                                          dom
afsagt den 21. marts 2014 af østre landsrets 8. afdeling
(landsdommerne m. lerche, frosell og lone dahl frandsen).
8. afd. nr. b-4338-12:
a
(advokat leo jantzen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat per lunde nielsen
 v/advokat peter-michael marskot engstrøm)
og
8. afd. nr. b-4461-12
y invest aps
(advokat leo jantzen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat per lunde nielsen
 v/advokat peter-michael marskot engstrøm)
og
8. afd. nr. b-4462-12
x aps
(advokat leo jantzen)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten v/advokat per lunde nielsen
                                             - 2 -
 v/advokat peter-michael marskot engstrøm)
københavns byrets dom af 20. november 2012 (bs 37a-7938/2009 m.fl.) er anket af ap-
pellanterne, a, y invest aps og x aps.
appellanterne har i overensstemmelse med deres påstandsdokument af 14. februar 2014 for
landsretten nedlagt følgende påstande:
”1.1. x aps
1.1.1 skattepligtige indkomster for 2000 og 2001:
x aps’ skattepligtige indkomster for indkomstårene
                  2000     nedsættes med kr. 212.041, og
                  2001     nedsættes med kr. 240.068.
1.1.2 sambeskatningsindkomsten for 2000 med x invest aps:
der nedlægges principalt påstand om, at den foretagne forhøjelse af x aps’ sam-
beskatningsindkomst med x invest aps for indkomståret
                  2000       anses for ugyldig med den konsekvens, at afgørelsen bortfalder.
der nedlægges subsidiært påstand om, at den foretagne forhøjelse af x aps’ sam-
beskatningsindkomst med x invest aps for indkomståret
                  2000       anses for ugyldig med den konsekvens, at forhøjelsen nedsættes
                             til det selvangivne.
der nedlægges mere subsidiært påstand om, at den foretagne forhøjelse af x aps’
sambeskatningsindkomst med x invest aps for indkomståret 2000
                                             - 3 -
                  2000        nedsættes med yderligere kr. 4.258.614 til kr. 1.337.396.
1.2. y invest aps
y invest aps’ skattepligtige indkomst for indkomståret
                  2001        nedsættes med kr. 257.794.
1.3. a
der nedlægges påstand om, at as aktieindkomster for indkomstårene
                  2000      nedsættes med yderligere kr. 1.979.517, og
                  2001      nedsættes med kr. 401.913.”
indstævnte, skatteministeriet, har i overensstemmelse med sit påstandsdokument af samme
dato nedlagt følgende påstande:
”principalt:
stadfæstelse mod at x aps’ skattepligtige indkomst for indkomståret 2000 nedsættes med kr.
1.370.572,-, heraf kr. 1.210.244,- vedrørende sambeskatningsindkomsten med x invest aps,
samt for indkomståret 2001 nedsættes med kr. 240.068,-, og at as aktieindkomst i
indkomståret 2000 nedsættes med kr. 1.400.587,- samt for indkomståret 2001 nedsættes med
kr. 242.136,-.
subsidiært:
appellanternes skatteansættelser for indkomstårene 2000 og/eller 2001 hjemvises til fornyet
behandling ved skat.”
                                             - 4 -
appellanterne har under forberedelsen af sagerne for landsretten begrænset deres påstande
vedrørende en række forhold, ligesom indstævnte har taget bekræftende til genmæle vedrø-
rende en række andre forhold.
appellanterne har i støttebilag 1 angivet de punkter, hvor skatteministeriet har taget be-
kræftende til genmæle. af bilaget fremgår følgende:
”x aps – indkomståret 2000
1.lokaleudgifter og udgifter til vedligeholdelse                       kr.          62.408,00
2.renteudgifter (realkreditrenter)                                     kr.          71.920,00
3.renteudgifter (låneomkostninger mv)                                  kr.          26.000,00
i alt                                                                  kr.        160.328,00
x aps´ sambeskatningsindkomst med x invest aps – indkomståret 2000
1.varekøb                                                              kr.      1.976.506,00
2.debitering af varelagerkonto                                         kr.      1.210.244,00
i alt                                                                  kr.      3.186.750,00
x aps – indkomståret 2001
1.lokaleudgifter og udgifter til vedligeholdelse                       kr.          30.290,00
2.autoudgifter                                                         kr.          89.778,00
3.administrationshonorar                                               kr.        120.000,00
i alt                                                                  kr.        240.068,00
a – indkomståret 2000
1.lokaleudgifter og udgifter til vedligeholdelse                       kr.          62.408,00
                                               - 5 -
2.renteudgifter (realkreditrenter og afdrag)                              kr.        86.222,00
3.renteudgifter (låneomkostninger mv)                                     kr.        18.200,00
4.renteudgifter (ansvar lånekapital)                                      kr.        23.513,00
5.varekøb                                                                 kr.     1.976.506,00
6.debitering af varelagerkonto                                            kr.     1.210.244,00
i alt                                                                     kr.     3.377.093,00
a – indkomståret 2001
1.lokaleudgifter og udgifter til vedligeholdelse                          kr.        30.290,00
2.lokaleudgifter og udgifter til vedligeholdelse                          kr.        45.613,00
3.autoudgifter                                                            kr.        89.778,00
4.varekøb dels returdepositum                                             kr.        76.455,00
i alt                                                                     kr.       242.136,00”
skatteministeriet har i støttebilag a (ii) angivet de for landsretten omtvistede forhøjelser.
heraf fremgår følgende:
”oversigt - ikke fradragsberettigede udgifter og maskeret udlodning
sammenfattende kan de omtvistede forhøjelser i sagskomplekset opstilles således:
b.a. = betinget accepteret, dvs. kun accepteret af appellanterne hvis ej medhold i ugyldig-
hedsindsigelse.
x aps:
indkomståret 2000:                                                      forhøjelse:
1.1.5 - renteudgifter (kr. 14.302 accepteret)             kr.            51.713,00
                                                - 6 -
i alt (skattepligtig indkomst) indkomståret 2000       kr.           57.713,00
indkomståret 2000 (sambeskatningsindkomsten, jf. pkt. 1.1.7):      forhøjelse:
1.2.2 - debitering af varesalgskonto (kr. 1.182.105 b.a.) kr.     3.840.120,00
1.2.3 - restitutionsudgifter (kr. 28.807 b.a.)            kr.        28.807,00
1.2.4 - rejseudgifter (kr. 40.746 b.a.)                   kr.        40.746,00
1.2.5 - konsulenthonorar (kr. 57.370 b.a.)                kr.        57.370,00
1.2.6 - advokatudgifter (kr. 15.681 b.a.)                 kr.        15.681,00
1.2.7 - forsikringsudgifter (kr. 12.687 b.a.)             kr.        12.687,00
1.2.8 - kontorholdsudgifter                               kr.       363.355,00
i alt (sambeskatningsindkomst) indkomståret 2000          kr.     4.358.766,00
y af 1999 aps (nu y invest aps):
indkomståret 2001:                                                forhøjelse:
1.3.2 - rejseudgifter                                       kr.    137.794,00
1.3.4, jf. 1.1.8 - administrationshonorar                   kr.    120.000,00
i alt (skattepligtig indkomst) indkomståret 2001              kr. 257.794,00
a:
indkomståret 2000:                                                forhøjelse:
1.1.1 - advokatudgifter                                    kr.      17.336,00
1.1.2 - forsikringsudgifter                                kr.        3.878,00
1.1.4 - småanskaffelser                                    kr.        3.360,00
1.1.5 - renteudgifter                                      kr.      36.000,00
1.2.3 - restitutionsudgifter                               kr.      28.807,00
                                              - 7 -
1.2.4 - rejseudgifter                                      kr.          40.746,00
1.2.5 - konsulenthonorar                                   kr.          57.370,00
1.2.6 - advokatudgifter                                    kr.          15.681,00
1.2.7 - forsikringsudgifter                                kr.          12.687,00
1.2.8 - kontorholdsudgifter                                kr.         363.355,00
i alt (aktieindkomst) indkomståret 2000                    kr.       579.220,00
indkomståret 2001:                                                    forhøjelse:
1.1.1 - advokatudgifter                                    kr.          41.257,00
1.1.2 - forsikringsudgifter                                kr.          13.440,00
1.1.3 - lokaleudgifter mv.                                 kr.          66.801,00
1.1.6 - autoudgifter                                       kr.             459,00
1.3.5 - advokatudgifter                                    kr.          23.414,00
1.3.6 - varekøb (accepteret 14.406?)                       kr.          14.406,00
i alt (aktieindkomst) indkomståret 2001                    kr.        159.777,00”
det bemærkes, at pkt. 1.2.4, rejseudgifter, i indkomståret 2000 rettelig udgør 40.476 kr.
supplerende oplysninger
under sagernes behandling for landsretten har appellanterne fremlagt en række nye bilag,
herunder fakturaer, indkøbsbilag, balanceopgørelse, kontokort, årsopgørelse for a for
indkomståret 2000 samt indkomst- og formueopgørelse for b og a for indkomståret 2000.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af a.
                                               - 8 -
a har supplerende forklaret, at lånet fra moderen blev ydet i forbindelse med købet af
fabrikken i rusland. det var på 500.000 kr. det var x, som købte fabrikken og efterfølgende
solgte den til y. de ansatte i moskva foretog ikke bogføring, men de førte stocklister, hvilket
nærmest svarer til en kassebog. de enkelte poster blev efterfølgende konteret i forbindelse
med bogføringen i danmark.
hun fandt ud af, at samtlige bilagsmapper ikke var blevet udleveret af skat i forbindelse med
anmodningen om aktindsigt, idet der i landsskatterettens kendelse omtales 7 mapper. der er
sandsynligvis forsvundet mere end to mapper, mens bilagene har været i skattemyndig-
hedernes besiddelse. skat har også modtaget mapper fra kurator. hun ved ikke, hvad de
bortkomne bilag nærmere indeholder, men der mangler underbilag og korrespondance ved-
rørende køb af grise. der har også været brevveksling med advokater og med steff houlberg
om restitutioner, som ikke er blandt de udleverede bilag. der var endvidere en mappe
vedrørende moskva-kontoret, som hun heller ikke har set.
... var et lagerhotel. ø var en stor virksomhed, der blandt andet producerede dåsemad og
havde en lagerhal med fryse- og kølekapacitet, som blev lejet ud. virksomheden lå i ....
kontoret i moskva havde ingen egen bankkonto, men de ansatte havde et kreditkort til
kontoen i danmark. betalinger måtte ske kontant til kontoret i moskva eller ved bankover-
førsel til danmark. kontoret modtog en del kontantbeløb af kunder, fordi pengeoverførsel fra
rusland til danmark var besværlig. det var ikke bogholdere, men sælgere, som var ansat i
moskva. det afspejler sig også i stocklisterne, hvor der i en periode blev byttet om på debet
og kredit. ingen kunne imidlertid være i tvivl om, hvilke penge der gik ud, og hvilke der gik
ind. skattemyndighederne har heller aldrig underkendt indtægtssiden.
lånet på 500.000 kr. fra moderen gik ind på selskabets konto samme dag, som fabrikken blev
betalt, eller der blev trukket check. dette lån er betalt tilbage.
det er formentlig banken, der har krævet et ejerpantebrev til sikkerhed. derfor er der blevet
tinglyst et sådant.
                                              - 9 -
det var x invest og ikke ø, der skulle producere mysli. projektet blev efterfølgende overtaget
af x aps, da x invest gik konkurs.
ægtefællen skulle på forretningsrejse til rusland kort tid før juleaften, hvilket gav anledning
til skænderi i familien. der var selvsagt ikke tale om en fornøjelsestur.
de skønnede over, hvad der blev anvendt af timer på vegne af y, og der var ikke
skattemæssige fordele forbundet med administrationsomkostningen.
originalbilagene lå på kontoret i moskva, da x invest gik konkurs. hun ved ikke, om kurator
indhentede bilagene, men hun tror det ikke. hun ved ikke, hvorfor der ikke er fremlagt
regnskabsbilag fra ø, men selskabet blev solgt i 2002. de havde derfor ikke rådighed over
selskabet, da skattesagen opstod.
procedure
parterne har for landsretten procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumenter.
a, y invest aps og x aps har i påstandsdokument af 14. februar 2014 til støtte for de
nedlagte påstande anført følgende:
”3.1. indledende bemærkninger.
skatteministeriet har som bekendt for byretten taget bekræftende til genmæle vedrørende en
påstand om nedsættelse med kr. 1.976.506 af dels xs sambeskatningsindkomst for
indkomståret 2000 med x invest, dels af as aktieindkomst for indkomståret 2000. som følge
heraf har jeg på vegne af x og a i påstandene for landsretten anført ”yderligere
nedsættelser”.
som det videre fremgår, så har skatteministeriet ved processkrift b af 10. februar 2014 taget
yderligere bekræftende til genmæle overfor en del af appellanternes påstande. i det omfang
skatteministeriet har taget bekræftende til genmæle overfor påstande, vil jeg i det følgende
ikke komme med anbringender til støtte for de pågældende påstande. jeg vil således alene
komme med anbringender til støtte for de påstande, som skal hovedforhandles.
                                             - 10 -
jeg vil først redegøre for min opdeling af anbringenderne.
indledningsvist vil jeg fremkomme med bemærkninger om bevisbyrdespørgsmålet som følge
af, at der er forsvundet bilag hos skat.
herefter vil jeg behandle forhøjelserne af xs skatteansættelser for indkomstårene 2000 og
2001, og de afledte forhøjelser af as aktieindkomst.
dernæst vil jeg behandle forhøjelserne af xs sambeskatningsindkomst med x invest for 2000.
jeg vil her først behandle ugyldighedsspørgsmålet og herefter de enkelte foretagne forhøjelser
af xs invests skatteansættelse for indkomståret 2000 og de afledte forhøjelser af as
aktieindkomst for indkomståret 2000.
herefter vil jeg behandle forhøjelserne af y invests skatteansættelse indkomståret 2001.
afslutningsvis vil jeg behandle forhøjelserne af as aktieindkomst for indkomstårene 2000 og
2001 i det omfang, at forholdene ikke allerede er behandlet.
3.2. bevisbyrdespørgsmålet.
3.2.1. generelt om konsekvensen af de manglende bilag
nærværende sag drejer sig helt overordnet om selskaberne; x, x invest og y invest har været
berettigede til at tage fradrag for nogle udgifter. de udgifter, der ikke har været anerkendt
fradrag for i x og x invest, er anset for maskeret udlodning til hovedanpartshaveren, a.
kerneområdet i sagen har således været, at appellanterne har skullet dokumentere, at de af
selskaberne afholdte udgifter havde erhvervsmæssig relevans.
langt hovedparten af de underkendte fradrag er underkendt som følge af manglende
underliggende bilag. mens sagen har verseret for byretten og landsretten, har indstævnte
accepteret, at en del af de af skat foretagne forhøjelser var uberettigede, hvorfor der er taget
bekræftende til genmæle over for de pågældende punkter. det har således været af afgørende
betydning for det rigtige resultat i sagen, at appellanterne har redegjort for deres bogføring i
                                              - 11 -
selskaberne. for at redegøre for bogføringen i selskaberne har appellanternen anvendt den
dokumentation, de har modtaget via aktindsigten.
som følge af at appellanterne ikke kunne finde alt den dokumentation, som de mente burde
foreligge i sagen, havde appellanterne havde i replikken på side 13 opfordret skatteministeriet
til at besvare følgende:
      ”det har i vid udstrækning alene været muligt for appellanterne at fremlægge
      materialer i sagen via den givne aktindsigt.
      appellanterne er meget i tvivl om, hvorvidt de har modtaget den fulde aktindsigt. der
      har tilsyneladende oprindeligt været 8 sagsmapper, og appellanterne har alene
      modtaget 6. på denne baggrund opfordres (37) skatteministeriet til at nøje at
      redegøre for, hvilket materiale skattemyndighederne er i besiddelse af.”
indstævnte besvarede opfordring (37) i processkrift af a af 5. februar 2014 på følgende vis:
      til besvarelse af appellanternes opfordring 37 kan det oplyses, at der tilsyneladende
      mangler en mindre del af sagens akter i form af to mapper. skat har bekræftet, at
      en (mindre) del af sagens akter er forsvundet i forbindelse med nogle interne
      flytninger af medarbejdere hos skat. dette er dog først sket efter skats afgørelser
      i sagerne, der således ikke er indholdsmæssigt påvirket af de forsvundne sagsakter. i
      det omfang der er gennemført forhøjelser af appellanternes skattepligtige indkomst
      på baggrund af manglende dokumentation for afholdte udgifter, at dokumentation for
      afholdte udgifter, kan det således lægges til grund, at dokumentationen/bilagene på
      intet tidspunkt har været forelagt skat eller været i skats besiddelse.”
dette udsagn er vanskeligt at efterprøve. men det, der kan konstateres, er, at hvad enten
skat har været i besiddelse af bilagsmaterialet eller ej, på tidspunktet for de foretagne
forhøjelser, så er en lang række af de foretagne forhøjelser efterfølgende blevet underkendt.
disse forhøjelser er blevet underkendt, efter appellanterne har gennemgået den resterende del
af bilagsmaterialeret, som appellanterne har fået aktindsigt i.
i det følgende vil vi kort redegøre for forløbet med mapperne.
                                             - 12 -
faktum er, at det fremgår af toldskats afgørelse af 14. september 2004 for x invest i
sagsfremstillingen på side 5, jf. bilag 27, (es side 251), at toldskat fik udleveret to mapper
den 20. august 2003 vedrørende x invest. mapperne blev udleveret af kurator, og disse to
mapper har appellanterne ikke fået udleveret. skattecenter københavn har ligeledes ved
skrivelse af 14. november 2006, jf. bilag 59, (es side 900) til hovedcentret oplyst, at
skattecenter københavn har modtaget regnskabsmateriale for x invest af kurator.
appellanterne er af den opfattelse, at disse to mapper vedrørende x invest, som blev
udleveret af kurator, ikke var indeholdt i aktindsigten. der mangler således to mapper
vedrørende x invest.
kurator tilbød toldskat, at de kunne gennemgå regnskabsmaterialet for x invest ved
skrivelse af henholdsvis 19. februar 2004, jf. bilag 60, (es side 885) og 13. august 2004, jf.
bilag 61, (es side 895). der foreligger derfor mulighed for, at toldskat har modtaget
yderligere materiale i den forbindelse.
dertil kommer, at skat den 3. marts 2005 kvitterede for modtagelse af 8 mapper, jf. bilag
62, (es side 897). det fremgår af kvitteringen, at der blev udleveret mapper for både x invest
og x. dette ses imidlertid ikke at harmonere med skats skrivelse af 14. november 2006, jf.
bilag 59, (es side 900), hvor niels krogh petersen anfører følgende:
     ”advokat monberg oplyser, at selskabet og dets revisor har hentet regnskabs-
     materialet hos boets kurator.
     dette er ikke korrekt, det er skattecenteret, der har hentet det regnskabsmateriale,
     der har befundet sig hos kurator.”
toldskat kvitterede for modtagelsen af 8 mapper, jf. bilag 62, (es side 897). i forbindelse
med, at sagen blev afsluttet for landsskatteretten, blev der imidlertid kun returneret 7 mapper
til skat. det fremgår af landsskatterettens kendelse for x, på næstsidste side, jf. bilag 2,
(es side 456), at landsskatteretten sendte en kasse med 7 ringbind til skattecenter
københavn. som svar på anmodning om aktindsigt får a tilsendt 6 mapper med skrivelse af
17. juli 2012, jf. bilag 63 (es side 904).
                                              - 13 -
som det fremgår af ovennævnte har prøvelsen af skats afgørelser hos landsskatteretten
heller ikke været fyldestgørende, idet landsskatteretten kun har haft 7 mapper og ikke 8 eller
flere mapper.
appellanterne er ikke bekendt med, hvor meget materiale toldskat har haft i deres
besiddelse, herunder om mapperne indeholdte materialer for alle selskaberne eller kun for x
invest. det kan imidlertid udledes af ovennævnte, at toldskat har modtaget 8 mapper fra
appellanterne. derudover har toldskat som minimum modtaget to mapper for x invest fra
kurator. der er således som minimum 4 mapper, der ikke har været modtaget i aktindsigten,
hvoraf skatteministeriet har anerkendt, at to mangler.
der er taget bekræftende til genmæle vedrørende en række punkter i nærværende sager. dette
som følge af, at appellanterne har fremlagt dokumentation fra de 6 mapper, der er givet
aktindsigt i. det har således været af afgørende betydning for sagen, at appellanterne har haft
adgang til bogføringsmaterialet i de 6 mapper. det kan derfor ikke udelukkes, at de resterende
to – måske 4 eller flere - mapper havde været af afgørende betydning for udfaldet af sagen.
henset hertil gøres det gældende, at det bør komme skatteministeriet til skade, at der er
bortkommet mapper, som var i deres besiddelse. grundet omfanget af materialet, modtog
skat materialet i original, hvilket jo netop medfører, at appellanterne havde en berettiget
forventning om, at toldskat ville være ekstra påpasselige med bogføringsmaterialet.
i en byretssag refereret i tfs 2011.731, tog byretten stilling til en tilsvarende problemstilling.
sagen drejede sig om, hvorvidt sagsøgeren med rette var blevet udlodningsbeskattet, jf.
ligningslovens § 16 a, i anledning af, at et af ham domineret selskab havde afholdt udgifter til
landbrugsdrift i østeuropa. sagsøgeren havde ikke godtgjort, at landbruget i østeuropa var
blevet drevet erhvervsmæssigt. herefter skulle de udgifter, som selskabet havde afholdt, som
udgangspunkt anses for udloddet til sagsøgeren. retten fandt imidlertid efter en konkret
bevisvurdering, at udgifterne ikke var afholdt i sagsøgerens personlige interesse, hvorfor der
ikke forelå maskeret udlodning.
i den pågældende sag var sagsøgerens akter ligeledes forsvundet, mens de var i skats
besiddelse. dette blev tillagt betydning i relation til bevisbyrden, idet retten anførte følgende:
                                            - 14 -
     ”med hensyn til det, skatteministeriet har anført om dokumentation for indtægter og
     udgifter og udgiftsbilag udstedt til a personligt bemærkes for det første, at det
     bevismæssigt må komme skatteministeriet til skade, at selskabets bogføringsmate-
     riale for de omhandlede indkomstår er bortkommet hos skattemyndighederne.”
som det fremgår af ovennævnte præmis fra tfs 2011.732 blev der ikke sondret mellem om
materialet var bortkommet før eller efter afgørelsen var truffet. en sådan sondring er heller
ikke relevant, idet det ikke er muligt for skatteyderen at kontrollere. der er tale om en
sagsbehandlingsfejl hos skat, som er af afgørende betydning for afgørelsens prøvelse.
det er ubestrideligt, at prøvelsen af skats afgørelse vanskeliggøres af det bortkomne
originale materiale. det må derfor også medføre en lempelse af bevisbyrden for appellanterne.
særligt når det forholder sig således, at det har vist sig under sagen, at en række af de
foretagne forhøjelser er frafaldet af skatteministeriet. det har således været af væsentlig
betydning for det materielle indhold i sagen, at appellanterne har redegjort for
bogføringsmaterialet. på baggrund af ovennævnte gøres det gældende, at det bevismæssigt må
komme skatteministeriet til skade, at det originale bogføringsmateriale er bortkommet, mens
det var i deres varetægt.
3.2.2. notatpligt
det fremgår af sagen, at der havde været en dialog mellem kurator for x invest og skat. det
fremgik således af tidsregisteringen fra kurator for x invest, jf. bilag 64, (es side 909), at
toldskat havde afholdt møde med kurator den 20. august 2003. det fremgik ligeledes af
tidsregisteringen, at kurator havde afholdt to telefonmøder med toldskat. ud fra
tidsregisteringen den 3. september 2003, så det ud som om, at toldskat havde drøftet
strafansvar med kurator.
som følge heraf blev skatteministeriet opfordret (opfordring 38) til at fremlægge notater fra
det pågældende møde og fra telefonsamtalerne.
det fremgår videre på side 5 i sagsfremstillingen af 14. september 2004 for x invest, jf. bilag
27, (es side 250), at toldskat havde afholdt møder med b den 16. januar 2004, ligesom det
er anført på side 6, (es side 251) at der er afholdt flere møder med selskabet.
                                              - 15 -
skatteministeriet blev ligeledes opfordret (opfordring 39) til at fremlægge notater fra de
pågældende møder. det bemærkes i den forbindelse, at der i agterskrivelsen for x invest af
27. april 2004, jf. bilag 65, (es side 887-889) ikke er indeholdt punkter vedrørende
forhøjelsen med kr. 3.186.500. det vil sige, at punktet vedrørende debitering af varelager ikke
er kommenteret i agterskrivelsen. forhøjelsen vedrørende dette punkt er først medtaget i
afgørelse af 14. september 2004, jf. bilag 27 (es side 237ff). dertil kommer, at det fremgår af
gældsbogen, jf. bilag 66, (es side 911) at skat har anmeldt et krav på ca. 4,7 mill. dette kan
ikke afstemmes med agterskrivelsen af 27. april 2004, jf. bilag 65,(es side 887 ff.) eller
forhøjelsen af 14. september 2004, jf. bilag 27, (es side 237 ff.). skatteministeriet blev
ligeledes opfordret (opfordring 40) til at redegøre for, hvad dette beløb på 4,7 mill. vedrører.
skatteministeriet besvarede opfordring (38-40) i processkrift b med følgende:
     i det omfang skat løbende har modtaget oplysninger af betydning for sagerne, har
     skat oplyst, at disse informationer/notater løbende er skrevet direkte ind i
     sagsfremstillingen til skats afgørelser i sagerne. skat har således allerede ud-
     leveret de i opfordringerne (38 og 39) efterspurgte notater i sagerne.
     det er uklart for indstævnte, hvad appellanterne gør gældende i relation til opfor-
     dring 40. det er i øvrigt uden betydning for nærværende sager, hvilke beløb skat i
     sin tid måtte have anmeldt i x invest aps under konkurs, og hvorledes de anmeldte
     beløb måtte være opgjort.”
appellanterne gør ikke noget gældende i relation til opfordring 40. apellanterne ønskede
imidlertid bare at afstemme den foretagne anmeldelse i gældsbogen med de senere
forhøjelser. dette med henblik på at få afklaret, hvilket materiale, toldskat havde været i
besiddelse af, herunder om de havde været i besiddelse af yderligere materiale om kontorhold
i moskva.
i afgørelsen for x invest, jf. bilag 27, i sagsfremstillingen på side 5 og 51, (es side 250 og
side 296 og 297) er der ikke anført noget om dialogen mellem kurator og skat. der er blot
anført, hvilket materiale, der er modtaget. der er ikke oplyst noget om strafansvar eller om
der har været yderligere indkaldelse af materiale hos ... (tidligere ansat på kontoret) i moskva.
det er vigtigt i den forbindelse at fremhæve, at det var kurators beslutning ikke at hjemkalde
                                              - 16 -
bogføringsmaterialet fra moskva. såfremt bogføringsmaterialet ikke blev hjemkaldt efter
aftale med toldskat, bør det tillægges betydning ved bevisvurderingen i relation til
forhøjelserne i x invest, som jo får konsekvenser i relation til sambeskatningen med x og
forhøjelserne hos a.
der henvises i den forbindelse til den juridiske vejledning, 2013-2, afsnit a.a.7.4.4, hvoraf
det fremgår, at skat har pligt til at notere oplysninger, der har betydning. dette gør sig
gældende, hvad enten myndighederne modtager disse mundtligt eller på anden måde. det
fremgår af tidsregisteringen hos kurator, at der den 3. september 2003, jf. bilag 64, (es side
909) har været samtaler om strafansvar mellem kurator og toldskat. der er ikke indført noget
i afgørelsen for x invest herom. der er heller ikke anført noget i afgørelsen om beslutningen
om ikke at hjemtage bogføringsmaterialet fra moskva. det gøres derfor gældende, at de
notater, der er indført i sagsfremstillingerne i afgørelserne ikke er fyldestgørende. det gøres
videre gældende, at dette må medføre, at apellanternes oplysninger lægges til grund, jf. den
juridiske vejledning, 2013-2, afsnit a.a.7.4.4., eller at bevisbyrden lempes. dette bør særligt
gøre sig gældende i relation til fradraget for udgifterne til kontorhold.
3.3. x:
3.3.1. overordnede anbringender:
til støtte for den nedlagte påstand vedrørende xs skattepligtige indkomster for indkomståret
2000 gøres det gældende, at de afholdte renteudgifter er fradragsberettigende i henhold til
statsskattelovens § 6, stk. 1. denne del bliver uddybet nedenfor i afsnit 3.3.2.
til   støtte   for  den    nedlagte   principale   og    subsidiære    påstand   vedrørende xs
sambeskatningsindkomst med x invest i indkomståret 2000 gøres det overordnet gældende, at
den foretagne forhøjelse af x invests skatteansættelse for indkomståret 2000 har været
ugyldig, og at dette medfører, at den foretagne forhøjelse af sambeskatningsindkomsten hos x
anses for ugyldig med den konsekvens, at afgørelsen bortfalder, eller at forhøjelsen skal
nedsættes til det selvangivne. denne del bliver uddybet nedenfor i afsnit 3.3.3.1.
til støtte for den nedlagte mere subsidiære påstand vedrørende xs sambeskatningsindkomst
med x invest gøres det gældende, at x invest ved opgørelsen af sin indkomst skal indrømmes
                                             - 17 -
fradrag for varekøb/vareforbrug med kr. 2.685.015, ligesom det gøres gældende, at den
foretagne forhøjelse vedrørende x invests kontorholdsudgifter til moskva-kontoret skal
bortfalde. denne del bliver uddybet nedenfor i afsnit 3.3.3.2 og 3.3.3.3.
3.3.2. indkomstårene 2000 – renteudgifter:
landsskatteretten havde dels forhøjet xs skatteansættelse med nedennævnte fradrag, dels
forhøjet as aktieindkomst med beløbet.
     ”renteudgifter
     sagens oplysninger
     selskabet har oversigtsmæssigt opgjort renteudgifterne således:
     låneomkostninger u/2 år trukket på jyske bank                    5.000 kr.
     renter af ansvarlig lånekapital fra hovedaktionærs mor          23.513 kr.
     prioritetsrenter realkredit danmark                                          86.222
     kr.
     amortisering af kurstab og gebyr                                21.000 kr.
     renter anpartshaver                                             28.200 kr.
                                                                     163.935 kr.”
skatteministeriet har op til hovedforhandlingen anerkendt, at der ikke skal ske forhøjelse af
xs skatteansættelse vedrørende de kr. 5.000, kr. 71.920 af de kr. 86.222 samt de kr. 21.000.
der har hele tiden været enighed mellem parterne om, at selskabets indkomst skal forhøjes
med differencen mellem de kr. 86.222 og de kr. 71.920.
x fastholder sin påstand om, at forhøjelserne – ud over differencen mellem de kr. 86.222 og
de kr. 71.920 - i det hele skal bortfalde.
for så vidt angår renteudgifterne på kr. 23.523, vedrører disse forrentning af et lån fra as
moder, m, der, jf. bilag 23t (es side 989), blev ydet x den 13. august 1999.
skatteministeriet har nu anerkendt, at der består det pågældende gældsforhold, og at der
som følge heraf ikke er grundlag for at beskatte a af beløbet.
                                              - 18 -
skatteministeriet    bestrider   imidlertid   fortsat,   at    x    kan  fratrække  renteudgiften.
skatteministeriet gør i den forbindelse gældende, at det er udokumenteret, at x kunne
tilbagebetale renterne til m, hvorfor renterne ikke var fradragsberettigede i medfør af
ligningslovens § 5, stk. 8. dette bestrides som udokumenteret. det er skattemyndighederne,
som har bevisbyrden for, at ligningslovens § 5, stk. 8`s betingelser for at nægte fradrag er
opfyldte.
det bestrides, at der er grundlag for at nægte fradragsretten med henvisning til ligningslovens
§ 5, stk. 8. efter praksis skal der særdeles meget hertil. debitor skal blot sandsynliggøre, at
debitor enten var i stand til at betale renten, eller at stille betryggende sikkerhed herfor i sine
aktiver.
x var i indkomståret 2000 i stand til begge dele. det fremgår således af årsregnskabet for x
for indkomståret 2000, jf. bilag 23s (es side 1003), at x havde et årsresultat på kr. 132.432,
ligesom x havde en positiv egenkapital på kr. 785.895, (es side 1005). baggrunden for, at x
ikke betalte renterne var, jfr. regnskabets note 7 (es side 1008), at lånet var afdragsfrit i 24
måneder fra udbetalingen.
der foreligger ingen afgørelser på området, som nægter fradrag for renteudgifter i en
situation, hvor debitor både har en positiv indkomst og en positiv egenkapital. som følge
heraf skal x naturligvis have fradragsret for udgiften.
for så vidt angår renterne på kr. 28.200 til selskabsdeltagere og ledelse er dette forrentningen
af et lån på kr. 630.397 fra b. lånet blev optaget i forbindelse med xs køb af ejendommen ...-
vej 36 i dragør. købet blev finansieret ved overtagelse af lånet til realkredit danmark, og
ved at b fik et tilgodehavende på det resterende beløb.
x erhvervede ejendommen pr. 1. april 2001 for kr. 2.800.000. købesummen blev berigtiget
ved overtagelse af lån til kreditforeningen danmark med kr. 2.013.071, medens de resterende
kr. 786.929 skulle betales kontant. det er resten af denne gæld, som blev forrentet.
eftersom x havde en gæld til b/a, var x naturligvis også været forpligtet til at forrente lånet.
                                               - 19 -
det fremgår på side 12 i årsregnskabet for x, jf. bilag 23s (es side 1009), under posten
”anden gæld”, at ”anden gæld” består af ”afsat revisor” på kr. 15.000 og ”gæld til
selskabsdeltager og ledelse” på kr. 630.397. lånet på kr. 630.397 blev forrentet med 4,5 %
p.a., hvilket svarer til en årlig rente på kr. 28.367,87. x har taget fradrag for renteudgifterne
med kr. 28.200.
af side 3 og note 2 side 4 i indkomst- og formueopgørelse for a og b for indkomståret 2000,
jf. bilag 58 (es side 1015og 1016), fremgår det, at x skylder a kr. 630.397, og at årets
renteindtægt udgjorde kr. 28.200. af bilag 47 (es side 1019) - as årsopgørelse for 2000 -
fremgår det, at hun også har lade sig beskatte af den pågældende renteindtægt.
det gøres gældende, at det med ovennævnte er dokumenteret, at der bestod et gældsforhold
mellem x og a/b på de kr. 630.397.
på baggrund af ovennævnte gøres det gældende, at x er berettiget til fradrag for
renteudgifterne, jf. statsskattelovens § 6 stk. 1, litra a.
3.3.3. xs sambeskatningsindkomst med x invest
3.3.3.1. – nullitet/ugyldighedsspørgsmålet.
i indkomståret 2000 var x sambeskattet med x invest, og i indkomståret 2001 var x
sambeskattet med y. forhøjelserne i x var delvist influeret af forhøjelserne i henholdsvis y
og x invest.
datterselskabet x invest kom under konkursbehandling i 2001. selskabet blev efterfølgende
opløst. ophørsdatoen var den 23. marts 2004. (es side 1091)
told og skat traf afgørelse vedrørende forhøjelsen af x invests skattepligtige indkomst den
14. september 2004, jf. bilag 27 (es side 237 ff.). x invest var således allerede tvangsopløst,
da toldskat traf afgørelse om at forhøje den skattepligtige indkomst i dette. toldskat,
københavn forholder sig slet ikke til denne problematik i afgørelsen. dette på trods af, at
toldskat var bekendt med, at selskabet var opløst – jf. bl.a. kurator skrivelse af 13. august
                                              - 20 -
2004, (es side 895). det pågældende forhold burde have været kommenteret og begrundet i
afgørelsen.
det gøres i den forbindelse gældende, at told og skat, københavns afgørelse vedrørende
forhøjelsen af x invest aps af 14. september 2004, jf. bilag 27 (es side 237 ff.), er en
nullitet.
skatteministeriet bestrider, at afgørelsen skulle være en nullitet. i den forbindelse har
skatteministeriet henvist til selskabsskattelovens § 33 og skm2004.108h.
det gøres i den forbindelse gældende, at højesterets dom refereret i skm2004.108 h skal
fortolkes således, at skat kun kan gennemføre en indkomstforhøjelse i forhold til et opløst
selskab, hvis indkomstforhøjelsen medfører, at der direkte kan rettes et krav mod et andet
retssubjekt. det gøres således videre gældende, at det ikke er tilstrækkeligt, at skat alene
har en retlig interesse i at gennemføre en indkomstforhøjelse i relation til det opløste selskab.
selskabsskattelovens § 33 vedrører den situation, hvor et selskab eller en forening er opløst,
og formuen er udloddet til aktionærerne eller medlemmerne, uden der er afsat tilstrækkelige
midler til dækning af den af selskabet eller foreningen påhvilende indkomstskat. i en sådan
situation hæfter aktionærer, likvidatormedlemmerne solidarisk for skattens betaling.
selskabsskattelovens § 33 beskriver således forhold, der relaterer sig til solvent likvidation og
ikke til konkurs.
samtidig fordres der ved ovenstående ligeledes, at der har været mulighed for x og jeannet
borg at varetage deres interesser i sagen. alene henset til, at der i toldskats varetægt er
bortkommet som minimum to mapper, har reelt frataget dem dette.
de nærmere omstændigheder i sagen, refereret i skm2004.108, var, at et datterselskab z
eksport aps blev opløst den 20. august 1992. skat traf afgørelse den 26. februar 1993 om
forhøjelse af z eksport aps’ skattepligtige indkomst, hvilket havde som konsekvens, at
moderselskabet z a/s’ skattepligtige sambeskatningsindkomst tilsvarende blev forhøjet. de
to selskaber havde fået tilladelse den 21. august 1990 til sambeskatning fra og med skatteåret
1991/92.
                                              - 21 -
i skm 2004.108 h fremgår følgende af højesterets præmisser:
     ”det følger af principperne i selskabsskattelovens § 33, at en forhøjelse er mulig,
     uanset at selskabet er opløst. en genoptagelse af likvidationsboet kan ikke anses som
     påkrævet, medmindre likvidationsboet derved vil blive tilført egentlige aktiver,
     medens en korrektion der alene (vores fremhævning) har til formål at korrigere
     sambeskatningsindkomsten i moderselskabet ikke kræver en sådan genoptagelse.”
der kan således foretages en forhøjelse i det likviderede selskab uden genoptagelse af dette,
såfremt forhøjelserne har til formål at korrigere sambeskatningsindkomsten.
dette som følge af, at moderselskabet, henset til at der jo netop sker en forhøjelse af
sambeskatningsindkomsten, har mulighed for at varetage sine interesser som part. det er
således alene i den situation, at selskabsskattelovens § 33 giver hjemmel til at foretage en
forhøjelse af et opløst selskab.
x invest er ikke forhøjet med henblik på at korrigere sambeskatningen med x. x invests
skatteansættelse er forhøjet ud fra de almindelige skatteretlige overvejelser omkring ikke
godkendte fradrag for diverse udgifter og varekøb efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a.
disse ikke godkendte fradrag får herefter konsekvenser ikke bare for moderselskabet x, men
også for hovedanpartshaveren, a.
på baggrund af ovennævnte gøres det gældende, at den trufne afgørelse af 14. september
2004, jf. bila g27 (es side 237 ff), over x invest er en nullitet, og at alle de afledte forhøjelser
hos såvel x som a som følge heraf bortfalder.
3.3.3.2 indkomståret 2000 – debitering af varer på varesalgs- og varelagerkonto:
sagen bilag g (es side 801) – selskabets bilag 1452 – affødte, at x invests revisor foretog en
debitering af varesalgskonto med kr. 3.840.120 (kr. 3.614.122 + kr. 226.008,76) samt en
debitering af varelagerkontoen med kr. 1.210.243,64. det pågældende bilag samt revisors
fejlagtige behandling af dette har medført, at x invests skattepligtige indkomst for
indkomståret 2000 er blevet forhøjet med kr. 5.050.363. x invests indkomst burde alene have
været forhøjet med kr. 1.182.105 vedrørende disse punkter.
                                               - 22 -
problemet er opstået som følge af, at x invest ikke havde nogen decideret købsdokumentation
- udover overførselsbilag af $ 475.000 - for de vietnametiske smågrise, som blev indkøbt i
2000 for i alt $ 475.000, svarende til kr. 3.420.000 ved kurs 7,2. sælger af grisene førte en
lagerliste m.v. vedrørende grisene, jfr. bilag 16 (es side 803) og bilag 26a-b (es side 805ff).
det, som x invest ville vise ved bilag g (es side 801) (selskabets regnskabsbilag 1452), var,
hvad der i regnskabsåret var sket med de indkøbte grise, idet dette skulle anvendes til brug for
opgørelsen af vareforbruget samt lagerværdien af de ikke solgte grise, og dermed selskabets
indkomst.
en del af varekøbet kunne henføres til salgene til dat-schaub a/s for i alt kr. 3.614.112, jfr.
bilagene 29a (es side 811) og 29b (es side 821), og til unimeat aps for kr. 226.008,79, jfr.
bilag 30 (es side 819). de nævnte beløb er fastsat ud fra en kurs på 7,2. disse salg indgår på
varesalgskontoen – sagen bilag d (es side 504 og 505) – med kr. 1.989.792 den 6. oktober
2000 (salget er dokumenteret ved bilag 29a), med kr. 1.624.320 den 29. november 2000
(salget er dokumenteret ved bilag 29b), og kr. 226.008,26 den 21. november 2000 (salget er
dokumenteret ved bilag 30).
der var herefter en rest tilbage, som havde en skønnet værdi på kr. 1.210.244. denne blev
tillagt varelageret, jfr. bilag g (es side 801).
lagerværdien på de kr. 1.210.244 er sammensat af 3 beløb; dels en købspris på kr. 761.983,
dels en forventet avance på kr. 324.520dels en kursgevinst på kr. 123.741.
købsprisen på kr. 761.985 fremkommer således: for $ 475.000 blev der indkøbt i alt 483.782
kg. svinekød (sammentælling af salgstallene i bilag 29a, 29b og 30 samt lagertallet i bilag g).
dette svarer til en købspris på $ 0,9818 pr. kg.
der var rest svinekød på lageret efter bilag g på 107.788 kg., svarende til en værdi på $
105.831. ved en kurs på 7,2 udgjorde varelagerets andel af købsprisen således kr. 761.985.
forskellen på værdien fra kurs 7,2 til kurs 8,02 er kr. 123.741 (kursgevinsten). avancen på kr.
324.520 er opgjort som restværdien.
det som rettelig burde have været sket ved revisors efterposteringer var:
                                             - 23 -
       •     revisor skulle ikke have debiteret varesalgskontoen med de kr. 3.840.120
       •     revisor skulle som varekøb have medtaget udgiften på de kr. 3.420.000
       •     revisor skulle have opgjort lagerværdien af de resterende grise pr. 31. december
             2000 som sket, men uden avancen.
på denne måde ville x invests skatteansættelse for indkomståret 2000 have været opgjort
korrekt, idet x invest herved ville have fået fradrag for vareforbruget.
af årsager som er appellanterne ubekendte, valgte revisor i stedet for at forhøje
varekøbskontoen at debitere varesalgskontoen med de ovenfor anførte salg med kr. 3.840.120,
medens han behandlede de ”ikke forbrugte” grise delvist korrekt.
på baggrund af det ovenfor anførte var og er appellanterne enige med skat og
landsskatteretten i, at der skal ske den pågældende forhøjelse af varesalgskontoen, idet
debiteringen med de kr. 3.840.120 har været uberettiget. men der skal dog tilsvarende
indrømmes fradragsret for det ikke selvangivne vareforbrug. xs skattepligtige indkomst skal
således alene forhøjes med differencen.
skat har i sin afgørelse – sagens bilag 27, side 21 midt (es side 237 ff) – anført, at der ikke
som følge af den manglende dokumentation kan gives fradrag for købene. dette synspunkt
bestrides. jeg kan i denne forbindelse oplyse, at jeg i to nogenlunde tilsvarende sager på
vegne     af  klienter   har   indgået   forlig    med    skatteministeriet    repræsenteret  ved
kammeradvokaten, hvorved der blev indrømmet skønnede fradrag. dette ud fra den
betragtning, at en forudsætning for at kunne sælge ting er, at man tillige har købt dem. det er
relativt åbenbart, at x invest har haft udgifter til køb af grise. man får jo ikke grise, som man
kan sælge for over kr. 4 mio. gratis. såfremt man ikke kan dokumentere udgiftens størrelse,
skal der foretages et skøn over udgiftens størrelse, jfr. også kommende højesteretsdommer
lars apostoli kommentarer i skattekartoteket, under punktet ”det skatteretlige skøn”).
i nærværende sag forekommer en samlet købesum på kr. 3.420.000 (ved kurs 7,2) særdeles
rimelig for varer, som man dels har solgt for kr. 3.840.120 (ved kurs 7,2), og dels har henført
til lageret med kr. 761.985. der er tillige fremlagt dokumentation for, at x invest overførte
beløb af den pågældende størrelse, jfr. bilagene 17a-d (es side 813 ff.) og 28a-b (es side 809
ff.).
                                             - 24 -
ved salgene på de i alt kr. 3.840.120 er der i alt anvendt kr. 2.658.015 (kr. 3.420.000 – kr.
761.985) af de indkøbte varer, hvilket svarer til en avance på kr. 1.182.105. dette beløb
skulle x invests indkomst have været forhøjet med, og ikke beløbet på kr. 3.840.120 eller
kr. 1.210.244. x invests skatteansættelse og dermed også sambeskatningsindkomsten med x
vedrørende disse punkter er således fastsat kr. 3.868.259 for højt.
skatteministeriet har forud for hovedforhandlingen da også anerkendt, at der ikke er grundlag
for forhøjelsen med kr. 1.210.244.
tvistepunktet vedrørende denne del udgør således alene vareforbruget på de kr.
2.685.015.
skatteministeriet bestrider, at der skal ydes et fradrag ved indkomstopgørelsen, idet det ikke
kunne udelukkes, at udgiften til indkøb af grisene allerede indgår i det varekøb for 2000, som
der i forvejen var indrømmet fradrag for, eller at udgiften først var afholdt i 2001. de afholdte
udgifter til grise skulle således efter skatteministeriets opfattelse udgøre en del af det
samlede varekøb på kr. 32.350.663, jf. bilag 35, side 11 (es side 842).
dette bestrides af x, og kan afvises ganske nemt.
med sagens bilag 48 (es side 595ff.), 49 (es side 789ff.) og 41 (es side 513 ff.) er der
fremlagt dokumentation for kr. 32.302.155,18 af varekøbet. fordelingen på bilagene er
følgende:
1. januar - 30. september 2000, jf. bilag 48                   kr. 19.098.445,07
1. januar - 30. september 2000, jf. bilag 49                   kr.     971.535,00
1. oktober - 31. december 2000, jf. bilag 41                   kr. 12.232.175,11
i alt                                                          kr. 32.302.155,18
det totale varekøb for x invest, jf. bilag 35 (es side 842), udgjorde kr. 32.350.663. der
mangler således dokumentation for varekøb på i alt kr. 48.507,82.
                                              - 25 -
ved en gennemgang af de fremlagte fakturaer kan det konstateres, at ingen af dem vedrører
køb af svinekroppe. der er typisk tale om køb af forarbejdede vare.
faktum er således, at indkøbene af de vietnametiske grise ikke indgår i x invests varekøb
på kr. 32.302.155,18.
på baggrund af ovennævnte gøres det gældende, at det er dokumenteret, at der ikke i de
afholdte varekøb på kr. 32.350.663 er indeholdt udgifter til indkøb og/eller vareforbrug af
de pågældende grise med kr. 3.420.000. henset hertil gøres det gældende, at det må anses
for dokumenteret, at x invest alene skal forhøjes med nettobeløbet fra salget af grisene
med kr. 1.182.105.
ved salgene på de i alt kr. 3.840.000 er der i alt anvendt kr. 2.658.015 (kr. 3.420.000 - kr.
761.985) af de indkøbte varer, hvilket svarer til en avance på kr. 1.182.105.
det kan afvises, at de vareforbrugsudgifter som kan henføres til salgene til dat-schaub (bilag
29 a (es side 811)og bilag 29 b (es side 821) og unimeat aps (bilag 30 (es side 819))for i
alt kr. 3.840.130 indgår i de fremlagte købsbilag. som det fremgår af de pågældende
salgsfakturaer vedrører disse salg af svinekroppe – dvs. ikke forarbejdet svin – ligesom
oprindelsen af svinene efter fakturaerne var i vietnam. de varekøbsfakturaer som fremgår af
bilagene 41 (es side 513 ff.) og 48 (es side 595 ff) vedrører alle forarbejdede svin.
tilsvarende gør sig gældende for varelageret på de kr. 1.210.244, som også vedrører køb af
svinekroppe, jfr. bilag g (es side 801), bilag 16 (es side 803), bilag 26 a (og 26 b) (es side
805 ff.). her har skatteministeriet alligevel tiltrådt, at beskatningen skal bortfalde.
faktum er således, at x invest ikke har fået fradrag for udgifterne til køb af de grisekroppe,
som er solgt til dat-schaub og unimeat aps. det må være relativt klart, at x invest ikke
kunne have fået de pågældende indtægter uden at have haft udgifter. som følge heraf skal x
invests indkomst – og dermed også sambeskatningsindkomsten – nedsættes med kr.
2.658.015. i det omfang landsretten ikke finder, at det i fornødent omfang er dokumenteret,
at der har været en yderligere udgift på de kr. 2.658.015, skal landsretten foretage en
selvstændigt skøn over udgiftens størrelse, jf. det af lars apostoli anførte i skattekartoteket.
                                              - 26 -
3.3.3.3. – indkomståret 2000 – kontorhold
x invest har i indkomståret 2000 fratrukket kr. 513.335 vedrørende moskva kontorhold.
landsskatteretten har anerkendt, at x invest havde et kontor i moskva, og har
skønsmæssigt fastsat udgifterne til kr. 150.000. det gøres i den forbindelse gældende, at
det foretagne skøn er åbenbart urimeligt og foretaget på et ufuldstændigt grundlag. i
forbindelse med, at skat skulle foretage forhøjelserne af x invest var x invest allerede
under konkurs.. det var således kurator og toldskat, der havde en dialog vedrørende
fremskaffelse af materialet hos x invest. det fremgår af kurators tidsregisterring, jf. bilag
64 (es 909), at toldskat har besøgt kurator den 20. august 2003. det bemærkes i den
forbindelse, at kurator valgte ikke at indkalde bilags/bogføringsmaterialet fra moskva.
skatteministeriet er ved opfordring (38) (es side 183) opfordret til at fremlægge notater fra
de/det afholdte møder med kurator, således at det kan blive afklaret, hvad der blev aftalt
med kurator om fremskaffelse af materiale fra kontoret i moskva. skatteministeriet har
som på dette blot anført, at notatpligten er overholdt, idet toldskat har indført
oplysningerne i sagsfremstillingerne i afgørelserne, jf, bilag 27 og bilag a.
de afholdte udgifter til moskva kontoret vedrørte husleje, lønninger, udgifter til taxa,
kontorholdsomkostninger,        telefon,  fax, frimærker,    certifikat og    visa  og  andre
registreringsomkostninger til myndighederne i rusland samt restriktionsbesøg. alene de
samlede udbetalte lønninger udgjorde i alt usd 19.749, hvilket til den daværende kurs på
7,2 udgjorde kr. 142.198.
appellanterne har udarbejdet en oversigt over de afholdte udgifter, jf. bilag 74 (es side 915
ff).
i det følgende vil jeg kommentere enkelte af posterne:
1. autoudgifter kr. 16.133,32
selskabet købte en bil til moskvakontoret. dette afledte nogle omkostninger, som udgør det
væsentligste punkt under autoudgifter, herunder registreringsafgift, forsikring, vinterdæk og
andet tilbehør, jf. bilag 88 (es side 953).
                                              - 27 -
2. certifikater produkter kr. 27.691,20
for at kunne sælge en given vare på det russiske marked, skulle der være en certificering af
det enkelte produkt. denne certificering blev udstedt af en veterinær i moskva. det var
kontoret, der forestod certificeringen af produkterne.
15. overførselsgebyr         kr. 37.734,19
moskva kontoret foranledigede kr. 3.169.185 overført til københavn i 2000. dette medførte
betaling af gebyrer.
19. telefon
selskabet     fik  internet   den    6.   september    2000  -   forinden   var  den    eneste
kommunikationsmulighed med kontoret i dk og kunderne pr. telefon eller telefax.
landsskatteretten har anset det for godtgjort, at der eksisterede et kontor i moskva, ligesom
det er anerkendt, at der skulle afholdes udgifter til dette.
... har i sin forklaring for byretten, jf. dommens side 60, (es side 62) bekræftet sin egen
ansættelse, ligesom han har bekræftet, at såvel ... og ... var ansatte. han har ligeledes
bekræftet, at han udarbejdede en kassebog vedrørende x invest aps’ udgifter, stocklist, jf.
bilag 42 (es 919 ff.). ligesom han har oplyst, at han sammen med kassebogen fremsendte
udgiftsbilagene til denne.
det fremgår af indstævntes duplik på side 9, 3. afsnit (es side 177), at der ikke er
sammenhæng i bogføringen på kontokortet, jf. bilag 53 (es side 923 ff) samt stocklisten jf.
bilag 54 (es side 919 ff.). dette er ikke korrekt.
kassebogen viser bevægelserne i kassen på moskva kontoret. en udgift skal derfor
krediteres kassen. det bemærkes i den forbindelse, at stocklisten, jf. bilag 55 (es side 949),
er en kassebog. stocklisten kan sammenlignes med et kontoudtog fra en bank, hvor der
løbende hæves og indsættes beløb. dette er imidlertid ikke ensbetydende med, at denne har
været udgiftsneutral.
                                               - 28 -
landsskatteretten har anset det for sandsynliggjort, at der i koncernen har været afholdt
udgifter til kontor i rusland, moskva. der er herefter foretaget et skøn over fradragets
størrelse, som er godkendt med i alt kr. 150.000. der er således ikke godkendt fradrag for kr.
354.712. landsskatteretten anerkender således, at der har været et kontor i moskva, men
nedsætter den fradragsberettigede udgift.
ca. 30 % af udgifterne til moskva-kontoret var løn til ..., … og …. det bemærkes i den
forbindelse, at der var dobbeltlønning fra 1. juni 2000 til 15. august 2000 som følge af ...s
fratrædelse og ...s tiltrædelse. ...s bistod med oplæringen af ... i den pågældende periode. de
samlede udbetalte lønninger udgjorde i alt usd 19.749, hvilket til den daværende kurs på 7,2
udgjorde kr. 142.192. lønnen udgør således stort set hele det af landsskatteretten skønnede
beløb på kr. 150.000. dette på trods af de skønnede udgifter på kr. 150.000 skal dække
samtlige udgifter til moskva-kontoret. det må derfor have formodningen for sig, at der er
afholdt yderligere udgifter til kontorhold.
til sammenligning havde x invest i 2000, jf. årsregnskabet, bilag 35 (es side 840 og side
843), følgende driftsomkostninger:
         •   lønomkostninger                                           dkk 564.615
         •   administrationsomkostninger                                           dkk
             1.653.361
         •   total driftsomkostning                                    dkk 2.217.976
administrationsudgifterne udgjorde i alt kr. 1.653.361, fordelt med kr. 513.335 til moskva, og
kr. 1.140.026 til danmark.
de totale driftsomkostninger, der vedrørte danmark, udgjorde således i alt kr. 1.704.641 (kr.
2.217.976 – kr. 513.335). der var tre mennesker ansat på kontoret, hvilket medfører, at der til
sammenligning blev afholdt driftsomkostninger med kr. 568.213 pr/ansat (kr. 1.704.641/3).
til sammenligning var der kun to ansatte på moskva-kontoret (i overlapningsperioden dog 3),
og her udgjorde de samlede driftsomkostninger i alt kr. 513.335, hvilket medfører, at der blev
afholdt driftsomkostninger på i alt kr. 256.667 pr/ansat (kr. 513.335/2). det var således
markant billigere at drive kontoret i moskva.
                                             - 29 -
det var af stor forretningsmæssigt betydning for x invest at have et lokal placeret kontor i
moskva.
moskva-kontoret forestod bl.a.:
    •   servicering af kunder, eksempelvis i forbindelse med indfortoldning, tolddokumenter,
        veterinærcertifikater m.m..
    •   indkassering af kontantbetalinger, som var nødvendigt grundet de restriktioner der var
        i det russiske bankvæsen på daværende tidspunkt
    •   indsalg og penetrering af nye kunder
    •   håndtering af reklamationer
    •   tilbagemelding til dk kontor omkring nye produkter på markedet, prissætning m.m.
    •   assistance til dk kontor i forbindelse med visa-ansøgninger
    •   repræsentation i forhold til kunderne.
dertil kommer at personlig kontakt til kunderne var særdeles vigtigt og et uundværligt
salgsoptimeringselement. alternativet til et kontor i moskva, ville have været en ekstra ansat
på danmark-kontoret, således at der blev frigivet ressourcer til på fuldtid at have en mand i
moskva. denne løsning ville have været betydelig dyrere for x invest, ligesom fordelen ved
at have én, der kunne sproget og kendte kulturen, ville være gået tabt.
begrundelsen for, at de enkelte afholdte udgifter ikke har kunnet dokumenteres, er, at den
kontoransvarlige på moskva-kontoret hver måned fremsendte en bogføringsliste ”stock list”
til kontoret i danmark. de underliggende bilag forblev arkiveret på kontoret i moskva. i
forbindelse med x invests konkurs, spurgte ... kurator, om hun skulle sende disse bilag til
kurator, hvilket kurator ikke mente, var nødvendigt. som følge heraf gik de underliggende
bilag tabt, hvorfor x ikke er i besiddelse af yderligere dokumenter end disse ”stock lists” og
kontospecifikation ”moskva kontorhold” konto 3680.
det gøres gældende, at udgiften til kontorhold i moskva på i alt kr. 513.335 må anses for
sandsynliggjort, hvorfor der ikke er grundlag for at forhøje x invests indkomst hermed.
                                              - 30 -
på baggrund af ovennævnte gøres det gældende, at det af landsskatteretten foretagne skøn
på udgifter på kr. 150.000 er åbenbart urimeligt og foretaget på et ufuldstændigt grundlag.
det gøres i den forbindelse principalt gældende, at der skal anerkendes fradrag med
samtlige udgifter til kontorhold i moskva. det gøres subsidiært gældende, at der bør
indrømmes et større fradrag end de kr. 150.000, som landsskatteretten har anerkendt.
3.4. y invest aps (y)
3.4.1 – rejseudgifter
y invest afholdte i 2001 rejseudgifter med kr. 137.794, som vedrørte udgifter til b og ...s
rejser.
det fremgår af landsskatterettens kendelse for y invest, at udgifterne ikke anerkendt, idet
landsskatteretten ikke anså disse at vedrøre y invest. landsskatteretten har således ikke
underkendt den fremlagte dokumentation, men har underkendt, at udgifterne vedrører y
invest.
landsskatteretten henså herved til, at der var begrænset aktivitet i y invest, samt at der blev
udbetalt et administrationshonorar til x.
faktum er imidlertid, at der i indkomståret 2001 var aktivitet i selskabet. y invest førte tilsyn
med y invests aktiviteter på fabrikken ø, ligesom selskabet blandt andet havde overtaget
handel med fisk i forbindelse med x invests konkurs, og forsøgte at udvikle denne forretning
yderligere.
som følge af salgsfremmende indsats foretaget i 2001 øgede y invest omsætningen i 2002, jf.
årsregnskabet for y invest, jf. bilag 72 (es side 1083). y invest´ bruttofortjeneste steg således
fra kr. 277.000 i indkomståret 2001 til kr. 817.000 i indkomståret 2002. (295 %).
henset hertil gøres det gældende, at de afholdte udgifter er fradragsberettigede for y invest,
jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a. det gøres subsidiært gældende, at en mindre del af
beløb må anses for fradragsberettiget.
                                               - 31 -
3.4.2 – administrationsomkostningerne
y invest betalte i 2001 kr. 170.000 til x i administrationshonorar. heraf har
skattemyndighederne og landsskatteretten alene accepteret kr. 50.000.
det    gøres    gældende,     at  der ikke er grundlag for at           tilsidesætte det    aftalte
administrationshonorar.       honoraret    er   fastsat  efter  et   skøn     over  xs    samlede
administrationsomkostninger og de omkostninger, som måtte anses at henføres til
administrationen af y invest, herunder lønninger, husleje, autoudgifter etc.
der har ikke været nogen interesse i at henføre en større andel en rimeligt herfor. der kan i
denne forbindelse henvises til sagens bilag 72 (es side 1085), hvoraf fremgår, at y invest
havde et underskud i 2001 på kr. 718.000, ligesom egenkapitalen var negativ med kr.
593.000. der har således eksempelvis ikke været nogen skattemæssige interesser i at flytte
penge fra y invest til x.
3.5. a
3.5.1. overordnede anbringender:
til støtte for de nedlagte påstande gøres det gældende, at en del af de af x afholdte udgifter er
fradragsberettigende udgifter i henhold til statsskattelovens § 6, stk. 1, hvorfor der allerede af
denne årsag ikke er grundlag for at beskatte a af de foretagne forhøjelser i selskaberne.
det gøres videre gældende, at de af selskaberne afholdte udgifter ikke er sket i as personlige
interesse, hvorfor der ikke er grundlag for at beskatte hende af en maskeret udlodning, jf.
ligningslovens § 16 a. det bestrides i den forbindelse, at a har modtaget en økonomisk
fordel fra selskaberne.
såfremt retten måtte lægge til grund, at de af x invest afholdt udgifter ikke er fradragsbe-
rettigede, eller er afholdt i as interesse, gøres det gældende, at den foretagne forhøjelse af 14.
september 2004 vedrørende x invest er en nullitet, idet denne er fortaget efter x invest var
tvangsopløst. som følge heraf kan a ikke forhøjes med en maskeret udlodning fra x invest.
                                              - 32 -
efter skats juridiske vejledning for 2013, afsnit c.b.3.5.1 kan maskeret udlodning kun
opstå på tre forskellige måder:
for det første når selskabet afholder udgifter, der er selskabet uvedkommende, og som ikke
er fradragsberettiget.
for det andet når selskabet har indtægter, der ikke er selvangivet, og selskabet har givet
afkald på indtægten i hovedaktionærens interesse.
for det tredje ved enkeltstående transaktioner mellem aktionæren og selskabet, hvor der
handles til under – eller overpris i aktionærens favør.
det gøres overordnet gældende, at det forhold, at as daværende selskaber vedrørende en del
af udgifterne ikke har kunnet fremlægge dokumentation for, at de afholdte udgifter er fra-
dragsberettigede, ikke er ensbetydende med, at udgifterne er selskaberne uvedkommende og
dermed afholdt i as interesse. det er skatteministeriet, som har bevisbyrden herfor.
dette må særligt gælde for de forhøjelser, som er foretaget hos x invest. her er forholdet det,
at selskabet blev taget under konkurs, hvorfor a ikke mere har haft mulighed for at få fat i alt
relevant bilagsmaterialer m.v. bevisbyrden for skatteministeriet må forøges, når man henser
til, at skattemyndighederne ubestridt har mistet flere mapper med bilag, jfr. i øvrigt det an-
førte herom under afsnit 3.3.
jeg vil i det følgende kort kommentere på de enkelte forhøjelser af as aktieindkomster:
3.5.2. indkomstårene 2000 og 2001: forsikringsudgifter:
x har af bevismæssige årsager valgt at frafalde sit synspunkt om fradragsret for udgifterne til
en livsforsikring for b. x anerkender således, at der ikke var fradragsret for kr. 3.878 i
indkomståret 2000 og kr. 13.440 i indkomståret 2001, ligesom x anerkender, at x invest ikke
havde fradragsret for kr. 12.687 i indkomståret 2001.
                                               - 33 -
som anført i e-mail af 4. juni 2010 fra marianne rosenbeck fra jyske bank, jf. bilag 21 (es
side 979), var det et krav fra jyske bank, at der blev tegnet livsforsikring for b til sikkerhed
for selskabernes gæld til jyske bank. såfremt der ikke blev stillet den pågældende sikkerhed,
ville selskaberne ikke have fået stillet en samlet kredit på kr. 600.000 til rådighed.
det kan diskuteres, hvorvidt den afholdte udgift til livsforsikring, blev anvendt for at
erhverve, sikre og vedligeholde indkomsten, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, eller om
der alene er tale om en ”formueudgift”. faktum er imidlertid, at der var tale om en nødvendig
udgift for selskaberne.
det forhold, at udgiften ikke måtte være fradragsberettiget som følge af, at den vedrørte en
formueudgift for x og x invest, medfører ikke efter praksis, at udgiften skal anses for en
udlodning til a. det er en forudsætning for at beskatte a af en maskeret udlodning, at
udgiften alene skal anses for at være afholdt i as interesse.
eftersom udgifterne har været afholdt i xs og x invests interesse, vil der derfor allerede af
den grund ikke være grundlag for en udlodningsbeskatning af a efter ligningslovens § 16 a.
det er vigtigt at fremhæve, at en eventuel udbetaling af policen ville være tilgået jyske bank,
eftersom de havde pant i policen.
as aktieindkomster for 2000 og 2001 skal således nedsættes med henholdsvis kr. 3.878 og kr.
13.440.
3.5.3. indkomstårene 2000 – småanskaffelser:
det forhold, at x af bevismæssige årsager har frafaldet denne del, medfører ikke efter praksis,
at udgiften må anses for en udlodning til a. dette forudsætter, at udgiften alene må anses for
afholdt i as interesse. da udgifterne må anses at være afholdt i xs interesser, vil der allerede
af denne grund ikke være grundlag for en udlodningsbeskatning af a.
as aktieindkomster for 2000 skal således nedsættes med kr. 3.360.
3.5.4. indkomstårene 2000 – renteudgifterne på kr. 36.000
                                              - 34 -
skat havde som det fremgår under afsnit 3.3.1. oprindeligt forhøjet as aktieindkomst for
2000 med kr. 163.935, som x havde fratrukket som renteudgifter m.v.
skatteministeriet har op til hovedforhandlingen anerkendt, at der ikke skal ske forhøjelse af
as skatteansættelse vedrørende kr. 23.513, kr. 86.222 og kr. 18.200 ud af kr. 21.000.
skatteministeriet fastholder imidlertid, at der skal ske forhøjelse af med kr. 5.000, af kr. 2.800
af de kr. 21.000, og med kr. 28.000.
skatteministeriet har som nævnt under afsnit 3.3.1 nu accepteret, at xs indkomst ikke skal
forhøjes med de to poster på henholdsvis kr. 5.000 og 21.000. dette som følge af, at x aldrig
har fratrukket beløbene.
skatteministeriet har tillige accepteret, at a ikke skal udlodningsbeskattes af kr. 18.200 af
beløbet, idet det er dokumenteret, at beløbet udgjorde tinglysningsgebyr i forbindelse med xs
køb af ejendommen ...-vej 36, dragør.
skatteministeriet er imidlertid fortsat af den opfattelse, at a skal udlodningsbeskattes af kr.
5.000 og af de sidste kr. 2.800, idet det ikke er dokumenteret, at udgifterne vedrører
omkostninger vedrørende x.
på vegne af a gøres det gældende, at der foreligger den fornødne dokumentation for, at
udgifterne vedrører x.
beløbet på kr. 5.000 udgør, jfr. bilag 23 a (es side 983) låneomkostninger i forbindelse med
etablering af kreditter, jfr. selskabets bilag 779. appellanterne er ikke i besiddelse af det
pågældende bilag.
beløbet på kr. 2.800 vedrører, jfr. bilag 23o (es side 986             ) og 23q (es side 987)
tinglysningsgebyr for ejerpantebreve. særligt vedrørende denne udgift forekommer det
særdeles sandsynligt, at x i forbindelse med købet af ejendommen på ...-vej 36, dragør tillige
får tinglyst ejerpantebreve heri.
det bestrides således, at der er grundlag for at beskatte a af de pågældende udgifter.
                                             - 35 -
as aktieindkomst for indkomståret 2000 skal således nedsættes med kr. 36.000.
som det fremgår under afsnit 3.3.1. har skat nægtet x fradragsret for betalte renter til a
med kr. 28.200, idet skat ikke accepterede, at der bestod et gældsforhold mellem parterne.
skat har som følge heraf tillige beskattet a med en maskeret udlodning heraf.
som det fremgår, er faktum, at der bestod et gældsforhold. faktum er tillige, at a i
indkomståret har selvangivet denne renteindtægt, jfr. bilag 47 (es side 1019 ).
faktum er således, at a p.t. er beskattet af de kr. 28.200 to gange; dels som selvangivet
renteindtægt; dels som aktieindkomst.
det gøres gældende, at forhøjelsen med de kr. 28.200 skal bortfalde. det gøres i denne
forbindelse principalt gældende, at det i fornødent omfang må anses for dokumenteret, at der
forelå et gældsforhold, og at det således har været berettiget, at a modtog kr. 28.200 i
renteindtægt.
såfremt landsretten måtte finde, at det ikke er sandsynliggjort, at gældsforholdet består,
gøres det subsidiært gældende, at der alligevel skal ske en nedsættelse af indkomsten med kr.
28.200, da indtægten jo allerede er selvangivet. altså på ganske tilsvarende måde som
skatteministeriet ved processkrift b har accepteret, at der skal ske en nedsættelse af
aktieindkomsterne for indkomstårene 2000 og 2001 vedrørende lokaleudgifterne, da a havde
dokumenteret, at hun rent faktisk havde selvangivet de pågældende beløb som fri bolig.
3.5.5. indkomstårene 2000 og 2001 – advokatudgifter:
x er nægtet fradrag for advokatudgifter til advokatfirmaet rønne & lundgren med kr.
17.336 i indkomståret 2000 og med kr. 41.257 i indkomståret 2001. x har af bevismæssige
årsager valgt at opgive denne del, da x ikke kan dokumentere at udgifterne vedrører
driften.
rønne & lundgren har ved skrivelse af 6. juni 2002, jf. bilag 6 (es side 959), fremsendt
opgørelse pr. 31. december 2001 til revisionsfirmaet albrechtsen. det fremgår heraf, at
advokatfirmaet rønne & lundgren pr. 31. december 2001 havde to tilgodehavender hos x
                                            - 36 -
på i alt kr. 51.571,25 inkl. moms eller kr. 41.257 ekskl. moms. i den pågældende opgørelse
henvises til faktura nr. 011575, dateret den 25. juni 2001 på kr. 40.071, jf. bilag 7 (es side
957), og faktura nr. 012701, dateret den 31. december 2001 på kr. 11.500 inkl. moms, jf.
bilag 8 (es side 959).
det fremgår af de pågældende fakturaer, at faktura nr. 001717 og 011575, jf. bilag 20 (es
side 955) og 7 (es side 957), er stilet til x og vedrører en sag om eurocard, ligesom det
fremgår af faktura 012701, jf. bilag 8 (es side 959), at denne ligeledes er stilet til x, og at
denne vedrører en generel selskabssag.
eftersom det fremgår af faktura nr. 01-1575, (es side 957), at der udbetales
vidnegodtgørelse, kan det lægges til grund, at der er tale om en retssag. henset hertil må
det have formodningen mod sig, at advokatfirmaet rønne & lundgren har fremsendt en
faktura, som vedrører en anden person end den, der er part i retssagen.
x invest har afholdt udgifter på kr. 15.000 tillagt moms samt udlæg for kr. 681, jf. faktura
nr. 001717 af 31. juli 2000, jf. bilag 20 (es side 955 ). denne advokatregning vedrører
rettelig x.
y invest har i indkomståret 2001 haft advokatudgifter med kr. 23.414. der foreligger ingen
fakturaer som dokumentation herfor.
det gøres gældende, at det generelt formodningen mod sig, at advokatfirmaet rønne &
lundgren ville stile regninger til x og x invest, hvis arbejdet i realiteten vedrørte a. det
har således formodningen for sig, at fakturaerne vedrørte arbejder for selskaberne. af den
ene af fakturaerne fremgår det klart, at denne vedrører en generel selskabssag.
det har også formodningen for sig, at y invests udgifter til advokat har vedrørt selskabets
forhold og ikke as.
på baggrund af ovennævnte vil der ikke være grundlag for at beskatte a af beløbene,
hvorfor hendes aktieindkomst for indkomståret 2000 skal nedsættes med kr. 17.336 og kr.
15.681, ligesom hendes aktieindkomst for indkomståret 2001 skal nedsættes med kr.
41.257 og kr. 23.414.
                                                - 37 -
3.6.6 – indkomståret 2000 - restitution
x invest havde fratrukket kr. 28.807 til restitution. skat har ikke anerkendt fradrag for
udgifter til restitution.
restitution blev på daværende tidspunkt udbetalt af eu ved eksport af landbrugsvarer til
lande beliggende uden for eu. som eksportør var x invest berettiget til et tilskud på mellem
kr. 0,80 og kr. 2 pr. kg. afhængig af udskæring, bearbejdning og det endelige produkt. eu
udbetalte tilskuddene, når der forelå behørig dokumentation for, at varerne var ankommet til
landene uden for eu. som bilag 71, (es side 1043 ff.) er fremlagt udprint fra netpublikationer
vedrørende restitution.
i x invests samarbejde med steff houlberg var det aftalt, at steff houlberg hjemtog
restitutionen. som følge heraf fratrak steff houlberg tilskuddet i den pris, som x invest skulle
betale. steff houlberg var ansvarlig for den fornødne eksportdokumentation, mens x invest
var ansvarlig for ”ankomstdokumentationen”. det var ligeledes aftalt, at såfremt steff
houlberg ikke modtog behørig ”ankomstdokumentation”, og dermed ikke kunne modtage
restitution fra eu, så var x invest forpligtede til at refundere den indkalkulerede nedsættelse.
det vil sige, at x invest var forpligtet til at købe til almindelig indkøbspris uden restitution.
denne fradragne udgift til restitution på kr. 28.807,68 blev udbetalt til steff houlberg, idet x
invest ikke kunne fremlægge behørig ankomstdokumentation, således at steff houlberg
kunne få restitutionen fra eu. det fremgår af edb-udskrift med titlen ”steff houlberg” for
perioden 17. december 1999 – 28. april 2000, at der den 3. april 2000 er fratrukket kr.
28.807,68, jf. bilag 18 (es side 1041). kontoudtoget er udarbejdet af steff houlberg.
det fremgår ligeledes af en del af fakturaerne fremlagt som bilag 48 (es side 595 ff.), at der
under ”shipment” er anført særrestitution, eksempelvis på faktura af 8. februar 2000 (es side
612) eller af 10. februar 2000 (es side 616) .
på baggrund af det anført må det anses for dokumenteret, at beløbet på kr. 28.807,68 vedrørte
x invests handel med steff houlberg. henset hertil er der ikke grundlag for at beskatte a af
                                            - 38 -
en maskeret udlodning jf. ligningsloves § 16 a. as aktieindkomst for indkomståret 2000 skal
således nedsættes med kr. 28.807.
3.6.7 – indkomståret 2000 - rejseudgifter
i indkomståret 2000 fratrak x invest rejseudgifter med kr. 284.054. toldskat havde ikke
godkendt fradrag for rejseudgifter med kr. 42.976, jf. side 35 og 36 i sagsfremstillingen i
skats afgørelse af 14. september 2004, jf. bilag 27 (es side 280 og 281). for
landsskatteretten blev der fremlagt yderligere dokumentation, således at landsskatteretten
godkendte yderligere fradrag med kr. 2.500. forhøjelsen udgør herefter alene kr. 40.476.
som bilag 19a-19f (es side 1023 ff.) er fremlagt dokumentation for de afholdte udgifter. der
henvises til landsskatterettens kendelse for x invest på side 15 og 16, jf. bilag 3 (es side 472
og 473). det fremgår ligeledes af side 15 i kendelsen, at landsskatteretten henviser til de
bilagsnumre, som er fremlagt som bilag 19a-19f.
bilag 19a-19f vedrører følgende:
    •  bilag 19a – selskabets bilag 784, samlebilag med rejse- og repræsentationsudgifter
       afholdt i rusland.
    •  bilag 19b – selskabets bilag 1376, rejseomkostning på usd 500, udbetalt til .... de
       fremlagte bilag 19b1-19b3 vedrører underbilag til bilag 19b, og er således underbilag
       til kontanthævning på usd 500.
    •  bilag 19c – selskabets bilag 1436, rejseudgifter afholdt af ....
    •  bilag 19d – selskabets bilag 1372, udgifter i forbindelse med besøg hos en dansk
       producent.
    •  bilag 19e – selskabets bilag 1325, ... har hævet et beløb til dækning af ansøgningen
       om visa til ukraine, da der er visumtvang ved rejse til ukraine.
                                            - 39 -
    •   bilag 19f – selskabets bilag 1402, køb af en flybillet mellem københavn og skt.
        petersborg for b dokumenteret ved skrivelse fra sas samt visa-kvittering. der er
        fremlagt dokumentation for selskabets bilag 1402, køb af en flybillet mellem
        københavn og skt. petersborg for b, jf. bilag 19f1-19f2 (es side 1036 og 1037). som
        bilag 19f3 (es side 1038) er fremlagt yderligere dokumentation vedrørende bs rejse til
        skt. petersborg med udrejse den 19. december 2000 og hjemrejse den 22. december
        2000.
udover ovennævnte bilag, kan det oplyses, at bilag 6165 vedrører rejseudgifter betalt på
vegne af ..., som både førte tilsyn med ø, og assisterede x invest med salg af fødevarer til
rusland. bilag 1075 vedrører udgift til flybillet hos cimber air i forbindelse med rejse fra
karup til københavn.
det gøres gældende, at det er dokumenteret, at disse beløb vedrører udgifter, som under ingen
omstændigheder alene kan anses for at være afholdt i as interesse. henset hertil kan der
således heller ikke være tale om en maskeret udlodning til a.
as aktieindkomst for indkomståret 2000 skal således nedsættes med kr. 40.746.
3.6.8 – indkomståret 2000 - konsulenthonorar
x invest har afholdt udgift til en konsulent, erik skjødt, england med kr. 57.370 i
indkomståret 2000. der er udstedt en faktura af erik skjødt for det udførte
konsulentarbejde, jf. bilag 56, (es side 1059). erik skjødt var hyret af x invest til at
undersøge mulighederne for, at x invest kunne opstarte en produktion af müsli i rusland.
det var x invests intention, at de i samarbejde med bl.a. belsø musli i england skulle
opstarte deres egen müsliproduktion med henblik på salg i rusland. müsliprodukterne
skulle produceres i rusland; nærmere bestemt på fabrikken ... meat factory, der var ejet af
y invest. det var ikke meningen, at y invest skulle forestå produktionen af müsli. y invest
var ikke et produktionsselskab. planen var, at ... meat factory skulle leje faciliteterne ud til
x invest/belsø. det fremgår af fax af 7. november 2000, jf. bilag 73, (es side 1061) fra
usp international v/ b til investeringsfonde for østlandene, at der fremsendes to
                                           - 40 -
vurderingsrapporter, som vedrører müsliproduktion hos ø .... det fremgår af
telefaxmeddelelsen, at den er fremsendt til ”usp international”(altså x invest).
det faktum, at x invest gik konkurs, ændrer ikke på det forhold, at det på det tidspunkt, da
konsulentrapport blev udarbejdet i april 2000, var hensigten, at x invest skulle producere
müsli på ... meat factory. efter x invests konkurs overtog x projektet, og gennemførte
müsliproduktionen i rusland.
det fremgår af indstævntes duplik, at de er af den opfattelse, at udgiften til
konsulentarbejdet er en ikke fradragsberettiget etableringsudgift.
selvom den pågældende udgift må anses for at være ikke fradragsberettiget i selskabet som
følge af, at der er tale om en etableringsudgift, kan dette ikke medføre, at a har modtaget
en økonomisk fordel ved afholdelsen af pågældende udgift. udgiften har således været
afholdt i x invests interesse.
det fremgår videre af indstævntes duplik, at indstævnte er af den opfattelse, at x invest har
afholdt udgiften i søsterselskabets (y invests) datterselskabs, altså y invests interesser, og
at dette skulle anses at være motiveret af as personlige interesse som ultimativ
eneanpartshaver i søsterselskabet. dette anføres af indstævnte som begrundelse for at
beskatte a af en maskeret udlodning på kr. 57.370.
det bestrides, at udgifterne på nogen måde vedrører y invests datterselskabs interesser.
indstævnte misforstår sagens bilag. det fremgår intetsteds af disse, at det var y invests
datterselskab, som skulle drive den pågældende virksomhed. som forklaret af a var der på
fabrikken i rusland en lagerplads, og x invest påtænkte at opstarte produktionen på denne.
der er således under ingen omstændigheder grundlag for at beskatte a af en maskeret
udlodning, jf. ligningslovens § 16 a.
as aktieindkomst for indkomståret 2000 skal således nedsættes med de kr. 57.370.
3.6.9 kontorholdsomkostninger.
                                             - 41 -
vedrørende de faktiske omstændigheder kan der henvises til afsnit 3.3.2.2.
det bestrides, at det forhold, at selskabet eventuelt ikke måtte have fradrag for beløbet som
følge   af   manglende      dokumentation     for  udgiften,   kan   medføre,    at   a   skal
udlodningsbeskattes af beløbet.
as aktieindkomster for indkomståret 2000 skal således nedsættes med kr. 363.355.
3.6.10 lokaleudgifter.
vedrørende denne del har skatteministeriet under sagens behandling for landsretten
anerkendt, at der ikke har været grundlag for at beskatte a af en maskeret udlodning
udover af kr. 66.801 i indkomståret 2001.
i indkomståret 2001 havde x som udgift vedrørende ejendommen fratrukket kr. 66.801, jfr.
bilag 475. der var tilsyneladende ikke underbilag hertil, jfr. det anførte herom i
skatteministeriets processkrift a. dette bestrides dog.
det bestrides, at det forhold, at x eventuelt ikke måtte have fradrag for beløbet som følge
af nærmere dokumentation for udgiften, kan medføre, at a skal udlodningsbeskattes af
beløbet.
as aktieindkomst for indkomståret 2001 skal således nedsættes med kr. 66.801.”
skatteministeriet har i påstandsdokument af 14. februar 2014 til støtte for de nedlagte
påstande anført følgende:
”sagerne drejer sig om, hvorvidt x aps og y af 1999 aps (nu y invest aps) i ind-
komstårene 2000 og 2001 har fradragsret for en række udgifter. i forhold til x aps drejer
sagen sig for så vidt angår indkomståret 2000 også om fradragsret i
sambeskatningsindkomsten for en række udgifter afholdt af x invest aps. i forlængelse af
sagerne om selskabernes fradragsret drejer sagen vedrørende a sig om, i hvilket omfang hun i
                                               - 42 -
indkomstårene 2000 og 2001 skal beskattes af maskeret udlodning fra x aps, x invest aps
og y af 1999 aps (nu y invest aps).
der er under sagens forberedelse for landsretten er der løbende fremkommet omfattende
mængder nye oplysninger og bilag i sagerne. de nye oplysninger og bilag har givet anledning
til skatteministeriets processkrift b af 5. februar 2014, hvorved skatteministeriet tog delvist
bekræftende til genmæle overfor appellanternes påstande om nedsættelse af deres
skattepligtige indkomster.
sagerne angår dog fortsat en lang række forhold, som for overskuelighedens skyld vil blive
behandlet i samme rækkefølge som i skatteministeriets påstandsdokument af 11. september
2012, som ligeledes svarer til rækkefølgen i den ankede doms præmisser, jf. dommen, side
105-115. endvidere henvises til oversigten over sagens punkter i "nyt støttebilag a - østre
landsret" af 5. februar 2014 (vedlagt). støttebilaget er ajourført i forhold til, hvilke
forhøjelser der for landsretten er omtvistede efter, at skatteministeriet har taget bekræftende
til genmæle på visse punkter, jf. processkrift b af 5. februar 2014.
skatteministeriet gør i forhold til sagernes enkelte poster - det vil sige de punkter, som fortsat
er omtvistede - samme anbringender og bevisligheder gældende for landsretten som for
københavns byret, jf. den ankede dom, side 81-105, idet ministeriet har følgende yderligere
bemærkninger til de omtvistede poster:
1. de enkelte poster
1.1 x aps - a:
a var i de omhandlede indkomstår 2000 og 2001 ejer af samtlige anparter i x aps, og
dermed også ultimativ anpartshaver i x aps' datterselskaber y af 1999 aps (nu y invest
aps) og x invest aps (nu opløst ved konkurs).
i indkomståret 2000 var x aps sambeskattet med x invest aps.
i indkomståret 2001 var x aps sambeskattet med y af 1999 aps (nu y invest aps).
                                             - 43 -
x aps er i indkomstårene 2000 og 2001 blevet nægtet fradrag for en række påståede drifts-
udgifter, og er endvidere blevet beskattet af maskeret udlodning fra y af 1999 aps. a er
ligeledes blevet beskattet af maskeret udlodning af en række påståede driftsudgifter afholdt af
x aps i indkomstårene 2000 og 2001.
1.1.1 indkomstårene 2000 og 2001 - advokatudgifter
i indkomstårene 2000 og 2001 er x aps blevet nægtet fradragsret for advokatudgifter på
henholdsvis kr. 17.336,- og kr. 41.257,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret
udlodning med beløbene.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for nogen af de nævnte udgifter.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.1.2 indkomstårene 2000 og 2001 - forsikringsudgifter
i indkomstårene 2000 og 2001 er x aps blevet nægtet fradragsret for forsikringsudgifter med
henholdsvis kr. 3.878,- og kr. 13.440,- vedrørende en livsforsikring, som er tegnet til fordel
for eneanpartshaverens mand, b. de samlede forsikringsudgifter er fordelt 30/70 mellem x
aps og x invest aps og fradraget i selskaberne med tilsvarende fordeling. der er på intet
punkt godkendt fradrag for udgifterne. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning
med beløbene.
ifølge ankestævningen, side 6 og 7, accepterer x aps, at selskabet ikke kan få fradrag for
udgifterne.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
                                              - 44 -
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.1.3 indkomståret 2001 - lokaleudgifter og udgifter til vedligeholdelse
i indkomståret 2001 er x aps blevet nægtet fradragsret for udgifter til lokaleomkostninger og
vedligeholdelse på kr. 112.414,-. heraf er a blevet beskattet af maskeret udlodning med kr.
66.801,-.
udgifterne fordeler sig således:
malerarbejde (bilag 44)                    kr.            41.063,00
polering af gulve (bilag 45)               kr.             4.550,00
omkostninger vedr. hus (intet bilag)       kr.            66.801,00
i alt                                      kr.           112.414,00
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for nogen af de nævnte udgifter.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen af posten "omkostninger vedr. hus" på kr.
66.801,-. denne udgift blev afholdt under henvisning til bogføringsbilag 475, hvorom skat i
brev til landskatteretten af 8. juli 2005 (bilag h) skrev følgende:
               "bilag 475 omk. vedr. hus 66.801
               bilaget er alene nogle store kontobevægelser
               med beløb på kr. 450.000, 120.287, 30161.
               282.790 og med tekst "x".
               men der ingen underbilag !!".
skat har således aldrig været i besiddelse af underliggende dokumentation for udgiften på
kr. 66.801,-, da appellanterne ikke har fremlagt sådan dokumentation for skat.
                                               - 45 -
ministeriet fastholder således, at det er udokumenteret, at udgiften "omkostninger vedr. hus"
på kr. 66.801,-, er afholdt i selskabets interesse, og at udgifterne derimod må anses for afholdt
i as interesse, hvorfor hun som sket skal beskattes af maskeret udlodning af de pågældende
beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.1.4 indkomståret 2000 - småanskaffelser
i indkomståret 2000 er x aps blevet nægtet fradragsret for udgifter til småanskaffelser på i
alt kr. 3.360,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
ifølge ankestævningen, side 6, accepterer x aps, at selskabet ikke kan få fradrag for udgif-
terne.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.1.5 indkomståret 2000 - renteudgifter
i indkomståret 2000 er x aps blevet nægtet fradragsret for renteudgifter vedrørende beløb på
i alt kr. 51.713,-. beløbet er sammensat af 2 underliggende poster på kr. 23.513,- vedrørende
"ansvarlig lånekapital" og kr. 28.200,- vedrørende "rente, anpartshaver".
a er blevet beskattet af maskeret udlodning af beløbet på kr. 28.200,-.
derudover er hun blevet beskattet af maskeret udlodning med yderligere kr. 7.800,- ved-
rørende "låneomkostninger" og "ej fradragsberettigede omkostninger". beløbet på kr.
7.800,- har dog ikke har været fradraget i selskabets skattepligtige indkomst, hvorfor der ikke
er tvist om fradragsretten for så vidt angår dette beløb.
overordnet forudsætter fradrag for renteudgifter efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, at
gældsforholdet indeholder en retligt bindende forpligtelse såvel til at betale en gæld som til at
forrente denne, jf. eksempelvis ufr 2006.103h. disse forhold skal dokumenteres på objektivt
grundlag, jf. eksempelvis ufr 2007.1049h. i dommen blev der blandt andet lagt vægt på, at
                                               - 46 -
der ikke fandtes en låneaftale. dertil kommer, at der i familieforhold gælder en skærpet
bevisbyrde for, at der er tale om et reelt gældsforhold, jf. eksempelvis ufr 2009.2325h.
ifølge samme dom gælder ligeledes en skærpet bevisbyrde for dokumentationen for en
direktørs lån til selskabet, hvori den pågældende er direktør.
for så vidt angår "ansvarlig lånekapital" fastholder ministeriet, at udgiften på kr. 23.513,-
ikke opfylder betingelserne for at x aps kan få rentefradrag for denne, da der ikke foreligger
en låneaftale, og da det er udokumenteret, om der på noget tidspunkt er betalt renter og afdrag
på det pågældende lån.
selv hvis der i relation til udgiften på kr. 23.513,- måtte foreligge et gældsforhold der som ud-
gangspunkt opfylder betingelserne for fradragsret, gøres det gældende, at der er ydet
tidsubestemt henstand med rentebetalingerne, hvilket i sig selv medfører, at x aps ikke har
fradragsret for renteudgifterne, da renterne i givet fald ikke var forfaldne til betaling, jf. ufr
1998.923h.
endelig bemærkes, at det fremgår af ligningslovens § 5, stk. 8, 1. pkt., at "renteudgifter… kan
først fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst i det indkomstår, hvori betaling
sker, hvis renteudgifter mv. for tidligere indkomstår i samme gældsforhold ikke er betalt inden
udgangen af indkomståret. dette gælder dog ikke, hvis den skattepligtige godtgør, at han ved
udgangen af det år, indkomstopgørelsen vedrører, var i stand til at betale forfalden gæld eller
stille betryggende sikkerhed herfor i sine aktiver.".
det bestrides som udokumenteret, at x aps ved udgangen af indkomståret 2000 var i stand til
at betale selskabets forfaldne gæld eller stille betryggende sikkerhed herfor i sine aktiver.
for så vidt angår "rente, anpartshaver" fastholder ministeriet, at udgiften på kr. 28.200,-
ikke opfylder betingelserne for at x aps kan få rentefradrag for denne, og at a som sket skal
beskattes af maskeret udlodning med beløbet.
i ankestævningen, side 9, oplyste appellanterne følgende (min understregning):
                                              - 47 -
      "vedrørende renterne på kr. 28.200 til selskabsdeltagere og ledelse fremgik det af
      forklaringerne for byretten, at det i regnskabet angivne beløb på kr. 645.397,- i anden
      gæld var et lån til b opstået i forbindelse med xs køb af ejendommen ...-vej 36 i dragør
      af b. købet blev finansieret ved overtagelse af lånet til realkredit danmark, og ved at b
      fik et tilgodehavende på det resterende beløb. da x således havde en gæld til b, har x
      naturligvis også været forpligtet til at betale rente heraf, hvorfor x også har krav på
      kunne foretage fradrag herfor ved indkomstopgørelsen.".
appellanterne har dog i relation til renteudgiften på kr. 28.200,- efterfølgende i replikken
fremlagt et nyt bilag i form af as årsopgørelse for indkomståret 2000 (bilag 47), hvoraf
fremgår, at hun har selvangivet en renteindtægt på kr. 28.200,-, hvorefter appellanterne
skiftede forklaring og gjorde gældende, at renterne (på gælden til b) er betalt til/selvangivet af
a.
det gøres gældende, at den skiftende forklaring skærper appellanternes bevisbyrde for, at
forholdene er, som de (nu) påstår.
der foreligger hverken låneaftale, dokumentation for underliggende betalinger eller lignende,
der kan understøtte appellanternes oplysninger om det påståede gældsforhold.
derudover fremgår der intet gældsforhold mellem x aps og a i den af appellanterne
fremlagte indkomst- og formueopgørelse 2001 (bilag 43) for a og hendes ægtefælle.
gældsforholdet skulle således - i fald det har eksisteret i indkomståret 2000 - være afviklet
inden indkomståret 2001, hvilket tillige er udokumenteret.
det er således udokumenteret, at selskabet havde gæld til a og/eller b, ligesom det er
udokumenteret, om der er afdraget på gælden, om der er ydet tidsubestemt henstand med
rentebetalingerne, og om renteudgifterne for x aps - såfremt der forelå et reelt gældsforhold -
i samme gældsforhold er blevet betalt i tidligere indkomstår. ministeriet gør således samme
anbringender gældende på dette punkt, som i forhold til "renteudgiften" på kr. 23.513,-.
endelig er det udokumenteret, om den af a selvangivne renteindtægt/kapitalindkomst på kr.
                                               - 48 -
28.200,- er den samme "renteudgift", som det omtvistede beløb, hvorfor det ligeledes er
udokumenteret, om hun allerede er blevet beskattet af det pågældende beløb.
selv hvis dette er tilfældet, skal hun alligevel beskattes af beløb (igen) som maskeret ud-
lodning, da der ikke er dokumentation for gældsforholdet mv., og dermed ikke grundlag for at
beløbet har kunnet selvangives som kapitalindkomst.
for så vidt angår låneomkostninger på kr. 5.000,- og ej fradragsberettigede omkostninger på
kr. 21.000,- er der alene dokumentation/underliggende bilag for udgifterne for så vidt angår
kr. 18.200,- af beløbet på i alt kr. 21.000,-. da der samtidig ikke er dokumenta-
tion/underliggende bilag for udgiften på kr. 5.000,-, fastholdes beskatningen af maskeret
udlodning af a med den udokumenterede del af udgifterne, i alt kr. 7.800,- (26.000 - 18.200).
1.1.6 indkomståret 2001 - autoudgifter
i indkomståret 2001 er x aps blevet nægtet fradragsret for autoudgifter på kr. 459,- vedrø-
rende "l'easy". a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for den nævnte udgift.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgiften er afholdt i selskabets interesse, og
at udgiften derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal beskattes af
maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.1.7 indkomståret 2000 - forhøjelser af sambeskatningsindkomst med x invest aps
forhøjelserne vedrørende x aps sambeskatningsindkomst med x invest aps i indkomståret
2000 er for sammenhængens og overskuelighedens skyld behandlet særskilt nedenfor, afsnit
1.2 - 1.2.8, hvortil henvises.
1.1.8 indkomståret 2001 - udlodning fra y af 1999 aps (nu y invest aps)
punktet er udgået af sagen for så vidt angår x aps, men ikke for så vidt angår y af 1999
aps, hvor der henvises til punkt 1.3.4 nedenfor.
                                               - 49 -
1.2 x aps' sambeskatningsindkomst med x invest aps - a
x aps var i indkomståret 2000 sambeskattet med x invest aps, hvorfor en række forhøjelser
foretaget overfor x invest aps (efter dette selskabs opløsning ved konkurs, jf. 1.2.1) skal
prøves i nærværende sag i relation til opgørelsen af x aps' sambeskatningsindkomst for
indkomståret 2000. derudover er a i indkomståret 2000 blevet beskattet af maskeret
udlodning af en række udgifter afholdt af x invest aps.
1.2.1 gyldigheden af skats afgørelse vedrørende indkomståret 2000
x aps anerkender, at sambeskatningsindkomsten med x invest aps skal forhøjes med kr.
1.182.105,-, jf. den mere subsidiære påstand samt ankestævningen, side 13.
derudover har x aps den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at sambeskat-
ningsindkomsten skal forhøjes yderligere med i alt kr. 155.291,-, jf. nærmere nedenfor pkt.
1.2.3 - 1.2.7.
således anerkender x aps, at sambeskatningsindkomsten skal forhøjes med i alt kr.
1.337.396,- (1.182.105 + 155.291).
principalt (og subsidiært) påstår x aps dog, at også disse anerkendte forhøjelser skal bort-
falde som følge af, at skatteansættelsen påstås at være ugyldig. dette bestrides uændret med
henvisning til ministeriets anbringender i den ankende dom, side 89-90.
1.2.2 indkomståret 2000 - debitering af varesalgskonto
i indkomståret 2000 har x invest aps foretaget debiteringer af selskabets varesalgskonto
(dvs. tilbageførsel af (tidligere) solgte varer) med to beløb; kr. 3.614.122,- og kr. 226.008,-
svarende til i alt kr. 3.840.120,-.
virkningen heraf var, at x invest aps skattepligtige indtægter blev tilsvarende mindre. de
udeholdte indtægter vedrørte salgsfakturaer fra x invest aps vedrørende salg af svinekroppe
(bilag 29a, 29b og 30), hvilke salgsbilag er uomtvistede i sagen.
x aps har således erkendt, at der i x invest aps - og dermed i sambeskatningsindkomsten
med x aps - har været udeholdt indtægter på i alt kr. 3.840.120,-.
                                              - 50 -
x aps gør dog nu gældende, at x invest aps skal gives et (skønsmæssigt) fradrag for
yderligere varekøb/-forbrug af svinekroppe på kr. 2.658.015,-, og at (sam-
beskatnings)indkomsten derfor kun skal forhøjes med kr. 1.182.105,- (3.840.120 - 2.658.015).
ministeriet bestrider, at der skal gives noget (skønsmæssigt) fradrag til x invest aps, endsige
fradrag på kr. 2.658,015,-.
begrundelsen herfor er følgende:
bevisbyrden ikke løftet for fradragsret
appellanterne har erkendt, at der (også) på dette punkt har været en række fejl i bogføringen
for x invest aps, jf. eksempelvis den ankede dom, side 73, 2. og 3. afsnit. u-
regelmæssighederne i bogføringen skærper appellanternes bevisbyrde for, at forholdene er
sådan, som de påstår, jf. eksempelvis ufr 2002.2633 h.
appellanterne har samtidig erkendt, at der ikke findes fakturabilag for de indkøb af svine-
kroppe fra vietnam, som de påstår, at de skal have fradrag for. årsagen hertil skulle være, at
varerne blev indkøbt på det "sorte" marked i rusland, hvor der ikke blev udstedt fakturabilag
for indkøb.
det kan således lægges til grund, at der på dette punkt er under ingen omstændigheder kan
være tale om, at nogen del af sagens (faktura)bilag er bortkommet hos skat, da appel-
lanterne netop har oplyst, at disse bilag aldrig har eksisteret.
når der ikke findes fakturadokumentation for de påståede udgifter til indkøb af svin fra
vietnam, har appellanterne ikke løftet den skærpede bevisbyrde for, at der skal gives fra-
dragsret herfor.
dertil kommer, at appellanterne løbende har afgivet skiftende forklaringer om baggrunden for
de i x invest aps foretagne debiteringer/fradrag. således har selskabets revisor eksempelvis
oplyst skat, at hele beløbet på kr. 3.840.130,- vedrørte varekøb (og dermed fradrag som
                                             - 51 -
selvangivet), jf. herved skats afgørelse (bilag 27), side 15, selvom der nu er enighed om, at
beløbet vedrørte varesalg (og dermed udeholdte indtægter).
appellanterne påstår nu, at de pågældende indkøb af svinekroppe skete ved betaling af i alt
kr. 3.420.000,- (usd 475.000,-), hvoraf kr. 2.658.015,- påstås af være "forbrugt" - og dermed
fradragsberettiget - i forbindelse med de uomtvistede (videre)salg for i alt kr. 3.840.120,-.
til dokumentation for betalingen af kr. 3.420.000,- (usd 475.000,-) er fremlagt en række
overførselsbilag fra x invest aps' bankkonto i jyske bank (bilag 17a-17d). af disse
overførselsbilag fremgår, at x invest aps til the atlantic corporation limited har overført
usd 100.000,- den 24. oktober 2000, usd 100.000,- den 1. november 2000 og usd
140.000,- den 17. november 2000,-. x invest aps overførte den 12. december 2000
yderligere usd 100.000,- til danish crown amba. således har selskabet fremlagt
overførselsbilag for i alt usd 440.000,-.
de resterende usd 35.000,- blev ifølge appellanterne betalt via bs (eneanpartshaverens
ægtefælles) mellemregningskonto med x invest aps. appellanterne har til dokumentation
herfor fremlagt udskrift af den pågældende mellemregningskonto for oktober 2000 (bilag 28a)
og for november 2000 (bilag 28b). af disse mellemregningskontoudskrifter (bilag 28a og
28b) fremgår, at der den 22. oktober 2000 er bogført en kontanthævning på usd 20.000,-, at
der den 24. oktober 2000 er bogført en kontanthævning på usd 5.000,-, og at der den 20.
november 2000 er bogført en kontanthævning på usd 10.000,-.
der er ikke fremlagt fakturabilag for hverken de betydelige kontantoverførsler til the atlantic
corporation limited eller hævningerne på bs mellemregningskonto. samtidig har
appellanterne ikke - eventuelt fra de påståede leverandører/the atlantic corporation limited -
været i stand til at fremskaffe nogen form for dokumentation for udgifterne, endsige
købsfakturaer.
samtidig er der ikke fremlagt nogen dokumentation for ejer-, ledelses- eller øvrige sel-
skabsforhold i relation til the atlantic corporation limited.
                                              - 52 -
de af appellanterne fremlagte oversigter over bevægelser vedrørende påståede salg af svine-
kroppe (bilag 26a og 26b) er ikke umiddelbart forståelige. samtidig ses der ikke at være noget
i disse bilag (26a og 26b), der dokumenterer, hvad der er solgt, hvornår, hvordan, til hvilken
pris og på hvilke vilkår, og ikke mindst hvem, der købte varer eller andet.
de af appellanterne fremlagte containerlister fra a.p. møller - mærsk a/s (bilag 14a - 14l)
har ingen dokumenteret forbindelse til x invest aps eller andre selskaber. samtidig er der
ingen dokumentation for, hvad der blev transporteret i de pågældende containere, eller hvem
der var modtager containerne(s indhold).
sammenfattende kan det således konstateres, at der ikke er den for fradragsret fornødne
dokumentation for de påståede (yderligere) indkøb af varer/svinekroppe fra vietnam.
bevisbyrden ikke løftet for at fradragsret tilkommer x invest aps
det fastholdes, at appellanterne ikke har løftet bevisbyrden for, at en eventuel fradragsret (i
appellanternes koncern) i givet fald tilkommer x invest aps, herunder henset til at der på
daværende tidspunkt var mindst 4 forskellige selskaber i samme koncern, herunder y af 1999
aps' datterselskab i rusland, ø.
indkøbet af de pågældende varer kunne således være foretaget et hvilket som helst sted i
koncernen, herunder i det russiske datterselskab, ø, som appellanterne ikke har villet udlevere
regnskabsoplysninger om til skat trods gentagne anmodninger herom, jf. eksempelvis den
ankede dom, side 36, næstsidste afsnit. der er således ingen oplysninger i sagen om fx
varekøb i ø.
da købsfakturaerne ikke er fremlagt i sagen, har appellanterne ikke dokumenteret, hvem der
har indkøbt svinekroppene, hvornår dette er sket, hvordan dette er sket, hvem de blev købt af,
hvilken pris der blev betalt og på hvilke øvrige vilkår erhvervelsen fandt sted. dermed har
appellanterne ikke dokumenteret, at udgifterne til indkøb af svinekroppe ikke allerede er
fratrukket i x invest aps' eller andre selskabers indkomst, eventuelt i tidligere eller senere
(hvis købet fx skete på kredit, hvilket ligeledes er udokumenteret) indkomstår.
                                             - 53 -
den af appellanterne fremlagte, påståede lagerliste over engagement med ... (bilag 16) er i
realiteten en mellemregningskonto mellem ... meat factory (ø) og ..., jf. herved udtrykkeligt
overskriften på mellemregningskontoen (bilag 16): "intercompany account ø/vatulin". der
er ikke fremlagt underliggende købsfakturaer til denne mellemregningskonto (bilag 16),
hverken for så vidt angår ... meat factory (ø), x invest aps eller andre.
mellemregningskontoen (bilag 16) viser dog tilsyneladende, at uanset om ovennævnte beløb
på i alt usd 475.000,- vedrørte køb af svinekroppene, hvilket bestrides som udokumenteret,
blev disse blev købt af ... meat factory (ø) og ikke x invest aps. dette forekommer i øvrigt
også at være i overensstemmelse med appellanternes anbringende om, at mellemregningskon-
toen skulle være dokumentation for indkøb af svinekroppene, selvom appellanterne dog
samtidig (og modstridende) gør gældende, at det var x invest aps, som købte de pågældende
svinekroppe.
der er ikke fremlagt dokumentation for ...s tilknytning til the atlantic corporation limited,
og der er ej heller fremlagt dokumentation for, at x invest aps skulle have købt
svinekroppene af ... meat factory (ø), endsige hvornår, hvordan og på hvilke vilkår dette i
givet fald måtte være sket, selvom selskaberne indgik i samme koncern. samtidig har skat
ikke haft mulighed for nærmere at kontrollere blandt andet dette forhold som følge af, at
appellanterne ikke har villet udlevere regnskabsoplysninger for ø.
intet retskrav på skønsmæssigt fradrag
det fastholdes, at der ikke skal indrømmes noget skønsmæssigt fradrag for udgifter til indkøb
af svinekroppe/svinekroppe, og der findes i øvrigt intet pålideligt grundlag for en opgørelse af
et sådant fradrag.
har x invest aps allerede fratrukket udgifter til køb af grise, kan selskabet - selvsagt - ikke
foretage endnu et fradrag herfor, men selv hvis indkøb af grise ikke indgår i det allerede
fratrukne beløb, er der under de i nærværende sag foreliggende omstændigheder ikke fradrag
herfor, jf. eksempelvis skm 2013.670 ølr (byrettens dom i skm 2012.552 br)
og ufr 2011.1458 h, herunder også henset til, at fradraget kan være sket andre steder i
koncernen.
                                              - 54 -
de fremlagte "eksempler" (bilag 51 og 52) ændrer ikke herpå.
det fastholdes således, at der ikke gælder en almindelig antagelse om, at en skatteyder har
haft fradragsberettigede udgifter blot fordi, skatteyderen har haft skattepligtige indtægter.
denne opfattelse har støtte i eksempelvis tfs 1998.447 v, ufr 2011.1458 h, skm 2013.670
ølr (byrettens dom gengivet i skm 2012.552 br), skm 2010.337 v (byrettens dom
gengivet i skm 2009.616 br) og skm 2013.493 vlr (byrettens dom gengivet i skm
2012.742 br).
bevisbyrden ikke løftet for størrelsen af det beløb som der påstås fradragsret for
selv hvis x invest aps måtte skulle indrømmes et (skønsmæssigt) fradrag, er det udoku-
menteret, at beløbet skal udgøre kr. 2.658.015,- som nu påstået af appellanterne.
de to debiteringer (tilbageførsler af (tidligere) solgte varer) skete ifølge x invest aps' bogfø-
ring på baggrund af bogføringsbilag 1452 (bilag g), som dog ikke er et fakturabilag.
appellanterne har oplyst, at bogføringsbilag 1452 (bilag g) var en "afslutningsdisposition",
som viste, hvad der i regnskabsåret var sket med de indkøbte svinekroppe. dette bestrides
som udokumenteret.
bogføringsbilag 1452 (bilag g) bærer overskriften "y aps" (ø's moderselskab), hvorfor der
allerede af den grund ikke ses at være nogen forbindelse mellem bogføringsbilaget og x
invest aps, endsige fradragsret for x invest aps på baggrund af bogføringsbilaget.
dertil kommer, at bogføringsbilaget (bilag g) er dateret den 14. juni 2004, hvorfor der ej
heller ses at være nogen tidsmæssig sammenhæng til fradrag vedrørende indkomståret 2000.
under alle omstændigheder er der tale om et internt udarbejdet bogføringsbilag, som - særligt
under de foreliggende omstændigheder - ikke kan tillægges nogen reel bevisværdi.
dertil kommer, at appellanterne løbende har afgivet skiftende forklaringer om størrelsen af de
varekøb, som påstås at være foretaget på baggrund af bogføringsbilag 1452 (bilag g), jf.
                                              - 55 -
eksempelvis bilag 32, hvoraf fremgår, at selskabets revisor har oplyst til skat, at det på-
ståede varekøb udgjorde kr. 1.882.364,43.
de skiftende forklaringer skærper appellanternes bevisbyrde for, at x invest aps skal ind-
rømmes yderligere fradrag, ligesom der også henset til uregelmæssighederne i bogføringen
må stilles strenge krav til både dokumentationen for, at x invest aps skulle have fradragsret
for yderligere varekøb, og hvilket beløb der i givet fald skal indrømmes fradrag for.
når appellanterne ikke har præsteret denne dokumentation, skal der ikke indrømmes yder-
ligere fradragsret, endsige fradragsret for et helt udokumenteret beløb på kr. 2.658.015,-.
sammenfattende gøres det gældende, at appellanterne ikke har løftet den skærpede bevisbyrde
for, at x invest aps skal have (yderligere) fradrag i den skattepligtige (sam-
beskatnings)indkomst for indkomståret 2000, hvorfor der ikke er grundlag for at tilsidesætte
eller reducere den af skat foretagne forhøjelse vedrørende beløbet på kr. 3.840.130,-.
forhøjelsen på kr. 3.840.130,- bevirker i indkomståret 2000 en tilsvarende forøgelse af
selskabets sambeskatningsindkomst med x aps.
endelig bemærkes, at appellanterne under alle omstændigheder har erkendt, at der på nær-
værnede punkt har været udeholdte indtægter i x invest aps med kr. 1.182.105,-.
(sambeskatnings)indkomsten skal derfor under alle omstændigheder forhøjes med mindst kr.
1.182.105,-.
1.2.3 indkomståret 2000 - restitutionsudgifter
i indkomståret 2000 er x invest aps blevet nægtet fradragsret for restitutionsudgifter på kr.
28.807,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for den nævnte udgift, såfremt selskabet ikke får medhold i, at skatteansættelsen er
ugyldig, jf. pkt. 1.2.1.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
                                             - 56 -
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgiften er afholdt i selskabets interesse, og
at udgiften derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal beskattes af
maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.2.4 indkomståret 2000 - rejseudgifter
i indkomståret 2000 er x invest aps blevet nægtet fradragsret for rejseudgifter på kr.
40.746,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for den nævnte udgift, såfremt selskabet ikke får medhold i, at skatteansættelsen er
ugyldig, jf. pkt. 1.2.1.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.2.5 indkomståret 2000 - konsulenthonorarer
i indkomståret 2000 er x invest aps blevet nægtet fradragsret for konsulentudgifter på kr.
57.370,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
det fremgår af fakturaen (bilag 56) for udgiften, at den vedrører "assistance i forbindelse med
udviklingen af projekt omkring produktion af müsli i ..., st. petersborg".
ovennævnte "..." er ... meat factory i st. petersborg, som på faktureringstidspunktet var det
russiske datterselskab til x invest aps' søsterselskab, y af 1999 aps.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for den nævnte udgift, såfremt selskabet ikke får medhold i, at skatteansættelsen er
ugyldig, jf. pkt. 1.2.1.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
                                              - 57 -
det forhold, at x invest aps har afholdt udgiften vedrørende søsterselskabets müsliaktiviteter
i rusland, må under de foreliggende omstændigheder antages at være motiveret af as
personlige interesser som ultimativ eneanpartshaver i søsterselskabet.
ministeriet fastholder, at udgiften således må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som
sket skal beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a,
og jf. skm 2002.452 hr (landsrettens afgørelse gengivet i tfs 2000, 318 ølr).
1.2.6 indkomståret 2000 - advokatudgifter
i indkomståret 2000 er x invest aps blevet nægtet fradragsret for advokatudgifter på kr.
15.681,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for den nævnte udgift, såfremt selskabet ikke får medhold i, at skatteansættelsen er
ugyldig, jf. pkt. 1.2.1.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.2.7 indkomståret 2000 - forsikringsudgifter
der henvises i det hele til det ovenfor, pkt. 1.1.2, anførte om de 30 % af samme udgifter
fratrukket i x aps. nærværende punkt drejer sig således om, at x invest aps i indkomståret
2000 er blevet nægtet fradragsret for en udgift til bs livsforsikring på kr. 12.687,-. a er
samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
x aps har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at selskabet ikke har fra-
dragsret for den nævnte udgift, såfremt selskabet ikke får medhold i, at skatteansættelsen er
ugyldig, jf. pkt. 1.2.1.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
                                             - 58 -
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.2.8 indkomståret 2000 - kontorholdsudgifter
i indkomståret 2000 har x invest aps fratrukket i alt kr. 513.335,- vedrørende kontorholds-
udgifter, herunder kr. 504.712,- vedrørende kontorhold i rusland. appellanterne har oplyst, at
udgifterne skulle dække husleje, lønninger, udgifter til taxa, kontoromkostninger,
registreringsomkostninger til myndighederne i rusland mv.
landskatteretten har skønnet, at x invest aps har haft udgifter til kontorhold i rusland, og
har herefter skønsmæssigt godkendt et fradrag på kr. 150.000,-, hvorefter x invest aps er
blevet nægtet fradrag for det resterende beløb på kr. 363.355,-. a er samtidig blevet beskattet
af maskeret udlodning med beløbet.
appellanterne har for landsretten fremlagt kontokort for indkomståret 2000 for x invest aps
kontorhold i moskva (bilag 53), stock list for indkomståret 2000 for x invest aps kontor-
hold i moskva (bilag 54) og mail af 10. juli fra ... til b (bilag 55).
ovennævnte bilag (53-55) ændrer imidlertid ikke på, at der fortsat mangler dokumenta-
tion/underliggende bilag for alle de underliggende udgifter på kontokortet (bilag 53) såvel
som på den underliggende stock list (bilag 54).
i øvrigt fremgår det af stock listen (bilag 54), at der er adskillige poster på denne, som ikke
kan genfindes på kontokortet (bilag 53), eksempelvis debiteringen den 29. december 2000 af
usd 28.021,- (svarende til kr. 201.751,20 ved kurs 7,2) og krediteringen samme dag af usd
22.500,- (svarende til kr. 162.000,- ved kurs 7,2).
dertil kommer, at der i bogføringen på kontokortet (bilag 53) er poster, der alene er debiteret
som udgifter, men som optræder på stock listen (bilag 55) både som krediteringer og
debiteringer. eksempelvis kan der på stock listen (bilag 54) henvises til posten den 29.
december 2000 med teksten "my salary" på usd 750, som er krediteret på stock listen.
samme post er imidlertid debiteret (ikke krediteret) på kontokortet (bilag 53) med teksten
"salery anna". der er således ikke overensstemmelse mellem, hvad der debiteres og kre-
                                             - 59 -
diteres på henholdsvis stock listen (bilag 55) og bogføringskontoen (bilag 54), der således
også af denne grund er indbyrdes uoverensstemmende.
endelig fremgår det af stock listen (bilag 55), at den pr. 31. december 2000 har en saldo
(årsultimo) på blot usd 12,74,-, hvorfor kontorholdet i moskva efter stock listens (bilag 55)
udvisende fremstår som værende stort set udgiftsneutralt. der er i hvert fald ikke sam-
menhæng mellem ultimobalancen på usd 12,74,- og det af x invest aps foretagne fradrag
for kontorhold på kr. 513.335,-.
det gøres gældende, at appellanterne ikke har dokumenteret, hvorledes indtægterne fra
"kassebogen" (bilag 55) er selvangivet, såfremt denne ikke var "udgiftsneutral" jf. proces-
skrift 1, side 30, hvorfor der også af denne grund ikke er grundlag for yderligere fradrag på
dette punkt.
ministeriet fastholder med disse yderligere bemærkninger den manglende fradragsret for
beløbet på kr. 363.355,-, og at udgifterne må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som
sket skal beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.3. y af 1999 (nu y invest) aps - ikke fradragsberettigede udgifter og maskeret ud-
        lodning til a:
y af 1999 aps var i indkomståret 2001 sambeskattet med x aps.
y af 1999 aps er i indkomstårene 2000 og 2001 blevet nægtet fradrag for en række påståede
driftsudgifter. derudover er a i indkomståret 2001 blevet beskattet af maskeret udlodning af
en række påståede driftsudgifter afholdt af y af 1999 aps.
1.3.1 indkomståret 2000 - vurderingsrapport
i indkomståret 2000 er y af 1999 aps blevet nægtet fradrag for udgifter til en vurderingsrap-
port på kr. 29.754,-.
y af 1999 aps (nu y invest aps) har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at
selskabet ikke har fradragsret for den nævnte udgift, hvorfor punktet udgår.
                                             - 60 -
1.3.2 indkomståret 2001 - rejseudgifter
i indkomståret 2001 er y af 1999 aps blevet nægtet fradrag for kr. 137.794,- vedrørende
rejseudgifter. beløbet er fordelt med kr. 86.514,- for rejser vedrørende b og kr. 51.280,- for
rejser vedrørende ....
y af 1999 aps' primære aktivitet bestod i at eje kapitalandele i ... meat factory (ø).
selskabets aktivitet i indkomståret 2001 har derudover alene bestået i udstedelse af 6
fakturaer til 4 forskellige kunder samt 3 vareindkøb, hvorfor det udover at være udo-
kumenteret tillige er usandsynligt, at selskabet i forbindelse med denne drift skulle have haft
behov for at afholde rejseudgifter med kr. 137.794,-.
det bemærkes i øvrigt, at y af 1999 aps i indkomståret 2001 har fradraget udgifter vedrø-
rende et administrationshonorar til x aps for arbejde der påstås udført i det pågældende
indkomstår af x aps' for y af 1999 aps, jf. nærmere nedenfor pkt. 1.3.4. også henset til
dette administrationshonorar er det usandsynligt, at der i y af 1999 aps skulle have været
grundlag for fradrag af så betydelige rejseudgifter, som selskabet påstår.
dertil kommer, at selskabet ikke nogen ansatte, som rejserne kunne vedrøre.
selv hvis b og ... måtte have foretaget de påståede rejser, hvilket bestrides som dokumenteret,
har appellanterne ikke løftet bevisbyrden for, at rejserne i givet fald var fradragsberettigede i
y af 1999 aps. der er således hverken fremlagt dokumentation for, at rejserne havde et
erhvervsmæssigt formål eller, at det i givet fald erhvervsmæssige formål vedrørte y af 1999
aps.
således fastholdes det, at y af 1999 aps ikke har løftet bevisbyrden for, at selskabet skal
have fradragsret for rejseudgifter, endsige rejseudgifter med kr. 137.794,-.
1.3.3 indkomståret 2001 - rejseforsikring
y af 1999 aps er i indkomståret 2001 nægtet fradragsret for udgifter på kr. 20.748,- til en
rejseforsikring tegnet for …
y af 1999 aps (nu y invest aps) har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at
selskabet ikke har fradragsret for den nævnte udgift, hvorfor punktet udgår.
                                              - 61 -
1.3.4 indkomståret 2001 - fradrag for administrationshonorar
y af 1999 aps har i indkomståret 2001 fradraget udgifter med kr. 170.000,- vedrørende ad-
ministrationshonorar for arbejde udført af moderselskabet x aps.
ved transaktioner mellem interesseforbundne parter skal transaktionerne ske på armlæng-
devilkår, jf. ligningslovens § 2, stk. 1.
skat har ikke anset beløbet på kr. 170.000,- for værende afholdt på armlængdevilkår, og har
derfor skønsmæssigt kun anerkendt fradragsret med kr. 50.000,- vedrørende denne ud-
giftspost. som følge heraf har y af 1999 aps fået forhøjet sin skatteansættelse for
indkomståret 2001 med kr. 120.000,-.
ministeriet fastholder, at udgiften på kr. 120.000,- ikke er fradragsberettiget.
1.3.5 indkomståret 2001 - advokatudgifter
i indkomståret 2001 er y af 1999 aps blevet nægtet fradragsret for kr. 23.414,- vedrørende
advokatudgifter. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
y af 1999 aps (nu y invest aps) har den 11. februar 2014 oplyst, at selskabet anerkender, at
selskabet ikke har fradragsret for den nævnte udgift.
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
1.3.6 indkomståret 2001 - varekøb
i indkomståret 2001 er y af 1999 aps blevet nægtet fradragsret for udgifter til varekøb på kr.
14.406,-. a er samtidig blevet beskattet af maskeret udlodning med beløbet.
y af 1999 aps har siden sagens behandling ved københavns byret anerkendt, at selskabet
ikke har fradragsret for den nævnte udgift.
                                               - 62 -
a bestrider dog fortsat udlodningsbeskatningen.
ministeriet fastholder, at det er udokumenteret, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse,
og at udgifterne derimod må anses for afholdt i as interesse, hvorfor hun som sket skal
beskattes af maskeret udlodning af de pågældende beløb, jf. ligningslovens § 16a.
yderligere anbringender
til støtte for den subsidiære påstand gøres det gældende, at sagen såfremt retten finder, at
skats forhøjelser er helt eller delvist tilsidesættelige, skal hjemvises til fornyet behandling
ved skat, herunder til en eventuel fornyet beløbsmæssig opgørelse.”
landsrettens begrundelse og resultat
sagerne angår spørgsmål om, hvorvidt selskaberne x aps og y invest aps (tidligere y af
1999 aps) i indkomstårene 2000 og 2001 har fradragsret for en række udgifter. i forhold til x
drejer sagen sig vedrørende indkomståret 2000 også om fradragsret i
sambeskatningsindkomsten for en række udgifter afholdt af x invest aps. herudover er der
spørgsmål, om a skal beskattes af maskeret udlodning i indkomstårene 2000 og 2001.
ved bevisvurderingen er udgangspunktet, at selskaberne har bevisbyrden for afholdte udgifter
i selskabet, herunder om disse berettiger til fradrag.
der må ved bedømmelsen i de foreliggende sager henses til, at skattemyndighederne har
modtaget et antal bilagsmapper vedrørende appellanternes forhold. det er ubestridt, at i hvert
fald to af disse mapper er bortkommet hos skattemyndighederne.
skatteministeriet har anført, at det pågældende materiale først er bortkommet efter det
tidspunkt, hvor skattemyndighederne traf afgørelse. appellanterne har gjort gældende, at det
ikke er godtgjort, at materialet først er bortkommet efter, at skattemyndighederne har truffet
afgørelse.
                                             - 63 -
landsretten finder, at tvivlen om indholdet af det bortkomne bilagsmateriale og om tids-
punktet for bortkomsten heraf må komme skatteministeriet bevismæssigt til skade.
x
for så vidt angår renteudgifter i indkomståret 2000 foreligger der ikke skriftlige låneaftaler
eller underbilag vedrørende tilbagebetaling og renter.
der er ikke under skattemyndighedernes behandling bortkommet bilag vedrørende disse
forhold.
x har ikke ved den foreliggende dokumentation løftet den skærpede bevisbyrde for, at der
foreligger reelle gældsforpligtelser, herunder en retlig forpligtelse til at betale renter, ligesom
det er tvivlsomt, om der er ydet tidsubestemt henstand med rentebetalinger. der kan derfor
ikke opnås rentefradrag for henholdsvis 23.513 kr. og 28.200 kr.
med hensyn til sambeskatningsindkomsten bemærkes, at skattemyndighederne i medfør af
princippet i selskabsskattelovens § 33 har været berettiget til at træffe afgørelsen af 14.
september 2004, uanset at x invest var opløst ved konkurs. det forhold, at agterskrivelsen og
afgørelsen udelukkende blev stilet til kurator, kan ikke medføre, at afgørelsen ikke kan gøres
gældende over for x.
der findes i overensstemmelse med appellanternes procedure herefter alene anledning til at
behandle spørgsmålet om debitering af varesalgskontoen for så vidt angår 2.658.015 kr. og
kontorholdsudgifter.
for så vidt angår varesalgskontoen har appellanterne erkendt, at der aldrig har foreligget
fakturabilag vedrørende indkøb af svinekroppe, som efter appellanternes oplysninger skulle
være købt for 475.000 usd, svarende til 3,42 mio. kr.
efter bevisførelsen er det tvivlsomt, om de pågældende svinekroppe er indkøbt af x invest
eller af det russiske selskab ø, som var en del af koncernen. herudover er der rejst tvivl om,
hvorvidt der er sket skattemæssigt fradrag for udgiften i et andet skatteår.
                                               - 64 -
appellanterne har ikke tilvejebragt regnskabsmæssige oplysninger fra ø, og der er fra
appellanternes side givet skiftende oplysninger om indkøb af de pågældende svinekroppe.
under disse omstændigheder har appellanterne ikke tilvejebragt grundlag for skønsmæssig
fastsættelse af fradrag for udgifter til køb af svinekroppe.
for så vidt angår udgifter til kontorhold i moskva har skattemyndighederne godkendt et
fradrag på 150.000 kr., svarende til knap 30 % af de udgifter, som x invest har fratrukket.
dette er udtryk for et forsigtigt skøn vedrørende størrelsen af de faktisk afholdte udgifter.
landsretten mangler imidlertid et tilstrækkeligt sikkert grundlag for at tilsidesætte
skattemyndighedernes skøn.
landsretten har herved lagt vægt på, at kontorholdsudgifterne dækker over meget forskel-
ligartede udgifter til lønninger, husleje, taxaudgifter, kontoromkostninger, registrerings-
omkostninger mv. der foreligger ingen underbilag vedrørende disse udgifter, som alene
fremgår af de såkaldte stocklister, der nærmest har karakter af en kassebog.
y invest (tidligere y af 1999)
henset til det oplyste om aktiviteterne i y invest finder landsretten det tilstrækkeligt
godtgjort, at der er afholdt fradragsberettigede rejseudgifter på 137.794 kr. som anført af
appellanten.
vedrørende fradrag for udgift til administrationshonorar tiltræder landsretten af de grunde,
der er anført af byretten, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte landsskatterettens skøn.
a
med hensyn til advokatudgifter i indkomstårene 2000 og 2001 findes det for så vidt angår
udgiften på 15.681 kr. og udgiften på 41.257 kr. ved de fremlagte dokumenter herom til-
strækkeligt godtgjort, at disse udgifter er afholdt i selskabernes interesse, således at a ikke
beskattes heraf.
                                               - 65 -
der findes ingen dokumentation vedrørende advokatudgifter på 17.336 kr. og 23.414 kr. da
det forekommer sandsynligt, at disse udgifter er afholdt i selskabernes interesse, og idet det
ikke kan udelukkes, at dokumentation for disse udgifter forefandtes i det materiale, som er
bortkommet hos skattemyndighederne, findes der ikke tilstrækkeligt grundlag for at beskatte
a heraf.
vedrørende forsikringsudgifterne i indkomstårene 2000 og 2001 tiltræder landsretten, at a
skal beskattes heraf. der er herved lagt vægt på, at der er tale om en privat livsforsikring
vedrørende as ægtefælle, og at forholdet alene er belyst ved jyske banks e-mail af 4. juni
2010. det er også tillagt betydning, at appellanten ikke har fremlagt oplysninger fra
forsikringsselskabet eller uddybende oplysninger fra banken.
for så vidt angår udgiften til konsulenthonorar på 57.370 kr. må det efter de foreliggende
oplysninger lægges til grund, at udgiften vedrører udvikling af et projekt om produktion af
mysli på fabrikken i ... i st. petersborg. imidlertid er fakturaen for konsulentbistanden stilet til
x, uanset at konsulentydelsen ikke vedrører xs aktiviteter. under disse omstændigheder må
xs betaling af konsulentydelsen antages at være motiveret af as personlige interesser som
eneanpartshaver i de to selskaber. landsretten tiltræder derfor, at a beskattes heraf.
med hensyn til udgifter til kontorhold i moskva på 363.355 kr. – hvilke udgifter ikke kan
anses for fradragsberettigede – må det på grundlag af forklaringerne og de fremlagte
stocklister anses for tilstrækkeligt godtgjort, at udgifterne er afholdt i selskabets interesse. det
bemærkes herved, at det er ubestridt, at der har været et ikke ubetydeligt kontorhold i
moskva, og at skattemyndighederne har godkendt et skønsmæssigt fradrag på 150.000 kr. der
findes derfor ikke grundlag for, at a skal beskattes af disse udgifter.
for så vidt angår udgifter til restitution på 28.807 kr. finder landsretten det tilstrækkeligt
godtgjort, at udgiften er afholdt i selskabets interesse, således at a ikke beskattes heraf.
med hensyn til rejseudgifter på 40.476 kr. finder landsretten, uanset det fremlagte materiale
fra sas, at det ikke er tilstrækkeligt godtgjort, at disse udgifter er afholdt i selskabernes
interesse. a skal derfor beskattes heraf.
                                              - 66 -
for så vidt angår de omtvistede renteudgifter på 36.000 kr. bemærker landsretten, at 28.200
kr. heraf af a er selvangivet som en renteindtægt i år 2000. det findes godtgjort, at den
resterende udgift er afholdt i selskabernes interesse. a skal derfor ikke beskattes af
renteudgifterne på i alt 36.000 kr. som maskeret udlodning.
der foreligger ikke underbilag vedrørende lokaleudgifter m.v. 66.801 kr., autoudgifter 459
kr., udgifter til småanskaffelser 3.360 kr. og varekøb på 14.406 kr. da det ikke kan udelukkes,
at dokumentation for disse udgifter forefandtes i det bilagsmateriale, som er bortkommet
under skattemyndighedernes behandling af sagerne, og idet de pågældende udgifter må
antages at vedrøre selskabernes forhold, findes der ikke tilstrækkeligt grundlag for at beskatte
a heraf.
sagsomkostninger
under sagernes behandling for landsretten har x og y invest af bevismæssige årsager
frafaldet en række udgiftsposter, og skatteministeriet har taget bekræftende til genmæle med
hensyn til flere udgifter, hvilket er nærmere specificeret i parternes støttebilag.
henset til udfaldet og forløbet af sagen b-4338-12 skal skatteministeriet betale sagsom-
kostninger for landsretten til a med 100.000 kr. inkl. moms til dækning af udgift til retsafgift
på 4.000 kr. og udgifter til advokatbistand.
henset til udfaldet og forløbet af sagen b-4461-12 skal ingen af parterne betale sagsom-
kostninger for landsretten til den anden part.
henset til udfaldet og forløbet af sagen b-4462-12 skal x betale delvise sagsomkostninger for
landsretten til skatteministeriet med 100.000 kr. inkl. moms til dækning af udgift til
advokatbistand.
                            t h i      k e n d e s     f o r    r e t:
b-4338-12:
                                           - 67 -
byrettens dom stadfæstes med den ændring, at as aktieindkomst i indkomståret 2000
nedsættes med yderligere 1.922.496 kr. samt i indkomståret 2001 nedsættes med 388.473 kr.
i sagsomkostninger for landsretten skal skatteministeriet betale 100.000 kr. til a.
b-4461-12:
y invest aps’ skattepligtige indkomst for indkomståret 2001 nedsættes med 137.794 kr.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten til den anden part.
b-4462-12
byrettens dom stadfæstes med den ændring, at x aps’ skattepligtige indkomst for
indkomståret 2000 nedsættes med yderligere 1.370.572 kr., heraf 1.210.244 kr. vedrørende
sambeskatningsindkomsten med x invest aps, samt at x aps’ skattepligtige indkomst for
indkomståret 2001 nedsættes med 240.068 kr.
i sagsomkostninger for landsretten skal x aps betale 100.000 kr. til skatteministeriet.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
