retten i helsingør - skifteretten
std050036-s04-st88-k299.03-t2-l01-m14-\r19
dom
afsagt den 22. marts 2012 i sag nr. sks 477/2012:
ægtefælleskifte
a
x-vej 9
2960 rungsted kyst
mod
b
2960 rungsted kyst
sagens baggrund og parternes påstande
sagen, der er opstået under deling af parternes fællesbo, vedrører alene spørgsmålet om,
hvorvidt sagsøger a er berettiget til at udtage halvdelen af ejendommen x-vej 9, 2960
rungsted kyst som hendes særeje.
sagsøgeren a nedlagt påstand om, at sagsøgte b skal anerkende at den sagsøgeren tilhørende
ideelle halvdel af ejendommen x-vej 9, 2960 rungsted kyst, matr.nr. … vallerød by, rung-
sted, tilhører hende som hendes særeje og således ikke skal indgå i fællesbodelingen.
sagsøgte b har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
parterne indgik ægteskab den 28. august 1999. den 30. januar 2008 blev parterne skilt ved
bevilling. as far afgik ved døden den 26. juni 2000. i henhold til testamente af 22. januar
1998 havde han bestemt, at al arv, der tilfaldt hans døtre skulle være fuldstændigt særeje. sag-
søger arvede i alt fra faderen godt 2.6 mio. kr. i kontanter og en aktiebeholdning på ca.
150.000 kr. ved endeligt skøde overtog ægtefællerne den 1. december 2001 for 2.840.000 kr.
ejendommen på x-vej. i 2003/2004 blev der foretaget en større ombygning af ejendommen.
ejendommen, der er vurderet til en værdi på 8.600.000 kr., er belånt med ca. 4.800.000 kr.
bevisførelse
udover de i sagen fremlagte bilag, har bevisførelsen alene bestået af parternes forklaringer.
a har forklaret, at hun mødte sagsøgte i marts 1994. de boede indtil de købte ejendommen på
x-vej i et socialt boligbyggeri. de havde tidligere solgt en ejendom med et provenu, men før
hun arvede, var kontoen tom. det var udelukkende hendes arv, der gjorde, at de kunne købe
x-vej 9. hun fik først udbetalt 800.000 kr. a conto. det var fordi, de skulle købe ejendommen.
faderens ejendom var ikke solgt på det tidspunkt. de 800.000 kr. blev brugt som udbetaling
og til at betale omkostninger i forbindelse med købet. huset blev købt, således, at de hver stod
for halvdelen. det talte de ikke om, ligesom der ikke blev nævnt noget om særejet, hverken
over for bank eller advokat. ombygningen startede i 2003 efter at hun havde fået restarven
udbetalt i 2002. ombygningen kostede samlet 1.8 mio. kr. arbejdet stod færdigt i starten af
2004. bilag 7 er "arvekontoen", hvor arven blev indsat. da de var færdige med ombygningen
stod der ca. 440.000 kr. på kontoen. det var b der stod for de økonomiske dispositioner. hun
ved ikke hvorfor, der blev ompriortieret flere gange. det var noget b og bankrådgiveren
                                                - 2 -
aftalte. den 15. oktober 2007 flyttede b endeligt. tidligere var han flyttet frem og tilbage.
den 15. oktober 2007 havde han købt sin lejlighed. ved skilsmissen havde hun alene aktier
for ca. 300.000 kr. arvekontoen gik i nul ved udgangen af 2007. den 30. december 2004 blev
der overført 740.000 kr.til hendes arvekonto fra en omprioriteringskonto. disse penge er bl.a.
anvendt til udbetalingen på bs lejlighed. af det provenu, der er fremkommet fra
omprioriteringerne har hun alene modtaget de nævnte 740.000 kr. hun ved ikke, hvor resten
er blevet af. i starten af deres ægteskab var hendes løn på 22.- 23.000 kr. hun mener ikke, at
b da tjente lige så meget, men senere fik han en højere løn end hende. hun har lånt b 125.000
kr. af de 740.000 kr., som hun modtog fra omprioritertingskontoen. hun har ikke lånt ud til
andre. der er anvendt ca. 57.000 kr. fra arvekontoen til køb af møbler.
b har forklaret, at de havde et provenu på ca. 600.000 kr. fra salget af y-vej. han ved ikke om
der var noget tilbage, da de købte x-vej 9. han fik mellem 28.- og 30.000 kr. udbetalt i løn,
mens a fik 18.-20.000 kr. i 2000. der blev ikke talt om særeje, da de købte ejendommen. han
var klar over, at hendes arv var særeje. det er rigtigt, at as arv blev brugt til finansieringen af
ombygningen. der blev optaget kreditforeningslån til erstatning for dette indskud. han ved
ikke, hvor pengene er gået ind. de er ikke gået ind på hans konto. de 2.274.000 kr. blev om-
lagt i 2005 til et rentetilpasningslån. lånet på 816.000 kr. blev optaget i 2007. det var et
egentlig lån og ikke blot en omprioritering. provenuet gik ind på en fælleskonto. de penge,
som han brugte til køb af lejligheden, troede han var et lån, men det ser ud til, at de stammer
fra lånet på de 816.000 kr. de hævede beløb er gået til forbrug. han betalte i nogen tid halv-
delen af ydelserne, men ville ikke medvirke til en omprioritering, før der var opnået en for-
ligsmæssig løsning. a var også involveret i såvel låneomlægninger som optagelse af nye lån.
når der blev oprettet så mange konti (14-24) skyldtes det bankrådgiveren og de mange låne-
omlægninger.
alle omprioriteringskonti var med to ejere.
parternes synspunkter
a har gjort gældende, at hele udbetalingen til købet stammer fra hendes arv, idet ægtefællerne
på dette tidspunkt var uden andre midler. ligeledes er hele ombygningen finansieret med
hendes arv, der stort set var opbrugt, da ombygningen var tilendebragt. det er derfor godt-
gjort, at en tilstrækkelig stor del af udbetaling og betaling stammer fra as særeje, hvorfor det
er ubetænkeligt at lægge til grund, at hele hendes halvdel af ejendommen er særeje. de efter-
følgende omprioriteringer og låneoptagelser kan ikke føre til noget andet resultat, navnlig
ikke, da det er b, der har forestået disse, hvorfor den usikkerhed, der er forbundet hermed må
komme ham til skade.
b har gjort gældende, at det er kreditforeningen og ikke as særejemidler, der har finansieret
handelen. ingen ved, hvad pengene er brugt til og det må komme hende til skade. der er ikke
i forløbet talt om særejet, der ikke er noteret på ejendommen..
rettens begrundelse og afgørelse
det må anses for godtgjort, at samtlige midler til finansiering af købet og ombygningen
stammer fra as særeje. betingelserne for at anses hele hendes halvdel som særeje er derfor
opfyldt. at der ikke er noteret noget herom, kan, da der er tale om tredjemandsbestemt særeje,
ikke tillægges betydning parterne imellem. skifteretten finder ikke, at de mange efterfølgende
omprioriteringer og låneoptagelser, der i det væsentlige er forestået af sagsøgte, kan føre til
noget andet resultat. skifteretten tager derfor sagsøgers påstand til følge.
                                              - 3 -
vedrørende sagsomkostninger bestemmes, at b til a skal betale sagsomkostninger med
63.300 kr., hvoraf 18.300 kr. udgør retsafgift, mens resten vedrører udgift til advokatbistand.
der er ved omkostningsafgørelsen taget hensyn til, at sagsøger ikke er momsregistreret.
thi kendes for ret:
sagsøgte, b tilpligtes at anerkende, at den sagsøgeren tilhørende ideelle halvdel af ejendom-
men x-vej 9, 2960 rungsted kyst, matr.nr. … vallerød by, rungsted, tilhører hende som
hendes særeje og således ikke skal indgå i fællesbodelingen.
inden 14 dage betaler sagsøgte i sagsomkostninger til sagsøger 63.300,00 kr.
