerne af § 21 i cirkulæret. ".
lovforslaget blev efter 1. behandling henvist til behandling i indfødsretsudvalget, der afgav
betænkning den 23. maj 2013. det fremgår heraf, at et flertal i udvalget med undtagelse af
dansk folkeparti og enhedslisten indstillede lovforslaget til vedtagelse med nogle enkelte
ændringsforslag, der ikke har betydning for nærværende sager.
den 29. maj 2013 indrykkede dansk folkeparti en annonce i blandt andet ekstra bladet,
jyllands-posten og kristeligt dagblad, hvori alle ansøgernavnene i forslaget til lov om
indfødsrets meddelelse tillige med de pågældendes bopælskommuner var optrykt nedenunder
følgende tekst:
"regeringen og de andre partier deler statsborgerskaber ud med rund hånd:
én på listen er til fare for danmarks sikkerhed
nu bliver han dansker ...
socialdemokraternes justitsminister morten bødskov kender navnet på den potentielle
terrorist.
men han vil ikke fortælle folketinget, hvem det er blandt de knap 700...
han bliver nu dansk statsborger med stemmeret til folketinget og beskyttelse imod udvisning.
det, synes vi i dansk folkeparti, er helt forkert!
statsborgerskab er noget helt særligt, hvor man bliver en del af det danske fællesskab. derfor
skal det ikke være let at blive statsborger, det skal være svært. alle de andre partier -
socialdemokraterne, radikale, sf, enhedslisten, venstre, liberal alliance og konservative -
tager det ikke alvorligt, de stemmer bare for. og sammen med enhedslisten har regeringen
oven i hatten gjort det lettere at få statsborgerskab. dansk folkeparti siger nej! hvad siger
du?".
dansk folkeparti lagde samtidig annoncen ud på partiets hjemmeside. det er oplyst, at
filformatet blev ændret medio november 2013 med den følgevirkning, at annoncen på dansk
folkepartis hjemmeside ikke længere kommer frem, når der søges på internettet på
sagsøgernes navne.
                                                      - 7 -
den 29. maj 2013 blev alle ansøgernavnene fra lovforslaget lagt ud på hjemmesiden,
frihedsposten.worldpress.com, i et blogindlæg under overskriften: "mindst en af disse er
terrorist!". det er oplyst, at det ikke har været muligt at forkynde en stævning over for
frihedsposten.
den 30. maj 2013 eller i en af dagene herefter lagde den danske forening dansk folkepartis
annonce ud på sin hjemmeside, www.dendanskeforening.dk.
den 30. maj 2013 var der 2. behandling i folketinget af lovforslaget, der efter afstemning
blev sendt til ny behandling i indfødsretsudvalget.
dagbladet politiken bragte den 30. maj 2013 en artikel med overskriften: "juraprofessor:
kritikken af df-annonce er "uforståelig"". af artiklen fremgår, at juraprofessor gorm
toftegaard nielsen "advarede mod at mene, at den (politiske) debat ikke kan tages, fordi den
rummer enkeltpersoners forhold".
den 31. maj 2013 bragte kristeligt dagblad følgende artikel:
"hvordan skal folketinget tage stilling til, hvem der skal have dansk statsborgerskab, når man ikke må diskutere
den enkelte ansøgers forhold offentligt, spørger professor i strafferet gorm toftegaard nielsen
i en meget omdiskuteret avisannonce har dansk folkeparti nævnt navnene på de 684 personer, som er på vej til
at få dansk statsborgerskab netop nu.
politiets efterretningstjeneste, pet, mistænker en af personerne for at kunne være til fare for den danske stat, og
det har dansk folkeparti skrevet i sin annonce, som har ført til voldsomme protester, ikke bare mod partiet men
også mod de aviser, herunder kristeligt dagblad, som har bragt annoncen.
en mor har politianmeldt dansk folkeparti, fordi hendes toårige søn står pâ listen og efter hendes mening
dermed bliver mistænkt for at stå bag terrorisme.
nu rejser gorm toftegaard nielsen, professor i strafferet ved aarhus universitet, imidlertid flere principielle
spørgsmål i forbindelse med kritikken af annoncen. dels kritiserer han, at man straks kræver dansk folkeparti
straffet, dels at man begrænser ytringsrummet for politikere, og dels at sagen rejser et alvorligt parlamentarisk
problem.
...
hvis man ikke er født med et dansk statsborgerskab, kan man kun få det tildelt ved lov. det fremgår af
grundlovens paragraf 44, at "ingen udlænding kan få dansk indfødsret uden ved lov". den kaldes lov om
indfødsret, indeholder som regel mange hundrede personers navne, og vedtages typisk to gange om året.
men i modsætning til andre lovforslag foregår den egentlige behandling af forslaget ikke i folketingssalen, men i
et enkelt udvalg, folketingets indfødsretsudvalg. er der enkelte af ansøgerne, som et flertal ikke vil give
statsborgerskab, fjernes vedkommende fra lovforslaget under udvalgsbehandlingen.
dette sker i fortrolighed for at beskytte ansøgerne.
at paragraf 44 kom ind i grundloven, var oprindeligt en indrømmelse til de nationalliberale, som i midten af
1800-tallet gerne ville forhindre, at der kom for meget tyskhed ind i den danske administration, forklarer gorm
toftegaard nielsen.
"når indfødsret gives ved lov, indebærer det, at folketinget skal kunne sige nej.
                                                       - 8 -
hvis der skal være mening i at kunne sige nej, skal der også være mulighed for debat.
hvis man skal have debat, skal man kunne få oplysninger om dem, der søger indfødsret.
det er blevet et problem, fordi man har en langt bedre beskyttelse af individet i mange henseender i dag.
det løser man ved at sige, at "i kan få oplysningerne i udvalget, og så skal i holde jeres mund", siger han.
problemet er bare, at kun 17 af folketingets 179 medlemmer sidder i indfødsretsudvalget.
et menigt medlem er dermed afskåret fra at stille spørgsmål til det lovforslag om indfødsret, som han eller hun
skal stemme om.
"der er et parlamentarisk problem i det. skal det overhovedet ikke være muligt at debattere, hvad meningen er
med grundlovens paragraf 44," spørger professoren.
næstformand i folketingets indfødsretsudvalg, den radikale ordfører zenia stampe, afviser kritikken.
"vi kan diskutere de enkelte ansøgere i udvalget, og i folketingssalen kan vi tage den generelle debat. vi har
rigeligt med muligheder for at tage den debat, uden at man behøver at hænge 684 uskyldige mennesker ud," siger
zenia stampe.
hun fremhæver, at alle partier er repræsenteret i lndfødsretsudvalget, og derfor kan alle medlemmer også
orientere sig gennem partifæller, selvom der er fortrolighed om de enkelte ansøgere.".
den 31. maj 2013 bragte ekstra bladet og politiken.dk nogle artikler, hvoraf fremgår, at
partiformand kristian thulesen dahl beklagede, at dansk folkeparti havde brugt ordet "han"
i annoncen fra den 29. maj 2013, og hvor han udtalte, at partiet i stedet burde have skrevet
"personen", samt at dansk folkeparti ikke vidste, om personen var af han- eller hunkøn.
der var 3. behandling af forslaget til lov om indfødsrets meddelelse den 3. juni 2013, hvor
lovforslaget blev vedtaget. dansk folkeparti stemte som det eneste parti imod lovforslaget.
den 4. juli 2013 skrev advokat thorkild høyer på vegne fjorten af sagsøgerne til
partiformand kristian thulesen dahl og dansk folkeparti, at han var bemyndiget til at udtage
stævning imod dem som ansvarlig for krænkelserne forårsaget af annoncen fra den 29. maj
2013. den 11. juli 2013 skrev advokat thorkild høyer til de samme, at yderligere to af
sagsøgerne havde tilsluttet sig sagen og indholdet af hans henvendelse af 4. s.m.
den 12. juli 2013 skrev advokat peter trudsø til advokat thorkild høyer, at eventuel
stævning kunne fremsendes til ham, og at søren espersen fra dansk folkeparti havde bedt
ham videresende følgende meddelelse:
"kære thorkild høyer
ved brev af 4. juli 2013 har de på vegne af 14 personer rettet henvendelse til dansk folkeparti vedrørende en
annonce om meddelelse af dansk indfødsret.
i den anledning kan jeg oplyse, at vi i dansk folkeparti ikke kender identiteten på den statsløse person, som pet
har vurderet kan være til fare for statens sikkerhed. dansk folkepartis formand kristian thulesen dahl har
tidligere offentligt beklaget betegnelsen "han".
senere i dag vil følgende udtalelse blive offentliggjort på dansk folkepartis hjemmeside:
                                                         - 9 -
"i foråret er der bevilget statsborgerskab til en person, som pet har vurderet kan være til fare for landets
sikkerhed. fordi vedkommende er statsløs, mener regeringen ikke, at vi bør diskutere sagen. dansk folkepartis
holdning er klar: det er folketinget, der efter grundloven bevilger statsborgerskab. derfor skal alle oplysninger
om ansøgerne også kunne drøftes. og da befolkningen naturligvis skal vide, hvad folketinget vedtager af
lovgivning, må sådanne sager også kunne drøftes offentligt. for dansk folkeparti er det vigtigt at understrege, at
vi ærgrer os over, at hæderlige ansøgere om statsborgerskab bliver kædet sammen med en, der kan være til fare
for landets sikkerhed. ansvaret for denne sammenkædning ligger hos regeringen, der har stillet lovforslaget,
hvor personerne er sammenkædet. men at denne sammenkædning så skulle betyde, at man ikke må diskutere
sagen offentligt - endsige fortælle befolkningen hvad der sker i folketinget, er absurd. selvfølgelig skal man det
i et demokrati! og har man svært ved at acceptere det, bør man gå til regeringen med sin utilfredshed over det
lovforslag, de stillede - ikke budbringeren, der sørger for at befolkningen får kendskab til, hvad politikerne
vedtager."
udtalelsen er en del af kristian thulesen dahls leder, der er trykt i dansk folkeblad, side 3, der kan ses på
www.danskfolkeparti.dk/pictures org/84636%20df%2003-2013 01-32 web.pdf.
med venlig hilsen
søren espersen".
der fremgår af google-søgninger fra den 17. august 2013 på sagsøger 1, aladdin bouhanias,
navn, henholdsvis aladdin bouhanias navn + terror, at bouhanias navn linker til annoncen fra
den 29. maj 2013 på dansk folkepartis hjemmeside.
stævning i sagen imod partiformand kristian thulesen dahl og dansk folkeparti blev
indleveret til retten den 11. september 2013.
af en artikel i politiken fra den 9. januar 2014 fremgår blandt andet følgende:
"...det skal være slut med, at danmark giver statsborgerskab til statsløse personer, som ifølge politiets
efterretningstjeneste er til fare for statens sikkerhed.
sådan lyder det enslydende fra de borgerlige partier, der vil have justitsminister karen hækkerup (s) til som en
af sine første opgaver at stå ved sine tidligere løfter og arbejde for - sammen med andre lande - at få ændret den
såkaldte statsløsekonvention.
»jeg nægter at tro på, at det kun er i danmark, at man kan se, at det her er et problem«, siger indfødsretsordfører
for venstre jan e. jørgensen, der nu vil hive hækkerup i samråd for at udfritte hende om sagen.
kort fortalt giver fn-konventionen statsløse ret til statsborgerskab uden om de normale kriterier om eksempelvis
pletfri straffeattest.
kun hvis man direkte er dømt for at være til fare for landets sikkerhed eller idømt fem års fængsel eller mere, har
man som statsløs ikke krav på statsborgerskab.
...
»den konvention er forældet. den er blevet til i 1960’ erne efter nogle erfaringer fra anden verdenskrig, og
verden har altså flyttet sig«, mener indfødsretsordfører christian langballe (df).
...".
stævning i sagen imod den danske foreningen blev indleveret til retten den 17. marts 2014.
                                                        - 10 -
af screendumps fra den danske forenings hjemmeside fra den 3. december 2014, fremgår, at
den omtalte annonce ikke længere genfindes på hjemmesiden, og fra den 6. december 2014,
hvoraf fremgår det negative resultat af en søgning på sagsøger 1´s navn.
af en udskrift fra dansk folkepartis hjemmeside fra den 15. juni 2000 fremgår, at der under
en artikel med overskriften "forårets "nye danskere"" findes et link til listen over ansøgere om
indfødsret det pågældende år. der blev indgivet en klage til datatilsynet over over, at dansk
folkeparti havde offentliggjort ansøgernavnene på hjemmesiden. den 29. november 2000 traf
datatilsynet afgørelse om, at offentliggørelsen af navnene på personer tildelt dansk indfødsret
på partiets hjemmeside ikke var i strid med persondataloven.
af "love for den danske forening" fremgår blandt andet:
"§ 1. navn og formål
den danske forening er stiftet den 18. marts 1987. foreningens hjemsted er københavn.
foreningens formål er:
- på folkestyrets grund, uafhængig af økonomiske og politiske interesser, at sikre dansk kultur, sprog og levevis i
en verden, der trues af kaos, overbefolkning, vold og fanatisme.
- at advare mod den opløsning af vor kulturelle og folkelige egenart, som forvoldes af overdreven tilstrømning
fra overbefolkningstruede lande.
- at hindre nedbrydelse af vort land som hjemsted for det danske folk.
foreningens formål søges opnået ved afholdelse af informerende møder, udsendelse af blade og skrifter samt ved
anden påvirkning af de politiske beslutningsprocesser. ved etablering af lokalkredse arbejdes der på lokalt plan
efter de af styrelsen fastlagte retningslinier for varetagelsen af foreningens formål.
...
§ 4. styrelse og tegningsret
foreningens ledes af en styrelse på mindst 5 medlemmer, der af sin midte vælger en formand og en
næstformand. tillige udpeges en kasserer. derudover vælges en revisor uden for styrelsen.
styrelsen varetager alle foreningens anliggender og disponerer over dens midler. ved økonomiske dispositioner
tegnes foreningen udadtil af formanden, i dennes forfald næstformanden, og kassereren i fællesskab. der kan
meddeles enkeltpersoner prokura til varetagelse af bestemte forretninger.
styrelsens beslutninger træffes, når andet ikke er fastsat i nærværende love, ved simpel stemmeflerhed. ved
stemmelighed er formandens, respektive næstformandens stemme udslagsgivende.
styrelsen er selvsupplerende, således at nye styrelsesmedlemmer vælges med 2/3 majoritet. med samme
majoritet kan et styrelsesmedlems deltagelse i styrelsen ophæves.
styrelsen kan knytte særligt sagkyndige til sig og nedsætte udvalg til varetagelse af nærmere bestemte opgaver.
styrelsen skal godkende ledelsen af de til foreningen knyttede lokalkredse.
...
som vedtaget den 20. januar 1990.".
sagsøgerne er i sagsøgte 1 og 2´s svarskrift af 29. oktober 2013 blevet opfordret "til at
dokumentere konkrete konsekvenser, som annoncen har haft for dem i forhold til jobsøgning,
uddannelse i og rejser til udlandet, omdømme i lokalsamfundet og i faglige og personlige
netværk m.m.".
                                               - 11 -
såvel sagen mod kristian thulesen dahl og dansk folkeparti som sagen mod den danske
forening var oprindeligt tillige anlagt af charlie laurent clark. sagsøgernes advokat
meddelte ved processkrift af 14. juli 2015, at begge sager hævedes for så vidt angår denne
sagsøger.
sag nr. bs 12a-3838/2013 var oprindelig berammet til hovedforhandling den 18. august
2014, men hovedforhandlingen blev aflyst den 24. juni 2014, fordi stævningen imod den
danske forening endnu ikke var blevet forkyndt. i følge svarskriftet blev den danske
forening bekendt med stævningen den 15. september 2014.
sagsøgerne har fri proces vedrørende den del af sagen, der retter sig imod dansk folkeparti.
sayyit sahin, zhanna tairova, jason paul lorjé, zakaria abdul rahim og andres felipe
valderrama pineda har retshjælpsforsikring.
forklaringer
der er afgivet forklaring af aladdin bouhania, andres felipe valderrama pineda, helin al-
hasnawi, jason lorje, javid aslami, mohammed shaker, seyed mohsen nourbakhsh soltani,
tina pia peirano, zakaria abdul rahim, shanna tairova, zoraya nieto florez, sara juhl,
søren espersen, thomas andreasen og ole hasselbalch.
aladdin bouhania har forklaret, at han er fra marokko. resten af hans familie har dansk
statsborgerskab. han fik sit danske statsborgerskab senere, fordi han har været udrejst for at
lære to kulturer at kende. han sætter pris på de danske værdier og vil gerne være et godt
eksempel for andre. da annoncen blev bragt, troede han, at det var en joke. en af han venner
ringede og fortalte ham om annoncen, og at han stod som nr. 1. først da han så den i bt,
troede han på det. han følte, at han faldt i et sort hul, da han så den. han er professionel løber
og vil gerne repræsentere danmark til stævner i udlandet i fremtiden. hans venner gav udtryk
for, at han var den sidste, der kunne være terrorist. det tog hårdt på ham. nogle i hans
omgangskreds blev usikre, men dem, der kender ham godt, kender hans værdier fuldt ud og
troede på ham fuldt ud. hans familie var chokeret, da familiens navn kom frem. hans far har
altid gået ind for, at man skal støtte det land, man bor i. da han skulle til usa på træningslejr,
var han bange for at blive stoppet af den grund. han er ikke blevet tilbageholdt, men han er
blevet stoppet og stillet en masse spørgsmål i 2 timer i forbindelse med indrejse i usa. han
tror, at myndighederne har googlet ham, men han ved det ikke. han fik ikke en forklaring på,
hvorfor han blev tilbageholdt i 2 timer i usa. han har ikke oplevet det før. han blev spurgt
om, hvad han skulle, hvor han skulle bo m.v. hvis han skal løbe for danmark i udlandet, er
han bange for at få problemer med rejser i fremtiden, fordi hans navn kan findes på en
søgemaskine i forbindelse med terror. skadevirkningen har mest være psykisk. han er blevet
interviewet af pressen om sagen, herunder til landsdækkende medier. han har udtalt sig til
medierne, fordi han følte sig ramt. han kan ikke svare på, hvorfor han ikke har sagsøgt ekstra
bladet, jyllands posten og kristeligt dagblad. han har en travl hverdag, og derfor har han
ikke haft tid til at bede den danske forening tage annoncen af hjemmesiden.
andres felipe valderrama pineda har forklaret, at han er forsker på aalborg universitet. han
forsker i bæredygtig omstilling. han kommer fra colum-bia. han har 4 børn. han blev
bekendt med annoncen, da han blev ringet op af en journalist fra en nyhedsstation. han kunne
ikke tro, at det var rigtigt. columbianere er internationalt stemplet som narkohandlere. nu har
dansk folkeparti sørget for, at han er stemplet som terrorist. hans familie var i chok. han
                                               - 12 -
skulle interviewes til tv2. han mener ikke, at man i danmark kan pege på andre og sige, at
vedkommende er en mulig terrorist.
han blev drillet på en venlig måde af sine kollegaer. det går ham på, da han lige var sluppet
for stemplet som narkohandler, da han blev dansk statsborger. dagen efter annoncen sagde
hans sekretær, ”nå, nu er du også terrorist".
han rejser til usa, columbia og kina i forbindelse med sit arbejde. han har ikke oplevet
problemer endnu, men han frygter det.
han har lidt skade ved, at det er blevet en del af hans identitet, at han er mulig i terrorist. han
har konstant smerter i kroppen. han blev ramt af annoncen og har ikke tænkt over, at der
kunne være en mulig terrorist, som fik dansk statsborgerskab. det har ikke noget med denne
sag at gøre. han har tillid til, at pet er en kompetent myndighed, som tager sig af dette.
han henvendte sig ikke til den danske forening, da han er ny dansker, og da han ikke ved,
hvordan tingene fungerer i danmark. han har ikke sagsøgt de dagblade, der har bragt
annoncen, da han har drøftet spørgsmålet med advokaten. de valgte at sagsøge de oprindeligt
ansvarlige for annoncen. det er en teknikalitet, som han ikke forstår, at han har sagsøgt
kristian thulesen dahl.
jason lorje har forklaret, at han er født i rhodesia og har boet i sydafrika. han er uddannet
dyrlæge i danmark og har 2 børn. har har ikke arbejdet som dyrlæge, men som
marketingchef. han startede på et tidspunkt sit eget firma, men har lukket det igen for få
måneder siden.
han kørte i bil og hørte om annoncen i radioen. han havde søgt om statsborgerskab og købte
en avis for at se annoncen. det var som at få en lussing. han syntes, at han var en
velintegreret borger. han var chokeret og skuffet. han startede herefter en facebook-gruppe.
det fyldte så meget i hans hoved, at han måtte tage hjem fra arbejde. hans arbejdsgiver var
meget forstående. hans kollegaer kunne ikke fatte, at man i danmark kunne bringe en sådan
annonce og mistænkeliggøre alle på en sådan liste. da han kom hjem, begyndte han at tænke
over konsekvenserne, herunder for hans børn. hans efternavn er specielt. han blev ringet op
af aftenshowet. han stod frem i medierne for at rense sit navn. krop, sjæl og navn er de 3
ting, han vil forsvare. 3 dage efter, at han var i tv, skulle han besøge kunder i jylland, og 2 af
3 kunder kommenterede, at der kom ham terroristen. hvis han ikke var stået frem i tv, kunne
det godt være, at hans kunder ikke havde kommenteret det. annoncen gjorde, at han skulle
tage stilling til ting, som han ellers ikke behøvede at tage stilling til. han har brugt meget tid
på at tænke over det. hans fokus blev fjernet fra hans arbejde, og han har måske ikke udført
sit arbejde så godt, som han kunne. det med anders breivik skete ikke så lang til før
annoncen. han tænkte, at nogen måske vil gøre noget ved ”terroristen.”
han er nu jobsøgende og er bange for at få at vide, at han ikke vil få et job under henvisning
til, at han er mulig terrorist. han søger job som markedsføringschef for en stor virksomhed.
de stillinger, han søger, er den slags, man bliver headhuntet til. han har lige lukket sin
virksomhed og har sendt 3 ansøgninger ud, men er ikke blevet indkaldt til nogen samtaler.
han har fået et svar om, at han ikke er rette kandidat. han mangler svar vedrørende de andre
stillinger.
i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt en person, som pet har mistænkt for terror skal have
dansk statsborgerskab, tænker han, at danmark har tiltrådt de respektive konventioner, og det
                                              - 13 -
er i overensstemmelse med lovgivningen, at den pågældende har fået statsborgerskab. han
mener godt, man kan debattere det, men man kan gøre det på en anden måde, end ved en
annonce som den, dansk folkeparti har indrykket. han ville ikke selv kunne udtrykke sig om
andre uden at blive stillet til ansvar. han mener ikke, at det er nødvendigt at hænge alle de
andre i lovforslaget ud. pet har overvåget en person, som hverken er blevet sigtet eller
anklaget. han ved ikke, om usa overvåger ham selv på grund af denne annonce.
de diskuterede internt i gruppen af sagsøgere med deres advokat, om de skulle sagsøge
kristian thulesen dahl. han er leder af dansk folkeparti, og hvis han har sagt god for
annoncen, har han også et ansvar.
seyed mohsen nourbakhsh soltani har forklaret, at han kommer fra iran. han arbejder som
associeret professor. han er uddannet på stanford og harward inden for kontrol- og
styringsteknologi. der er tale om meget følsom teknologi, hvor man skal kunne stole på
forskerne. man arbejder hårdt på at få et godt image. det er let at ødelægge et image ved at
stemple en som mulig terrorist. han arbejder mest internationalt. han arbejder meget med at
finde samarbejdspartnere.
han blev ringet op af sin svigerfader, som fortalte om annoncen i jyllands posten. han kunne
ikke tro, at det kunne være rigtigt. han følte sig fuldstændigt tabt på gulvet. han tænke på det
image, han havde bygget op. hans kone troede ikke på det, men da hun så det, ønskede hun
også annoncen slettet. han regner med, at nogen har fravalgt at arbejde sammen med ham på
grund af, at han er blevet stemplet som mulig terrorist. det skyggede for hans koncentration i
nogle måneder. når man tænker på noget andet, kan man ikke arbejde optimalt. man kan ikke
måle skadevirkningen konkret. der er ingen, der siger, at de ikke vil arbejde sammen med
ham på grund af annoncen, men det er ikke alt, der kommer på papir. han er bange for at
blive afskået fra at kunne arbejde med fortrolige oplysninger i fremtiden. han vil ikke svare
på, om han er clearet gennem pet. annoncen vedrører ikke spørgsmålet om statsborgerskab.
budskabet er snarere, at man skal finde en terrorist.
tina pia peirano har forklaret, at hun har en dansk mor og en italiensk far. hun er født og
opvokset i danmark og havde italiensk statsborgerskab. hun mistede sin opholdstilladelse i
danmark, da hun i uddannelsesøjemed var i udlandet. hun skal til usa og læse videre til
næste år. hun er bekymret for, om hun kan få visum til usa. hun købte ekstra bladet og
læste om advokat thorkild højer, som havde kontakt til flere andre, der også stod i annoncen.
hun blev irriteret over, at hun skulle slås med dette. hun er gået med i sagen for at gøre
noget. hende efternavn er sjældent i danmark, og hendes kommune står i annoncen. hendes
familie og omgangskreds har grinet ad annoncen. hun har været i bolivia i et år, efter at
annoncen kom frem. før udrejsen fik hun bemærkninger til annoncen. hun var til en
jobsamtale i går og nævnte selv annoncen, og de var helt uforstående over for, at hun kunne
havne i en sådan situation. hun er ikke blevet tilbageholdt som følge af annoncen. det er
muligt, at det kan komme. hun deltager i denne retssag for at vise, at hun har gjort noget. hun
har ikke udtalt sig i pressen. hun frygter, at hun vil blive stillet kritiske spørgsmål i
forbindelse med, at hun rejser. det giver ikke mening, at dansk folkeparti stemmer for
forslaget om indfødsret og samtidig går ud med en annonce af denne karakter. annoncen vil
altid kunne findes i et arkiv.
zakaria abdul rahim har forklaret, at han kommer fra burma, nu myanmar. han tilhører et
mindretal i myanmar. han har haft burmesisk statsborgerskab, men har mistet dette. han har
3 børn. han har gjort alt for danmark. han blev bekendt med annoncen en dag, da han kørte
                                               - 14 -
hjem fra arbejde, og hans kone ringede og grædende sagde, at han var terrorist. hans kone er
fra marokko. hun havde set hans navn på listen i annoncen. de skulle have været til
marokko. han har taget en professionsmaster i integration. han arbejder som integrations- og
erhvervskonsulent. han har flere gange oplevet, at nogen har sagt, at her kommer terroristen,
hvilket får ham til at føle sig tilbage i burma. det er gået ud over hans professionelle
integritet, at han er blevet omtalt som terrorist. det sker, at folk ikke hilser på ham på grund af
annoncen. det har ændret hans opfattelse af, hvordan folk ser på ham. han har fået dansk pas.
før han blev dansk statsborger, havde han ikke noget pas. han havde kun et rejsedokument.
han kunne ikke få pas i burma og blev anset for statsløs. han har tabt mange penge som
følge annoncen, idet han forsøgte at starte et it-firma, hvilket han har opgivet, fordi hans
samarbejdspartnere ikke havde tillid til ham på grund af annoncen.
zhanna tairova har forklaret, at hun er uddannet miljø- og havbiolog. hun har været i
danmark siden 2000. hun kommer fra kazakstan. hun er forskningsassistent og er
projektansat. hun har forsvaret sin ph.d. sidste år. hun stiler mod at blive seniorforsker. hun
har blandt andet søgt en stilling som associeret professor i norge. til en samtale vil hun ud
over faglige spørgsmål blive spurgt til, hvorfor hun ønsker stillingen. hun kender ikke til
deres baggrundscheck. hun blev gjort opmærksom på annoncen, da nogle journalister ringede
til hende. hun har tænkt over, hvordan annoncen ville påvirke hendes fremtid. hun er
bekymret for hendes mulighed for at rejse, navnlig til usa. hun skal kunne rejse til
konferencer med relativt kort varsel og har en tendens til fravælge usa på grund af risikoen
for ikke at få visum. hvis hun rejser for universitetet, vil universitetet miste penge, hvis hun
ikke får visum. en konkret rejse i universitetsregi er blevet omlagt, så hun ikke kom til usa,
for at undgå problemer. ingen i hendes omgangskreds tror, at hun er terrorist. hun omgiver
sig med intelligente mennesker. hun frygter også, at der er stillinger i udlandet, hun ikke kan
få på grund af omtalen i annoncen. annoncen fyldte meget i starten og igen de sidste par
dage. hun har kun fået humoristisk omtale som bemærkninger om, at ”der kommer
terroristen”. hun bryder sig ikke om at blive forbundet med terrorisme. hun har for to år
siden været i tv2 news. hun har endvidere været i danmarks radio i sidste uge og været
omtalt i politiken. hendes medvirken i pressen er et forsvar. annoncen er bragt i medierne.
derfor forsvarer hun sig i pressen. hun bruger samme metode for at forsvare sig.
zoraya nieto florez har forklaret, at hun er uddannet civilingeniør og har boet i danmark
siden 2000. hun arbejder hos dong som it-ingeniør. hendes arbejde er internationalt
orienteret. hun er den eneste dansker i hendes afdeling. da hun blev ansat, var hun igennem
en sikkerhedsprocedure hos dong. hun arbejder i en afdeling med vindenergi. det er
forskelligt, hvor meget hun rejser, men nogle gange er det 2 uger på en måned, og andre
gange med et halvt års mellemrum. hun blev opmærksom på annoncen, da en af hendes
venner fortalte hende, at hun var på en liste med terrorister. hun ringede til politiet, da hun så
det, og spurgte, hvordan hun kunne få sit navn af listen. politiet sagde, at hun skulle ringe til
en advokat. hun gik herefter til retshjælpen, som tog sagen. hun kan ikke forstå, at man bare
kan bruge hendes navn på den måde. hendes familie troede ikke, det var muligt. hun er fra
columbia, hvor man bliver stemplet som narkohandler, og nu er hun også stemplet som
terrorist. hun var på en rundvisning på fredensborg, hvor en ansat fra dong for sjov råbte
”pas på, der er en terrorist”.
thomas andreasen har forklaret, at han har været i politiet hele sit arbejdsliv som
kriminalassistent og har arbejdet med it i retten. han er regnskabsfører og kasserer samt
webmaster i den danske forening. foreningen er ikke ekstremistisk. der har ikke været
beskyldninger om racisme imod foreningen de sidste mange år. offentliggørelse af annoncen
                                              - 15 -
på den danske forenings hjemmeside var ikke af kommerciel karakter. han drøftede
spørgsmålet om at lægge annoncen på hjemmesiden med ole hasselbalch, før det blev gjort.
da annoncen havde cirkuleret i pressen i flere dage, fik han grønt lyst herfor. den blev lagt på
hjemmesiden den 30. maj 2013 som en nyhed på forsiden, og den blev den 2. juni 2013 flyttet
fra forsiden til arkivet. den 1. oktober 2014, kl. 05.50, fjernede han den fra arkivet. han
opfattede ikke navnene i annoncen som maskinelt læsbare. det er rigtigt, at man kunne søge
på navn og finde annoncen. han mente, at annoncen ville give debat. derfor drøftede han med
ole hasselbalch, om den skulle lægges på hjemmesiden. han ved godt, hvad pet mener, når
de skriver sådan. han overvejede ikke, at det kunne blive nødvendigt at føre sandhedsbevis.
han kan ikke sige, hvordan foreningen advarer mod opløsning af kulturel og folkelig egenart,
som det fremgår af foreningens love. han vil ikke svare på, hvad han forstår ved ”vor
kulturelle og folkelige egenart”. han vil overlade det til foreningen at svare på det. det
”kaos”, som er omtalt i foreningens love, skal man blot se ud af vinduet for at konstatere.
helin al-hasnawi har forklaret, at hun kommer fra irak. hun kom til danmark i 2000 og bor i
århus. hun læser på universitet og forventer at blive bachelor til sommer. hun så annoncen,
da hun søgte på google for at skulle finde ud af, om hun havde fået statsborgerskab. hun
hørte også om den på facebook. da hun fortalte sin mor om den, spurgte hendes mor hende,
hvad hun havde gjort. hendes familie har tillid til det danske system. derfor mente hendes
mor, at der måtte være sket noget, siden hun var nævnt i annoncen. i hendes omgangskreds
var folk meget overraskede. hun var seriøst bange for, at der ville komme nogen efter hende,
fordi hun stod nævnt i annoncen. hun tænkte, at der kunne være nogen psykopater, der så
annoncen og ville komme efter hende, fordi hun er nem at finde. hun er på facebook,
snapchat og andre medier. hertil kommer, at hun går med tørklæde. hun er bange for, at hun
ikke kan få job, fordi hun bliver forbundet med terrorisme som følge af annoncen. hun har
talt med pressen om sagen. hun har talt med information i starten og mener, at hun brugte
navnet helin ali. hun har tidligere brugt sit fulde navn på facebook, men nu bruger hun kun
helin ali. hun har talt med pressen, fordi det var vigtigt at komme ud og sige, at hun ikke har
noget med terrorisme at gøre. hele annoncen går ud på, at der er anført nogle navne. derfor
kan hun ikke se bort fra navnene i annoncen.
javid aslami har forklaret, at han blev familiesammenført i slutningen af 2000. hans far var
kommet til danmark 2 år forinden fra afghanistan. han har afsluttet 9. klasse, og han holder
sabbatår. han har søgt ind i frømandskorpset og på politiskolen. han gik på ørestad
gymnasium, da han blev bekendt med annoncen. hans klassekammerater sagde, at han kunne
være en af terroristerne. han prøvede at forklare kammeraterne, at det ikke var ham. hans
kammerater "kørte" på ham i et stykke tid. da han skulle til england og besøge sin bror, blev
han tilbageholdt af easyjet i kastrup lufthavn. han stod i kø for at checke ind. de fik hans
pas og sagde, at det skulle checkes. efter cirka 10 minutter kom en af hans venner, som
arbejdede hos easyjet, og sagde, at han var ok. det er cirka et år siden. han følte, at det havde
sammenhæng med annoncen. der var andre udlændinge, der ikke blev standset. han har ikke
fortalt sin familie om annoncen. hans bror har set den. lige da han så annoncen, tænkte han,
at det ikke var det store. han ville ikke bekymre sine forældre. de har været meget igennem i
afghanistan. hans stamme er meget undertrykt i afghanistan.
mohammed shaker har forklaret, at han er fra irak. han er familiesammenført og har boet i
danmark i 13 år. han har gået i folkeskole og hf. han har et halvt år tilbage på
pædagoguddannelsen og arbejder ved siden af. han skulle til en 6 timers eksamen, da
annoncen kom frem. samme dag kl. 6 om morgen blev han ringet op af flere medier, som
spurgte til annoncen. han kunne ikke forstå, at 13 års arbejde med at lære sproget m.v. kunne
                                                - 16 -
være spildt. hans forældre ryster stadig. hans mor ringer hver dag. han var bange for, at
nogen ville gøre noget ved ham på grund af annoncen. hans far vil ikke have, at han har
skæg. han er nærmest blevet overfaldet af medierne. i sidste ende ville han gerne møde
journalisterne, da han gerne ville forstå, hvad der foregik. han deltog i medierne for at
forsvare sig selv.
søren espersen har forklaret, at han er folketingsmedlem og næstformand i dansk folkeparti.
kristian thulesen dahl har bestemt, at han skulle repræsentere ham og partiet i retten. forud
for annoncen havde der været 1. behandling af lovforslaget om indfødsret. de havde en
længere drøftelse i partiets folketingsgruppe. der var overraskelse i partiet over, at man med
sikkerhed vidste, at der var en, der kunne være til fare for danmark, og de kunne ikke få ham
af listen. de vidste blot, at en af ansøgerne udgjorde et problem for pet. de andre partier
ville ikke pille vedkommende af. før i tiden drøftede man åbent de enkelte ansøgere i
folketingssalen. nu er alle slået sammen til et lovforslag. dansk folkeparti synes, det var et
problem, at en på listen kunne være til fare for danmark, og at folketinget ikke kunne få
oplyst, hvem det var. de blev enige om at indrykke en annonce for at skabe en offentlig debat.
justitsministeren kendte selvfølgelig identiteten på vedkommende, ligesom andre i
politisystemet også måtte kende identiteten. dansk folkeparti kendte ikke identiteten på den
pågældende. dansk folkepartis presseafdeling komponerede teksten, og derefter rundede
teksten 2-3 personer i partiets ledelse, hvorefter den blev trykt. han tør ikke sige, om der har
været protest mod annoncen. hvis der havde været det, var den nok ikke blevet trykt.
navnene i annoncen er en kopi af lovforslaget, som stod på justitsministeriets hjemmeside.
de har i forbindelse med tidligere lovforslag offentliggjort navnene på dem, der fik dansk
statsborgerskab. det har været mange, og dansk folkeparti synes ikke, det er fair, at de ikke
kan gå ind og tage stilling til de enkelte navne. han mener, at annoncen har haft stor politisk
værdi og har givet anledning til debat inden for de enkelte partier. det er positivt, at der har
være så meget debat. annoncen har været med til at synliggøre prblematikken i
offentligheden. det er rigtigt, at debatten var i gang, da annoncen kom. spørgsmålet havde
ikke pressens bevågenhed før annoncen, men det havde den efter. det var for at vække
journalisterne, at de bragte annoncen. journalisterne er mellemledet til offentligheden. dansk
folkeparti bruger ofte annoncer til at skabe en offentlig debat, når journalisterne ikke
interesserer sig for et emne. de har fx tidligere bragt et billede af osama bin laden og
skrevet, at han opfyldte alle betingelser for at opnå politisk asyl, for at vise, hvem der kunne
få asyl i danmark. når dansk folkeparti henvender sig til andre partier, henvender de sig
også til offentligheden. alt, hvad dansk folkeparti foretager sig, er henvendt til
offentligheden. da annoncen var blevet trykt, fortrød de, at de havde skrevet "han". de skrev
"han", fordi det er et ofte brugt kønsneutralt ord. kristian thulesen dahl beklagede det
efterfølgende i pressen. "at være til fare" og "kan være til fare" er efter hans opfattelse det
samme. det er et spil om ord. en, der kan være til fare, begår ikke nødvendigvis terrorisme,
ligesom en, der er til fare, ikke nødvendigvis begår terrorisme. han kan ikke se, hvorfor de
personer, der står på listen, skulle føle sig stemplet som terrorister. han ved, at der gælder en
uskyldsformodning. alle på listen er uskyldige, bortset fra den ene person. han mener, at
denne diskussion er så væsentlig, at man må risikere, at nogle bliver kede af det. dansk
folkeparti har en forpligtelse til at skabe debat. hans grænse for, hvad man kan gøre for at
skabe debat, går ved vold og opfordringer til vold. ellers skal debatten være fri. der er
selvfølgelig også grænser i straffeloven for, hvad man kan sige. principielt kan man frit sige,
hvad man vil. dansk folkeparti ville nok ikke trykke annoncen igen. dansk folkeparti har
ikke bestilt eller betalt annoncen på den danske forenings hjemmeside.
                                               - 17 -
ole hasselbalch har forklaret, at han er professor i erhvervsret ved aarhus universitet. han
har været formand for den danske forening fra 1990-2000. han har herefter ydet den
danske forening juridisk bistand. den danske forening blev stiftet for at advare mod den
danske udlændingepolitik og er ikke en højreekstremistisk forening. da dansk folkeparti
kom på scenen, trak den danske forening sig lidt. nu er de kun nogle hundrede, som samler
relevant viden og gør den tilgængelig for offentligheden på foreningens hjemmeside. det
følger af vedtægterne. foreningen har kunnet konstatere, at deres oplysninger siver videre til
offentligheden.
hans rolle i forhold til annoncen var at forholde sig til eventuelle juridiske tvivlsspørgsmål.
han vurderede, at der ikke var et ophavsretligt problem. han kunne slet ikke forudse - det
faldt ham ikke ind - at der kunne være et injurieproblem i forhold til annoncen. der er ikke
enkelte personer, der er blevet hængt ud. han troede ikke, at det var læsbart, hvem der stod på
listen. han opfattede det som et billede og ikke en tekst. han har efterfølgende erfaret, at
annoncen var søgbar. annoncen blev lagt på den danske forenings hjemmeside den 29. maj
2013 og taget ned den 2. juni 2013. det var nødvendigt at bringe annoncen, da man ikke
kunne lave et link til annoncer i pressen. det var nødvendigt, da debatten var skævvreden i
forhold til annoncen. journalisterne havde et ansvar for, at debatten blev skævvreden. hvis
man googler hans eget navn, bliver det også linket til terror. ved indrejse i usa bliver man
udtaget til kontrol ved lodtrækning og udspurgt af nogle venlige mennesker. han har være
involveret i mange ansættelsessager og kan ikke forestille sig, at en sådan annonce kan have
betydning. den danske forening blev sagsøgt den 17. marts 2014, men foreningen fik først
kendskab til sagen i august 2014.
sarah juul har forklaret, at hun er stifter og leder af headhuntingfirmaet bloom. det blev
stiftet i 2003 og beskæftiger sig med rekruttering til stillinger inden for it og
computerteknologi. når de får en opgave med at finde en medarbejder, kontakter de først
virksomheden og får oplysninger om dennes behov. derefter annoncerer de jobbet, og
samtidig kontakter de også folk, de har i deres egen database. de taler også med folk i deres
netværk. man lægger vægt på virksomhedernes faglige behov. de kalder folk til samtale og
undersøger, om der er match mellem ansøger og virksomheden. man vil typisk have 3-4-5
personer, som de sender en profil af til virksomheden. de er med til den første samtale hos
virksomheden. lidt længere henne i forløbet undersøger de referencer. de googler også folk.
hvis virksomheden ønsker straffeattest, beder de også om det. inden for it er det vigtig, at de,
der beskæftiger sig med driftsområdet, er sikkerhedsgodkendt. ved betroede stillinger laver
de negative search, for at se om der kommer noget negativt op. der kan komme noget op om
medlemskab af frivillige organisationer. betydningen af negative oplysninger kommer an på
en konkret vurdering af oplysningernes karakter.
hvis en ansøger ved en søgning bliver forbundet med terror, vil hun være meget betænkelig.
hun kan godt huske dansk folkepartis annonce. hvis et navn fra listen i annoncen dukkede
op, ville hun blive betænkelig. hvis kandidaten var meget vigtig, så ville hun måske søge at få
oplysninger fra pet. hvis hun ikke kunne få oplysningerne fra pet, ville hun stole på sine
egne undersøgelser. de beholder profiler i deres arkiv med oplysninger. ingen andre end
hendes virksomhed har adgang til deres database. der er 700 navne nævnt i annoncen, og der
er tale om personer, der søger om statsborgerskab. det fremgår, at en af de 700 var i søgelyset
som potentiel terrorist. hun har ikke søgt på navnene på listen. hun blev ringet op og spurgt,
om hun ville vidne. hun får ikke honorar for at komme. hun får vidnegodtgørelse, og i går
spurgte hun til transportgodtgørelse. hun har læst annoncen for et par år siden, da den kom
frem i pressen. hun har ikke læst annoncen igen, før hun blev kontaktet. hun gogglede
                                                - 18 -
annoncen, da hun blev spurgt, om hun ville vidne, og har sidst læst annoncen i marts 2015.
hun har åbenbart ikke haft nogen af de 700 personer i annoncen i søgelyset, når hun har søgt
potentielle ansøgere. hun har googlet dem, hun har haft i søgelyset, men annoncen er ikke
kommet frem.
parternes synspunkter
sagsøgerne har i påstandsdokument af 7. august 2015 anført følgende:
"anbringender:
det gøres overordnet gældende, at annoncens tekst (ekstraktens side 159) om at én på listen er
til fare for danmarks sikkerhed er en ærefornærmende sigtelse og konstituerer en
overtrædelse af straffelovens § 267. en usand sigtelse kan mortificeres. sigtelsen kan ikke
bevises og sagsøgte har ikke været i god tro, jf. materialesamlingens side 510).
til støtte herfor gøres det gældende at sagsøgte ikke har ført bevis for sigtelsen (ekstraktens
side 59 og side 66). en person som er til fare for statens sikkerhed, kan definitorisk ikke med
sikkerhed udledes til at være en terrorist, jf. straffelovens kapitler 12 og 13 (ekstraktens side
243 og 244).
sagsøgerne stempler en gruppe på 685 personer, der hver især nemt kan identificeres
entydigt, og gør dette i trykte medier og på internettet, hvorved den skete skade, ikke
umiddelbart længere kan indlemmes, jf. den europæiske menneskerettighedsdomstols
(emd) dom delfi as v. estonia judgment, ”the government also pointed out that any
information communicated via the internet spread so quickly that measures taken weeks or
even days later to protect a person’s honour were no longer sufficient (…).”
(materialesamlingens side 41.)
det gøres gældende, at fremførelsen af sigtelserne ikke har været berettiget.
det gøres endvidere gældende at fremførelsen ikke ligger inden for rammerne af den
beskyttede udvidede ytringsfrihed i den europæiske menneskerettighedskonventions
(emrk) art. 10 (ekstraktens side 60 nederst), som politikere og pressen nyder, men netop
eksplicerer den restriktion som er indeholdt i samme bestemmelses stk. 2:
”da udøvelsen af disse frihedsrettigheder medfører pligter og ansvar, kan den underkastes
sådanne formelle bestemmelser, betingelser, restriktioner eller straffebestemmelser, som er
foreskrevet ved lov og er nødvendige i et demokratisk samfund af hensyn til den nationale
sikkerhed, territorial integritet eller offentlig sikkerhed, for at forebygge uorden eller
forbrydelse, for at beskytte sundheden eller sædeligheden for at beskytte andres gode navn
og rygte eller rettigheder, for at forhindre udspredelse af fortrolige oplysninger eller for at
sikre domsmagtens autoritet og upartiskhed.
er en beskyldning fremsat på et meget spinkelt grundlag, udgør det ikke en krænkelse af
emrk art. 10. (materialesamlingens side 460).
det gøres endvidere gældende at sammenkædningen mellem sagsøgernes navne og terror -
der er de mest alvorlige bestemmelser i den danske straffelov (straffelovens kap. 14) - ikke
tjener noget legitimt demokratisk formål og ej heller var nødvendig i relation til den debat,
                                              - 19 -
som de sagsøgte ønskede at skabe, jf. analogt ift. udvidet ytringsfrihed for pressen, emd’s
test of ”necessity in a democratic society”. (i denne retning materialesamlingens side 387 og
388, side 463 og constantinescu-dommen omtalt i materialesamlingens side 491).
den ”debat” sagsøgte henviser til, var fortrinsvis en ”debat” som dansk folkeparti ensidigt
var omdrejningspunkt for. sagsøgte har kun i meget begrænset omfang henvist til artikler (ex.
ekstraktens side 72), hvor politikere fra andre partier deltager i hvad man kunne kalde
meningstilkendegivelser om statsborgerskab, snarere end hvad man kan kalde egentlig
”debat”.
det gøres endvidere gældende at de sagsøgte reelt har udnyttet sagsøgerne til fremme af
snævre partipolitiske formål, idet spørgsmål om udlændinge og disses ret til ophold i
danmark har været og stadig er central i partiets program og appel til borgere. dansk
folkeparti har derfor haft egeninteresse, men hvor ytringerne er ”uden nogen som helst
faktuel basis”, (materialesamlingens side 512).
betegnelser som terrorist, må i almindelighed, men over de seneste dekader med terrorens
fremme i danmark og vesten i særdeleshed, anses for meget ekstremt. den ekstreme natur i
en fremsat ytring, er netop hvad emd når frem til i dens konklusion i delfi a/s mod estland:
”in particular the extreme nature of the comments in question,” hvorved der ikke var sket et
brud på emrk art. 10, (materialesamlingens side 62). emd når frem til samme konklusion i
norwood v. the united kingdom, ”such a general, vehement attack against a religious
group, linking the group as a while with a grave act of terrorism, is incompatible with the
values proclaimed guaranteed by the convention, notably tolerance, social peace and non-
discrimination.” (materialesamlingens side 187). sagsøgte og adcitationssagsøgtes (den
danske forenings) annonce og viderebringelse af samme lever ikke op til domstolens
kriterier.
det gøres gældende at brugen af sagsøgernes navne og bopælskommuner til reklamemæssig
fremme af sagsøgtes snævre partipolitiske formål uden tilladelse har været uberettiget og
ligger ikke inden for den portion af overdrivelse og provokation der kan tildeles politikere,
(materialesamlingens side 511). det konstituerer et brud på den beskyttelse af ens omdømme
som emd har statueret hjemmel for i emrk art. 8 i petrina v. romania,
(materialesamlingens side 113).
det gøres gældende at brugen af internettet til mangfoldiggørelse af sagsøgtes holdninger og
synspunkter om sagsøgerne skal anses som en skærpende omstændighed. formodningen er
for, at uanset at sagsøgte og adcitationssagsøgte (den danske forening) måtte have taget
annoncen af hjemmeside - hvorved i sig selv en vis anerkendelse af at have handlet
retsstridigt og eller krænkende - eller modificeret søgningerne, vil sigtelserne formentlig for
altid ligge på internettet: ”the court’s assessment ”…certain dangers may also arise.
defamatory and other types of clearly unlawful speech, including hate speech and speech
inciting violence, can be disseminated like never before, worldwide, in a matter of seconds,
and sometimes remain persistently available online”, (materialesamlingens side 46).
det gøres gældende at annoncernes potentielle off-line skadevirkning med overvejende
sandsynlighed kan være betydelig. myndighederne, organisationer og virksomheder kan have
taget print og notater af annoncerne, kopi af trykte annoncer og overført dem til lukkede, ikke
offentligt tilgængelige systemer til intern registrering og arkivering til brug i fremtidigt
sagsbehandlingsøjemed.
                                               - 20 -
det gøres gældende at der må foretages en mere kritisk restriktion af en politisk ytringsfrihed,
såfremt sigtelser mod privatpersoner, som nyder en særlige beskyttelse mod injurier,
fremsættes på internettet. ”thus while the court acknowledges that important benefits that
can be derived from the internet in the exercise of freedom of expression, it is also mindful
that liability for defamatory or other types of unlawful speech must, in principle, be retained
and constitute an effective remedy for violations of personality rights.” (materialesamlingens
side 46.)
det gøres gældende, at der ikke fra sagsøgte og adcitationssagsøgtes side har været tale om
værdipolitisk debatemne, men om et konkret, individualisérbart emne med identificérbare
personer. annoncerne vil fastslå at en af personerne nævnt er en terrorist og til fare for
danmarks sikkerhed. samme konklusion synes emd at nå til i petrenco mod moldova,”
…the article intended to imply that the applicant had collaborated with the kgb.” og ”…it
constituted clear statements of facts. ”the court recalls that a person’s status as a politician or
other public figure does not remove the need for a sufficient factural basis for statements
which damage his reputation…”, (materialesamlingens side 119, nederst, og side 120).
det gøres gældende, at annoncen går ud over de af emd fastlagte grænser for acceptable
kommentarer fremsagt som led i en offentlig debat, ”…in implying without any factual basis
that the applicant had collaborated with the soviet secret services, exceeded the acceptable
limits of comment in the context of debate of general interest, (materialesamlingens side
120.)
adcitationssagsøgte (den danske forening) gør gældende, at annoncen var en faktuelt
korrekt beskrivelse af, hvad der har stået i lovtidende (ekstraktens side 220). imidlertid var
det ikke blot en simpel gengivelse af det nævnte lovforslag. i annoncen påstår sagsøgte i
overskriften, at en person på listen er (min fremhævning) til fare for danmarks sikkerhed, og
at den pågældende er potentiel terrorist. således som annoncen er affattet, må det forstås
derhen, at sagsøgte mener, at sagsøgerne er eller kan være den pågældende person. sagsøgte
henvise i sit svarskrift (ekstraktens side 62 mf.) at pet har vurderet at en statsløse person kan
(min fremhævning) være til fare for statens sikkerhed.
det gøres gældende at annoncen skal være faktuel sand, hvilket den ikke er, jf. højesterets
dom af 3. juni 2015 (materialesamlingens side 341). dette følger også ånden i emrk art. 6
stk. presumption of innocence, uskyldighedsformodningen, hvorved ingen formodning skal
være for, at en person er skyldig, lige så lidt, som ingen formodning skal være for at en person
er terrorist, (jf. i samme retning materialesamlingens side 93). der skal, uanset en politisk
ytringsfrihed, udvises en vis tilbageholdenhed ved stemplinger af skyld på mennesker,
(materialesamlingens side 101).
adciterede (den danske forening) har viderebragt annoncen fra dansk folkeparti, hvor den
har været synlig og er optrådt ved søgninger, hvorved myndigheder og virksomheder har
kunne registrere sagsøgerne i egne systemer og kartoteker, (jf. materialesamlingen side 26 om
un special rapporteur on freedom of expression et al).
dansk folkeparti valgte at ændre på filformatet medio-november 2013, efter anmodning fra
sagsøgernes advokat, hvorefter annoncen på df’s hjemmeside ikke længere kommer frem,
når der søges på sagsøgernes navne på google. denne fil-formatering er imidlertid ikke sket
på adciteredes (den danske forenings) hjemmeside.
                                               - 21 -
det gøres gældende, at adciterede (den danske forening) er ansvarlig for at have anbragt
df's annonce på adciteredes (foreningens) hjemmeside, hvor den siden er forblevet og stadig
fremgik den 28. november 2014,
http://www.dendanskeforening.dk/files/files/lov%20om%20dansk%20indfødsret%20%20lfs
%20211.pdf, ekstraktens side 204.
følgeligt gøres det endvidere gældende, at adciterede (den danske forening) herved har
gjort sig medskyldig i mangfoldiggørelse af df's annonce og således bidraget til den
skadevirkning og krænkelse sagsøgerne har oplevet, oplever og også fremover vil komme til
at opleve i deres private og professionelle tilværelser.
det gøres herved gældende at adciterede (den danske forening) udbreder krænkende og
fornærmelige ord gennem selve den handling adciterede (foreningen) foretager ved at lægge
annoncen ud på adciteredes (foreningens) egen hjemmeside, jf. straffelovens §267.
det gøres gældende at udbredte og fornærmelige ord bevidst er egnet til at nedsætte
sagsøgernes agtelse i samfundet; hos medborgere, myndigheder og virksomheder
sagsøgerne anfægter ikke de sagsøgtes ønske om og ret til at sætte politisk fokus på
spørgsmål vedrørende indfødsret, immigration, religion og race, eller at de problemstillinger,
som annoncen behandler, kan have en offentlig politisk interesse. det vil heller ikke blive
bestridt, at det almindeligvis antages, at ytringsfriheden er noget bredere vedrørende
problemstillinger, der påkalder sig offentlig interesse, jfr. hertil (materialesamlingens side
469 og 475).
sammenfattende anbringender
heroverfor gøres det sammenfattende gældende at det er sket på bekostning af sagsøgerne,
der i de nævnte udtalelser sigtes for terrorvirksomhed, der i værste fald kan føre til fængsel på
livstid, såfremt sigtelsen var sand. privatpersoner nyder en særlig beskyttelse, jf.
materialesamlingens side 484). det er koblingen til terrorisme som sagsøgerne kendes
ubeføjet. koblingen vanskeliggør rejser, visa og forringer kraftigt karrieremuligheder i
danmark og i udlandet. sigtelsen indebærer, at sagsøgerne for altid vil blive relateret til en
mistanke om terror, såfremt diverse søgemaskiner ikke fjerner sammenkoblingen. hertil
kommer den potentielle off-line skadevirkning annoncerne må have haft. myndighederne,
organisationer og virksomheder kan have taget print og notater af annoncerne til intern
registrering og arkivering i fremtidigt sagsbehandlingsøjemed.
i den endelige afvejning der skal foretages mellem pdes. emrk art. 10 og pdas. emrk art.
10, stk. 2, emrk art. 8 og straffelovens §267, bør videre, principielle hensyn indgå. såfremt
sigtelserne kendes beføjede, vil enkelte politikere frit kunne bruge ord som terrorist eller
associerende betegnelser, blot for at fremme en debat, men med betydelige konsekvenser. der
er ikke dækning for at antage at en sådan hensigt har været efterstræbelig, hverken da
grundlovens §44 formuleredes eller i refereret praksis fra emd.
der kræves en erstatning til hver af sagsøgerne på kr. 10.000, der i betragtning af sigtelsens
alvorlige karakter må betegnes som symbolsk.".
                                              - 22 -
sagsøgerne har derudover anført, at sagen er anlagt med rette imod såvel dansk folkeparti
som mod partiformand kristian thulesen dahl, idet kristian thulesen dahl gik i medierne og
forsvarede annoncen og derved tegnede annoncen og bakkede indholdet op. endvidere har
kristian thulesen dahl, som partiformænd plejer, godkendt annoncen, inden den blev bragt
den 29. maj 2013. kristian thulesen dahl har derved pådraget sig et selvstændigt ansvar.
sagsøgerne har endvidere anført, at de har haft et helt legitimt behov for at rense sig. det kan
derfor ikke bebrejdes sagsøgerne, at nogle af dem valgte at gå i medierne.
over for den danske forening er det supplerende gjort gældende, at foreningen ikke er et
medie, men er en politisk forening, der driver propagandavirksomhed.
vedrørende sagens omkostninger er det gjort gældende, at der bør tages hensyn til sagens
omfang og karakter, dens kompleksitet, dens tidsmæssige udstrækning og bevisførelsens
omfang. der har været 15 sagsøgere, med hvilke der har været betydelig korrespondance og
telefonsamtaler. der er registreret et tidsforbrug på 91,5 timer. udgiften til fremstilling af
ekstrakt udgør 6.372,60 kr.
de sagsøgte, partiformand mf kristian thulesen dahl og dansk folkeparti, har i
påstandsdokument af 17. august 2015 anført følgende:
"anbringender
det gøres indledningsvist gældende, at alene dansk folkeparti er rette sagsøgte, idet
annoncen (bilag 1) er indrykket af dansk folkeparti.
det gøres gældende, at annoncen ikke er i strid med straffelovens § 267.
straffelovens § 267 skal fortolkes i lyset af emrk artikel 10 og tilhørende praksis fra emd,
hvor politikere og politiske partiers ytringsfrihed tillægges meget stor betydning.
emd har i bl.a. castelles mod spanien (dom af 24. april 2004) udtalt, at mens retten til
ytringsfrihed er vigtig for enhver, er den i særdeleshed vigtig for folkevalgte politikere, idet
de repræsenterer deres vælgere, henleder opmærksomheden på vælgernes interesser og
forsvarer deres interesser. indgrebet i en valgt politikers ytringsfrihed vil derfor blive
undergivet en meget intensiv prøvelse ved vurderingen af, om indgrebet er nødvendigt i et
demokratisk samfund jf. piermont mod frankring (dom af 27. april 2004, § 76). på samme
måde tillægges politiske partiers og politisk aktives ret til ytringsfrihed meget stor betydning
jf. incal mod tyrkiet (dom af 9. juni 1998, § 46).
annoncen udspringer af og bringes i umiddelbar tilknytning til en omfattende politisk debat,
der bl.a. har været ført på folketingets talerstol og vist i landsdækkende tv. debatten drejede
sig specifikt om, at folketinget ikke kunne få oplyst navnet på en person, som pet vurderede
kunne være til fare for statens sikkerhed. folketinget skulle tage stilling til, om pågældende
skulle tildeles statsborgerskab jf. grundlovens § 44, stk. 1.
alle oplysninger i annoncen er i forvejen offentligt tilgængelige.
anvendelsen af - de mange - navne på enkeltpersoner har i den konkrete sammenhæng været
berettiget.
                                               - 23 -
kristian thulesen dahl (bilag 2) har offentligt understreget, at dansk folkeparti ikke kender
identiteten på den statsløse person, som pet har vurderet kan være til fare for statens
sikkerhed. dette er også meddelt sagsøgernes advokat forud for sagsanlægget (bilag i),
ligesom det fremgår også af en udtalelse på dansk folkepartis hjemmeside (bilag j).
sagsøgerne har - på trods af flere opfordringer hertil - ikke dokumenterede konkrete
skadevirkninger som følge af annoncen.
det bestrides, at der er grundlag for mortifikation, tilkendelse af godtgørelse og – ikke
nærmere opgjorte - beløb til bestridelse af omkostningerne ved dommen samt fjernelse af
sagsøgernes navne og sammenkædning med terror fra diverse søgemaskiner fra internettet.".
de sagsøgte har derudover anført, at sagsøgernes krav om dækning af omkostninger til
offentliggørelse af dommen ikke skal tages til følge, allerede fordi sagsøgerne får
tilstrækkelig kompensation ved den presseomtale, der vil følge efter afsigelsen af dommen i
nærværende sager.
vedrørende sagens omkostninger er det gjort gældende, at der bør henses til sagens
langvarige forløb, som har medført omfattende udgifter til advokat, at sagsøgerne har valgt at
fortsætte sagen, selvom der blev givet afslag på fri proces i sagen mod kristian thulesen
dahl.
sagsøgte, den danske forening, har i påstandsdokument af 3. august 2015 anført følgende:
"anbringender:
adcitationsadcitationssagsøgtes (den danske forenings) (gen)offentliggørelse af annoncen
implicerer intet andet end en faktuelt korrekt beskrivelse af, hvad der har stået i lovtidende,
samt dansk folkepartis sagligt velbegrundede kommentar til den i lovtidende bragte
indfødsretslov, hvilken kommentar ikke retter sig imod en ud fra annoncen konkret
identificerbar person.
gengivelsen af navnene i annoncen var ikke uberettiget, så vidt som at navnene faktisk
fremgik af den indfødsretslov, der påkaldte sig den diskussion, annoncen var en del af.
adcitationsadcitationssagsøgtes (den danske forenings) citering angår en annonce, som et
politisk parti også i egenskab af interesseorganisation lovligt kunne offentliggøre.
adcitationssagsøgtes (den danske forenings) påklagede indlæg på hjemmesiden implicerede
en eksakt gengivelse af en annonce, som allerede i forinden var ”givet til pris” for
offentligheden (i maskinelt læsbar form), hvilket allerede derfor er straffrit, jf. også vagn
greve m.fl., kommenteret straffelov, speciel del, 10. udg. s. 478 f.
adcitationssagsøgtes (den danske forenings) offentliggørelse af annoncen var berettiget i
kraft af dens aktualitetsværdi, den løbende offentlige debat om annoncen og det berørte
emnes betydning for landets sikkerhed.
der var en almeninteresse i, at den offentlige diskussion om annoncen fandt sted på grundlag
af det, der faktisk stod i den, og ikke ud fra tvivlsomme gengivelser af den.
                                              - 24 -
adcitationssagsøgtes (den danske forenings) (gen)offentliggørelse af annoncen implicerer
ingen konkret injuriering af de konkrete sagsøgere, og adcitationssagsøgte var i øvrigt ikke
opmærksom på, at navnene i offentliggørelsen var søgbare på internettet. det er lige så
meningsløst at påtale annoncen uden i den konkret at være koblet til den i annoncen omtalte
sikkerhedstrussel, som det f.eks. ville være, om en beboer i en bestemt by kunne
injuriesagsøge den, som måtte offentliggøre navnene på beboerne i byen med angivelse af, at
der iblandt dem er kriminelle.
adcitationssagsøgte (den danske forening) mangler det for strafbarheden nødvendige
forsæt til at krænke de konkrete sagsøgere, jf. det lige anførte.
sagsøgernes søgsmål udgør i realiteten et forsøg på at amputere den frie debat, som er selve
akslen i et politisk demokrati, hvorfor sagsøgers påstande allerede af den grund ikke kan nyde
fremme.
det falder inden for den journalistiske frihed, som i relation til straffelovens injurieregler
gælder for redaktionen af en hjemmeside som den foreliggende, hvis formål mht. informering
af offentligheden er det samme som de almindelige mediers, at gengive annoncen som
grundlag for en meningsfuld politisk debat om annoncen og dens ærinde (jf. herved vagn
greve m.fl., kommenteret straffelov, speciel del, 10. udgave s. 491).
adcitationssagsøgte (den danske forening) har som led i sin virksomhed som massemedie,
gennem hvilket der drives journalistik, ud fra den forståelse af straffeloven, som den
europæiske menneskerettighedskonvention, artikel 10 (jf. loven om konventionens
implementering i dansk ret) tilsiger, en vidtgående frihed til at bringe stof, som er relevant for
den politiske debat, herunder i særlig grad til at citere relevant materiale. jf. herved
straffelovens § 269 og jon fridrik kjølbro, den europæiske menneskerettighedskonvention -
for praktikere (2005) s. 532 ff og 547, peer lorenzen m.fl., den europæiske
menneskerettighedskonvention med kommentarer, bind 2, (3. udg.) s. 799, 805, 824 f og 862
f, jens elo rytter, den europæiske menneskerettighedskonvention - og dansk ret (2004) s.
187, 189 f og 203, lars adam rehof og tyge trier, menneskeret (1990) s. 260 f, vagn greve
m.fl. kommenteret straffelov, speciel del, 10. udg. s. 487 f og 491 f samt steen schaumburg
müller, straffelovens bestemmelser om æreskrænkelser, ufr 2002 b s. 121 og fra retspraksis
f.eks. ufr 1997 s. 259h.
adcitationssagsøgte (den danske forening) optræder som interesseorganisation og politisk
aktør til varetagelse af interesserne for dem, der har tilsluttet sig foreningen og dennes
synspunkter, og nyder i henhold hertil samme udvidede ytringsfrihed som andre politiske
sådanne. jf. herved straffelovens § 269 og jon fridrik kjølbro, den europæiske
menneskerettighedskonvention - for praktikere (2005) s. 533 og 550, peer lorenzen m.fl.,
den europæiske menneskerettighedskonvention med kommentarer, bind 2, (3. udg.) s. 799
og vagn greve m.fl., kommenteret straffelov, speciel del, 10. udg. s. 490.
adcitationssagsøgtes (den danske forenings) offentliggørelse af annoncen har ingen
konkret, praktisk betydning haft for sagsøgerne, jf. den omstændighed at disse først efter et år
overhovedet er blevet opmærksom på offentliggørelsen.
sagsøgerne har ved at forholde sig passive i over et år forskertset deres muligheder for at
påberåbe sig, at der overhovedet foreligger en krænkelse, eller må i det mindste bære
                                                - 25 -
følgerne af, at det efter så lang tid er vanskeligere for adcitationssagsøgte (den danske
forening) at bevise de fulde omstændigheder omkring den påklagede offentliggørelse, end
det havde været, hvis klagen var fremsat tidligere.
adcitationssagsøgte (den danske forening) har intet ansvar for, om andre uden føje kopierer
og videregiver materiale fra adcitationssagsøgtes hjemmeside, og kan derfor heller ikke
pålægges hverken at oplede personer og/eller organisationer som - evt. endog flere led ude -
mod adcitationss (foreningens) vilje i god eller ond hensigt viderebringer sådant materiale
eller tvinge disse til at tilbagekalde eller fjerne materialet. adcitationssagsøgte (den danske
forenings) kan endvidere ikke tilkendes noget - eller højst et uhyre beskedent - beløb til
fjernelse af annoncen fra identificerbare søgemaskiner, så vidt som at en sådan fjernelse kan
forventes blot at forudsætte en henvendelse til søgemaskinens administrator.
de under sagsøgernes påstand 2 anførte sætninger, der ønskes kendt ubeføjede, kan ikke
mortificeres allerede af den grund, at sagsøgerne ikke bestrider deres sandhed, men blot
opfatter sig som krænkede ved at være omtalt i tilknytning til nogle faktuelt korrekte
oplysninger.
adcitationssagsøgte (den danske forening) henholder sig i øvrigt til det af dansk folkeparti
i sagsøgernes sag mod dette parti anførte.
skulle en dom gå adcitationssagsøgte (den danske forening) imod, er de krævede
godtgørelsesbeløb ganske ude af proportioner til det afbræk, de sagsøgerne måtte have lidt.
skulle en dom gå adcitationssagsøgte (den danske forening) imod, kan adcitationssagsøgte
(foreningen) dog ikke dømmes til at udrede sagsomkostninger, eftersom sagen kunne have
været undgået ved en simpel henvendelse til adcitationssagsøgte (foreningen) i tide.
skulle en dom gå adcitationssagsøgte (den danske forening) imod, kan adcitationssagsøgte
(foreningen) dog ikke dømmes til at udrede beløb til fjernelse fra søgemaskiner in solidum
med organet ”frihedsposten”, som adcitationssagsøgte (foreningen) end ikke kender.
adcitationssagsøgte (den danske forening) gør i øvrigt gældende, at der skal tillægges
foreningen et beløb i sagsomkostninger, som står i forhold til søgsmålets meningsløse
karakter - problemet kunne have været løst, såfremt sagsøgerne havde foretaget en simpel
henvendelse allerede i sommeren 2013 - og sagens fortsættelse uanset de afklaringer,
adcitationssagsøgte (foreningen) har hidført under forberedelsen. det bemærkes herved, at
foreningens juridiske repræsentant ikke er ansat af foreningen og ikke oppebærer noget fast
vederlag fra denne, men blot er medlem af foreningen og tilknyttet styrelsen som juridisk
repræsentant efter ”no cure no pay”-princippet.".
den danske forening har derudover anført, at sagen ikke er rettidigt anlagt inden for de
frister, der er fastsat i straffelovens § 96, og at foreningen allerede derfor bør frifindes.
parterne har i det væsentligste procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgørelse
vedrørende dansk folkeparti
                                               - 26 -
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at den omhandlede annonce, der den 29. maj 2013
af dansk folkeparti var indrykket i ekstra bladet, jyllands-posten og kristeligt dagblad samt
lagt på dansk folkepartis hjemmeside, blev bragt i tilknytning til en politisk debat, der bl.a.
blev ført i folketinget, og som vedrørte et lovforslag om indfødsrets meddelelse, herunder at
folketinget ikke kunne få oplyst navnet på en person, som pet vurderede kunne være til fare
for statens sikkerhed. navnene på de 685 personer, herunder sagsøgerne, der var omfattet af
det fremsatte lovforslag om indfødsrets meddelelse, samt de pågældende personers
bopælskommuner, fremgik alle af annoncen. det er ubestridt, at navne og bopælskommuner
for de personer, der var omfattet af lovforslaget, i forvejen var offentligt tilgængelige.
annoncen indeholdt bl.a. følgende udsagn: ”én på listen er til fare for danmarks sikkerhed”
og ”… den potentielle terrorist … blandt de knap 700”.
retten finder, at sagsøgerne herved hver især er beskyldt for at være til fare for danmarks
sikkerhed samt tillige for at være en potentiel terrorist. efter en naturlig sproglig forståelse
indeholder sådanne udsagn - i hvert fald set i sammenhæng - efter rettens opfattelse en
beskyldning om strafbart forhold efter straffelovens kapitel 12 og 13, og retten finder således,
at udsagnene i relation til sagsøgerne er udtryk for ærekrænkende sigtelser om strafbart
forhold. det forhold, at beskyldningen efter formuleringen alene retter sig mod en enkelt af de
685 personer, kan ikke føre til andet resultat, da det efter formuleringen kan være en hvilken
som helst af de 685 personer, herunder sagsøgerne.
spørgsmålet er herefter, om fremsættelsen af de ærekrænkende sigtelser om strafbart forhold
udgør en overtrædelse af straffelovens § 267, jf. § 269, stk. 1, således som disse bestemmelser
skal forstås i lyset af artikel 8 og 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
det er af sagsøgerne ikke bestridt, at der for politiske partier som led i en offentlig debat
gælder en udvidet ytringsfrihed.
det følger af højesterets dom af 3. juni 2015 i sagen jørgen dragsdahl mod bent jensen, at
for den, der fremsætter ærekrænkende sigtelser som led i en offentlig debat om emner af
væsentlig samfundsmæssig interesse, kan det efter menneskerettighedsdomstolens praksis
ikke kræves, at den pågældende præsterer fuldt sandhedsbevis for sigtelsen for at kunne være
beskyttet af hensynet til ytringsfriheden. imidlertid skal den pågældende opfylde den
standard, der også gælder for journalister, dvs. ”act in good faith and on an accurate factual
basis and provide ”reliable and precise” information in accordance with the ethics of
journalism” (”due diligence”), jf. præmis 40 og 50 i menneskerettighedsdomstolens dom af 4.
november 2014 i sagen braun mod polen.
som annoncen var formuleret, havde kun en af de 685 personer været i pet's søgelys. dansk
folkeparti har ikke forsøgt at føre sandhedsbevis for sigtelsens rigtighed. efter bevisførelsen
lægger retten til grund, at der ikke er belæg for beskyldningen om strafbart forhold imod
nogen af sagsøgerne.
retten finder, at dansk folkepartis annonce blev bragt som led i en offentlig debat om et
emne af væsentlig samfundsmæssig interesse. retten har herved lagt vægt på, at spørgsmålet
om, hvem der ved lov skal meddeles dansk indfødsret, og hvilke oplysninger folketinget kan
få oplyst ved et sådant lovforslags behandling, har stor politisk bevågenhed.
                                                - 27 -
det følger af menneskerettighedsdomstolens praksis, at der i en situation som den
foreliggende skal foretages en afvejning af på den ene side hensynet til dansk folkepartis
ytringsfrihed efter menneskerettighedskonventionens artikel 10 og på den anden side hensynet
til beskyttelsen af sagsøgernes omdømme efter konventionens artikel 8. ved denne afvejning
skal der som fastslået i menneskerettighedsdomstolens dom af 7. februar 2012 i sagen
springer ag mod tyskland inddrages følgende kriterier ”(a) contribution to a debate of
general interest; (b) how well known the person concerned is and what the subject of the
publication was; (c) prior conduct of the person concerned; (d) method of obtaining the
information and its veracity; (e) content, form and consequences of the publication; and (f)
severity of the sanction imposed.”, jf. herved præmis 45 i menneskerettighedsdomstolens
dom af 3. december 2013 i sagen ungváry og irodalom kft. mod ungarn. det forhold, at der
er spørgsmål om at pålægge dansk folkeparti mortifikation, tortgodt-gørelse og straf, der kan
virke afskrækkende på deltagelse i en samfundsmæssig betydningsfuld debat, medfører, at der
i forbindelse med afvejningen skal foretages ”the most careful scrutiny”, jf. dommens præmis
48.
retten finder, at det forhold, at annoncen blev bragt som led i en offentlig debat om et emne
af væsentlig samfundsmæssig interesse, taler for at anse denne for berettiget i medfør af
artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention, mens det taler imod, at
sagsøgerne gennem annoncen er beskyldt for at være til fare for danmarks sikkerhed samt
tillige for at være en potentiel terrorist. retten finder endvidere, at det ved vurderingen af den
beskyttelse, der tilkommer sagsøgerne efter artikel 8 i den europæiske
menneskerettighedskonvention, må tillægges særlig vægt, at de pågældende beskyldninger er
fremsat mod privatpersoner, som ikke forud for annoncen havde deltaget i den offentlige
debat om emnet, samt at der ikke er belæg for beskyldningen om strafbart forhold imod nogen
af sagsøgerne.
retten finder efter en afvejning af de nævnte omstændigheder, at dansk folkeparti ved
fremsættelsen af beskyldningerne mod sagsøgerne om strafbart forhold har pådraget sig
strafansvar efter straffelovens § 267, jf. § 269, stk. 1, og at sagsøgerne har ret til mortifikation
efter straffelovens § 273, stk. 1, og tortgodtgørelse efter erstatningsansvarslovens § 26. retten
finder endvidere, at sagsøgerne i medfør af straffelovens § 273, stk. 2, har ret til en af retten
fastsat sum til bestridelse af omkostningerne ved offentliggørelse af dommen.
påstand 1
retten finder efter det anførte, at sagsøgernes påstand om straf skal tages til følge, således at
straffen henset til karakteren af det strafbare forhold passende kan fastsættes til 10 dagbøder a
1.000 kr.
påstand 2
efter det anførte tages sagsøgernes påstand om mortifikation til følge for så vidt angår de to
udsagn.
påstand 3
efter det anførte tages sagsøgernes påstand om, at dansk folkeparti skal fjerne gengivelse af
annoncen på dansk folkepartis hjemmeside, til følge.
påstand 4
sagsøgerne har nedlagt påstand om, at ”de sagsøgte tilpligtes at anerkende, at brugen af
sagsøgernes navne og bopælskommuner i den fremlagte annonce har været uberettiget”.
                                               - 28 -
retten finder, at dette retligt må kvalificeres som et anbringende til støtte for påstand 1 og 2,
og retten tager herefter ikke påstand 4 under påkendelse.
påstand 5
henset til karakteren af de ærekrænkende sigtelser om strafbart forhold findes retten efter en
samlet vurdering, at den tortgodtgørelse, der tilkommer sagsøgerne, passende kan fastsættes
til 10.000 kr. til hver af sagsøgerne med procesrente fra den 17. marts 2014.
påstand 6
efter det anførte tages sagsøgernes påstand om betaling af en af retten fastsat sum til
bestridelse af omkostningerne ved offentliggørelse af dommen til følge med et skønsmæssigt
fastsat beløb på 30.000 kr.
påstand 7
det er ikke af sagsøgerne oplyst, hvordan sagsøgernes navne og sammenkædning med terror
kan fjernes fra diverse søgemaskiner, eller hvad dette eventuelt måtte koste, og retten tager
allerede af denne grund dansk folkepartis påstand om frifindelse til følge.
vedrørende partiformand kristian thulesen dahl
et eventuelt ansvar for kristian thulesen dahl som partiformand for handlinger foretaget af
personer, der er medlem af eller ansat i dansk folkeparti, er ikke et objektivt ansvar, og et
sådant personligt ansvar ved siden af partiets ansvar som juridisk person må således
forudsætte, at kristian thulesen dahl forsætligt har medvirket til den strafbare handling.
det er ubestridt, at den omhandlede annonce er indrykket af dansk folkeparti.
efter forklaringen fra søren espersen lægger retten til grund, at annoncen blev komponeret af
dansk folkepartis presseafdeling, hvorefter annonceteksten rundede 2-3 personer i partiets
ledelse. der er ikke under sagen afgivet forklaring om eller på anden måde ført bevis for,
hvilke personer i partiets ledelse der havde kendskab til eller eventuelt godkendte annoncen,
inden den blev trykt.
retten finder under disse omstændigheder ikke, at det er bevist, at kristian thulesen dahl kan
gøres personligt ansvarlig for annoncen. det forhold, at kristian thulesen dahl i en artikel i
ekstrabladet.dk den 31. maj 2013 er citeret for at have sagt, at brugen af ordet ”han” i
annoncen var en fejl, kan heller ikke føre til, at kristian thulesen dahl kan gøres personligt
ansvarlig.
herefter, og da det af sagsøgerne i øvrigt anførte ikke kan føre til et andet resultat, tages
frifindelsespåstanden for så vidt angår kristian thulesen dahl til følge.
vedrørende den danske forening
efter bevisførelsen lægger retten til grund, at den danske forening den 30. maj 2013 eller i
en af dagene herefter lagde dansk folkepartis annonce på foreningens hjemmeside. det er
ubestridt, at der var tale om en direkte kopi af annoncen, der som nævnt den 29. maj 2013 var
indrykket i ekstra bladet, jyllands-posten og kristeligt dagblad. der er mellem parterne
enighed om, at annoncen ikke længere findes på den danske forenings hjemmeside.
                                               - 29 -
efter straffelovens § 267 straffes den, som krænker en andens ære ved fornærmelige ord eller
handlinger eller ved at fremsætte eller udbrede sigtelser for et forhold, der er egnet til at
nedsætte den fornærmede i medborgeres agtelse.
retten finder, at annoncen gennem den skete indrykning i tre landsdækkende medier var
”givet til pris” for offentligheden i en sådan grad, at den mindre videreudbredelse, der skete
ved den direkte gengivelse på den danske forenings hjemmeside, er straffri.
allerede som følge heraf, og da det af sagsøgerne i øvrigt anførte ikke kan føre til et andet
resultat, tages den danske forenings frifindelsespåstand til følge.
sagsomkostninger
henset til, at sagsøgerne, der har fri proces til sagen i forhold til dansk folkeparti, i det
væsentlige har fået medhold i deres påstande mod dansk folkeparti, samt til sagens karakter
og forløb i øvrigt, skal dansk folkeparti i sagsomkostninger til statskassen betale 63.900 kr.,
hvoraf 3.900 kr. udgør udgift til retsafgift, og det resterende beløb udgør passende udgift til
advokatbistand, svarende til 6.000 kr. for hver af sagsøgerne, aladdin bouhania, dounia
righi, helin al-hasnawi, javid aslami, mohammed shaker, seyed mohsen nourbakhsh
soltani, sherin a. mahamad, tina pia peirano, hakan mert og zoraya nieto florez.
herudover skal dansk folkeparti i sagsomkostninger til hver af sagsøgerne, andres felipe
valderrama pineda, jason lorje, seyyit sahin, zakaria abdul rahim og zhanna tairova, der
efter det oplyste har retshjælpsforsikring, betale 6.000 kr. til passende udgift til
advokatbistand.
henset til, at kristian thulesen dahl frifindes, samt til sagens karakter og forløb i øvrigt, skal
sagsøgerne, der ikke har fri proces til sagen i forhold til kristian thulesen dahl, i
sagsomkostninger til kristian thulesen dahl in solidum betale 15.000 kr.
henset til, at den danske forening har været repræsenteret af sin juridiske repræsentant,
professor, dr.jur. ole hasselbalch, der ikke er advokat, samt at den danske forening ikke har
oplyst andre udgifter, der har været nødvendige til sagens forsvarlige udførelse, skal ingen af
parterne i sag nr. bs 12a-1098/2014 betale sagsomkostninger til modparten.
thi kendes for ret:
sagsøgte, dansk folkeparti, straffes med 10 dagbøder a 1.000 kr.
følgende udsagn kendes ubeføjede: ”én på listen er til fare for danmarks sikkerhed” og
”…den potentielle terrorist … blandt de knap 700”.
dansk folkeparti skal inden 14 dage fjerne gengivelse af annoncen på dansk folkepartis
hjemmeside.
i godtgørelse for tort skal dansk folkeparti til hver af sagsøgerne, aladdin bouhania, andres
felipe valderrama pineda, dounia righi, helin al-hasnawi, jason lorje, javid aslami,
mohammed shaker, seyed mohsen nourbakhsh soltani, seyyit sahin, sherin a. mahamad,
tina pia peirano, zakaria abdul rahim, zhanna tairova, hakan mert og zoraya nieto
florez, betale 10.000 kr. med procesrente fra den 17. marts 2014.
                                            - 30 -
til bestridelse af omkostninger ved offentliggørelse af dommen skal dansk folkeparti til
sagsøgerne, aladdin bouhania, andres felipe valderrama pineda, dounia righi, helin al-
hasnawi, jason lorje, javid aslami, mohammed shaker, seyed mohsen nourbakhsh soltani,
seyyit sahin, sherin a. mahamad, tina pia peirano, zakaria abdul rahim, zhanna tairova,
hakan mert og zoraya nieto florez, betale i alt 30.000 kr.
dansk folkeparti frifindes for den af sagsøgerne, aladdin bouhania, andres felipe
valderrama pineda, dounia righi, helin al-hasnawi, jason lorje, javid aslami, mohammed
shaker, seyed mohsen nourbakhsh soltani, seyyit sahin, sherin a. mahamad, tina pia
peirano, zakaria abdul rahim, zhanna tairova, hakan mert og zoraya nieto florez,
nedlagte påstand 7.
sagsøgte, kristian thulesen dahl, frifindes.
sagsøgte, den danske forening, frifindes.
dansk folkeparti skal i sagsomkostninger til statskassen betale 63.900 kr.
dansk folkeparti skal i sagsomkostninger til hver af sagsøgerne, andres felipe valderrama
pineda, jason lorje, seyyit sahin, zakaria abdul rahim og zhanna tairova, betale 6.000 kr.
sagsøgerne, aladdin bouhania, andres felipe valderrama pineda, dounia righi, helin al-
hasnawi, jason lorje, javid aslami, mohammed shaker, seyed mohsen nourbakhsh soltani,
seyyit sahin, sherin a. mahamad, tina pia peirano, zakaria abdul rahim, zhanna tairova,
hakan mert og zoraya nieto florez, skal i sagsomkostninger til kristian thulesen dahl in
solidum betale 15.000 kr.
ingen af parterne i sag nr. bs 12a-1098/2014 skal betale sagsomkostninger til modparten.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse, og
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
