                               s0017000 - kga
                                 udskrift
                                      af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                ____________
                   den 13. januar 2006 blev af retten i sagen
s-17-04
topdanmark forsikring a/s
(advokat henrik thal jantzen)
og
hanstholm bugserservice a/s
(advokat henrik thal jantzen)
mod
rederiet for m.s. fjord norway
fjordline as
(advokat alex laudrup ved advokat niels jørn friborg)
afsagt sålydende
                                    d o m:
indledning og påstande
sagen drejer sig om ansvar for en totalskade på bugserbåden svend i forbindel-
se med bugserbådens assistance ved fjord norways afgang fra hanstholm
havn den 21. december 2003.
                                        - 2 -
topdanmark forsikring a/s, (topdanmark) og hanstholm bugserservice a/s
(bugserservice) har nedlagt påstand om, at rederiet for fjord norway, fjord-
line as, skal betale 2.191.323 dkk til topdanmark og 906.778 dkk til bugser-
service med procesrente fra sagens anlæg den 26. januar 2004.
rederiet for fjord norway, fjordline as (fjordline), har principalt nedlagt på-
stand om frifindelse og subsidiært om betaling af et mindre beløb end påstået af
topdanmark og bugserservice.
sagens omstændigheder
bugserservice driver bugser- og slæbebådsvirksomhed. bugserservice havde på
tidspunktet for skaden to konventionelle bugserbåde, thor og svend samt et
standby- og supplyskib gorm.
fjordline er et norsk selskab der i en årrække har haft skibe i fast rutefart til
hanstholm. bugserservice har i de sidste 10 år - når der var behov herfor - bi-
stået fjordlines skibe med at gå til og fra kaj i havnen.
en af hovedproblemstillingerne i sagen er om scandinavian tugowners standard-
vilkår af 1959, revideret 1974 og 1985, finder anvendelse.
af standardvilkårene fremgår bl.a. følgende:
"bugserforetagendet (i det følgende kaldet selskabet) udfører assistance og/eller
slæbning på følgende vilkår:
1. definitioner
ved bestilleren menes i disse vilkår den, som har givet opdraget eller på hvis
vegne opdraget er givet.
ved skade forstås i disse vilkår økonomisk tab af enhver art, herunder totaltab,
skade, indtægtstab og udgifter, inklusive tab af og skade på last i det bugserede
fartøj.
...
3. bestillerens ansvar over for selskabet
bestilleren skal erstatte al skade, som påføres selskabet i forbindelse med op-
draget, medmindre han beviser, at hverken han selv eller nogen, for hvem han
svarer, gennem fejl eller forsømmelse helt eller delvis har forårsaget skaden.
holdes selskabet i forbindelse med opdraget ansvarligt for skade, som er påført
tredjemand, skal bestilleren holde selskabet skadesløst, med mindre skaden er
                                       - 3 -
opstået under sådanne omstændigheder, at selskabet ville have været ansvarligt
over for bestilleren, dersom skaden havde ramt denne."
i 1999 rejste fjordline krav over for bugserservice i anledning af en skade der
var sket i forbindelse med fjordlines skib lygra.
den 14. december 1999 skrev bugserservice v/direktør niels jørgensen bl.a.
således til fjordlines hovedkontor i bergen:
"på foranledning af rapport fra deres kaptajn på lygra, vil vi gerne gøre op-
mærksom på de betingelser der gælder for bugseringer i skandinavien. scandi-
navian tugowners standardvilkår af 1959, revideret 1974 og 1985.
vedlagt betingelser.
vi kan således ikke stå inde for noget ansvar eller udgifter de måtte have haft."
brevet blev sendt i kopi til peter nagel, daværende terminalchef hos fjordline i
danmark.
fjordline besvarede ikke brevet.
næsten hver måned i de ca. 10 år fjordline havde sejlet på hanstholm havn,
sendte bugserservice fakturaer til fjordline med henblik på afregning for den
pågældende måneds slæbebådsopgaver. nederst på hver faktura var anført føl-
gende:
"for al assistance og/eller slæbning samt transport af personer, gods, ferskvand
etc. gælder følgende:
...
scandinavian tugowners standard conditions of 1959, revised 1974,
1980 and 1985."
fjordline har ikke før den 21. december 2003 fremsat bemærkninger vedrørende
henvisningen i fakturaerne.
fjord norway var af fjordline blevet indsat på ruten mellem bergen og hanst-
holm i foråret 2003. færgen har en længde på 161 meter og en bredde på 27,6
meter. den har 4 hovedmotorer, 4 hjælpemotorer samt 2 bovthrustere.
                                      - 4 -
svend var en bugserbåd, bygget i holland i 1969. svend havde gennemgået en
større ombygning i 1985. den var 21,4 meter lang, og havde et pæletræk på 10
tons. seneste lovpligtige hovedsyn blev afholdt i 2002.
den 21. december 2003 ankom fjord norway fra norge til hanstholm kl. 8 om
morgenen. skibet lagde til ved kaj 17 med styrbords side mod kajen. fjord
norway skulle planmæssigt afgå kl. 14.00 samme eftermiddag.
der havde allerede fra om morgenen været stigende vindstyrke i hanstholm. på
grund af de kraftige vinde blev fjord norways afgang udskudt. vindretningen
var nord til nordøst, dvs. vinden blæste på tværs af fjord norway således at
vinden pressede færgen væk fra kajen.
på grund af vindpresset rekvirerede fjord norway supplerende trosser, her-
under stormtrosser. på et tidspunkt sprang en eller flere af trosserne, og man
måtte derfor sætte nye trosser. omkring 11.35-11.45 startede man hovedmoto-
ren og bovthrusterne op for at supplere støtten til at holde sig til kaj.
ca. kl. 12.45 anmodede fjord norway via havnekontoret bugserservice om at
supplere med slæbebådsassistance for at holde færgen til kaj. bugserservice
sendte svend der ankom ca. kl. 13.15. ombord var skibsfører og direktør i bug-
serservice niels jørgensen, peder christensen og michael jensen. fjord nor-
way bad svend om at skubbe agten for midten af færgen. svend trykkede
herefter med sin stævn ind mod fjord norways bagbords side.
fjord norway var færdiglastet omkring kl. 14.50. der var omtrent fuld last.
vindstyrken var da fortsat stigende, og fjord norway besluttede derfor at ud-
skyde afgangen.
mellem kl. 15.15 og 15.30 rekvirerede fjord norway endnu en slæbebåd via
havnekontoret. slæbebåden c.b.claudi fra søredningstjenesten ankom kl. ca.
15.50. c.b.claudi blev af fjord norway anmodet om at skubbe forude på
færgen.
der er under sagen vist oversigtsbilleder af hanstholm havn og fjord nor-
ways, c.b.claudis og svends omtrentlige placeringer under forløbet. direkte
10-15 meter agter for svend var der en mole, pier 2, med en sænkekasse.
i løbet af eftermiddagen rekvirerede fjord norway vindmålinger fra havne-
kontoret:
                                      - 5 -
klokkeslæt            vindretning        middel vindstyrke   max. vindstyrke i
                                         i m/s               m/s
11:29                 35                 16                  20
12:44                 23                 19                  24
13:16                 21                 20                  27
13:43                 15                 20                  29
14:53                 10                 21                  27
15:27                 7                  21                  29
16:10                 7                  21                  29
17:23                 11                 19                  25
fjord norway fulgte også vejrsituationen på dmi’s hjemmeside:
tid                   vind
dansk tid             vindretning        middel vindstyrke   max. vindstyrke i
                                         i m/s               m/s
13                    20                 19                  27
16                    10                 21                  29
19                    10                 18                  29
endvidere fulgte fjord norway også situationen på skibets egen vindmåler der
viste den aktuelle vindstyrke.
fjord norway besluttede at afgå omkring kl. 18.00.
der er herefter uenighed om det faktiske hændelsesforløb, men det kan fastslås
at fjord norway kom i ukontrollabel drift efter at trosserne var blevet løsnet.
færgen gled væk fra kaj 17, og svend blev i den forbindelse klemt mod pier 2
og sænkekassen med den følge at svend blev totalskadet.
af fjord norways logbog fremgik følgende:
"21/22.12
hendelsesforløp i hanstholm havn
kl: 1750. kapteinen hadde besluttet at vinden hadde avtatt tilstrekkelig til at vi
kunne forlate havnen. taubåtene "claudi" og "svend" ble bedt om å fortsatt
skubbe oss mot kai mens vi lot gå fortøjningerne. deretter skulle "claudia" følge
oss utover og hjelpe til med å svinge skipet ut mot ytterbassenget. vi lot gå alle
                                        - 6 -
fortøjninger og da vi begynte manøvrering, blev en baugtrosse dradd ner i den
ene baugtrøsteren vår. dette resulterte i blackout på begge trøsterene. vi klarte
ikke å holde skipet inntil kaien selv om begge taugbåtene umiddelbart ble bedt
om å yte maks skyvekraft. taubåten "svend" låg og skubbet i en posisjon som
var mellom en buffert i havnen og vår skuteside. da jeg såg at vi drev fort fra
kaien, kallte jeg på "svend" og ba den komme seg vekk. det hele skjedde nokså
fort og "svend" kom seg ikke unna i tide, den ble klemt mellom vår skuteside og
bufferten. "svend" ble påført store skader men kom seg fri og til kai lenger inne i
havnen. vi fikk startet trøster nr. 2 igjen og landet nerpå en buffert med baugen
også."
af fjord norways maskindagbog fremgik følgende:
"ved avgang hanstholm kl. 17.50 gikk in trosse i baugthruster no i, dette med-
førte at skipet la seg tvers pga sterk sidevind og thruster no i var ute av drift.
den ble startet 2 ganger som medførte varmganger i kontaktor. skipet ble lig-
gende på to peler i havnebasenget..."
den 29. december 2003 udfærdigede niels jørgensen en erklæring om det pas-
serede:
"fører rapport
den 21.12. klokken 1300 blev b/b svend rekvireret af m/f fjord norway for
assistance på grund af hårdt vejr, skibet lå langs kaj 17 i hanstholm havn.
…
klokken 1800 blev jeg varskoet på vhf fra fjord norways bro at skibet ville
afgå inden længe.
b/b svend blev beordret til fortsat at skubbe agterenden mod kajen.
klokken 1815 konstaterede jeg at færgen bevægede sig forefter og hastigt væk
fra kaj 17.
der var ikke varskoet om afgang, som ellers tydeligt var pointeret fra vor side og
bekræftet fra broen klokken 1800, da b/b svend lå meget tæt på pier 2, af-
stand ca. 10 meter.
øjeblikket efter blev b/b svend sat ned på sænkekasse/pier 2, med bagbord
side mod sænkekassen og færgen på styrbord side.
                                      - 7 -
fjord norways fenderliste ramte/trykkede svends dækhus og fenderliste fra
agter mod for, samtidig med at svend blev trykket kraftigt mod sænkekassen
på modsat side.
da fjord norways agterende slap svends styrbord side lykkedes det at bakke
fri.
ovennævnte hændelse havde en varighed af maksimum 2 minutter.
i forlængelse af sammenstødet, opstod kraftig røgudvikling fra maskinrummet,
der fyldte broen med røg, umiddelbart efter gik alarmen for høj kølevandstempe-
ratur.
for at få besætningen hurtigt i land, der ved kollisionen befandt sig i skibets
messe, blev skibet sat på grund i stensætningen mellem sænkekasse og pier 2.
..."
af havnemester klaus borg hansens rapport af 22. december 2003 fremgik bl.a.
følgende:
"m/f fjord norway forsøgte afgang fra hanstholm havn kl. 1800 den 21. de-
cember 2003 vinden var på dette tidspunkt fra retning 007 grader 18 m/s mid-
del, 26 max og vandstand minus 23 cm.
…
kl. 1800 forsøgte m/f fjord norway, at afsejle fra havnen med assistance fra
både b/b svend og c.b. claudi.
under dette forsøg fik skibet ved et uheld trossen ind i bovpropellen og drev
dermed fra kaj 17… over mod pier 2…
…
hvorved b/b svend kom i klemme mellem skibet og kaj (sænkekassen)…"
af surveyrapport fra theo. koch og co vedrørende undersøgelse af svend den
22. december 2003 mv. fremgik bl.a.:
"on departure at 1800 hours, the master of "svend", niels jørgensen, realised
that the distance between the stern of "svend" and the pier was 7-8 m and he
decided to get away from the moving ferry. first manoeuvre was full ahead but
the manoeuvre was corrected and the second manoeuvre was full astern, but
                                        - 8 -
collision between "fjord norway", "svend" and the concrete dolphin at pier
no. 2 was a fact."
der er i retten afspillet en computergenereret optagelse for tidsrummet ca.
17.58 til ca. 18.07 ud fra lagrede oplysninger i fjord norways elektroniske
system om færgens placering i havnen. der henvises nærmere til vidnet lars
wallersteds forklaring.
af vurdering dateret 6. januar 2004 foretaget af west-ship shipbroker company
v/thorkild grøn fremgik følgende vedrørende svend:
"...
fartøjet er som nævnt bygget i 1957, men med de store ombygninger og løben-
de vedligeholdelse er fartøjet på højde med nyere både af samme type og stør-
relse, fartøjet har den fordel, at den er temmelig grundflydende da den kun stik-
ker 2,65 m, en meget stor fordel til mange af de specielle opgaver rederiet er
beskæftiget med, og som mange andre er udelukket fra på grund af dybgang.
fartøjets vurderingspris vil være 2.300.000 - 2.600.000 kr."
i et brev af 8. januar 2004 vurderede klaus heun shipping eftf aps v/bente
clausen svends markedsværdi til 2 mio. kr.
svend var kaskoforsikret (takseret) for 2 mio. kr. med tillæg af utakseret ka-
skointeresse på 200.000 kr.
sagsøgernes krav, i alt 3.098.101 kr., er sammensat således:
tab af svend                                                       2.310.000 kr.
diverse omkostninger afholdt af top-                                  78.991 kr.
danmark
bugserservices tidstab                                               709.110 kr.
i alt                                                              3.098.101 kr.
tabet er fordelt på de respektive påstande således, at topdanmark har nedlagt
påstand for så vidt angår den del af tabet, der svarer til topdanmarks erstat-
ningsbetaling til bugserservice med tillæg af topdanmarks omkostninger, mens
bugserservice har nedlagt påstand for så vidt angår det resterende tab.
de af topdanmark krævede følgeomkostninger er specificeret således:
                                        - 9 -
henståen på bedding i hanstholm:                                   18.480 kr.
bugsering til bedding af c.b.claudi                                  3.273 kr.
hanstholm ny flydedok                                              10.728 kr.
yderligere beddingsomkostninger                                      4.400 kr.
vurdering fra west ship                                              3.500 kr.
erstatning for beskadigelse af tøj tilhørende besætningen            3.800 kr.
besigtigelse                                                       28.810 kr.
yderligere besigtigelse                                              6.100 kr.
sammentællingskorrektion                                              -100 kr.
i alt                                                              78.991 kr.
bugserservices krav om tidstabserstatning på 709.110 kr. vedrører mistet ind-
tjening for svend i perioden indtil den 24. maj 2004, hvor der blev indsat en ny
slæbebåd, odin. odin var købt i estland og ankom den 21. februar 2004, men
skulle først klargøres og opgraderes før den kunne klare de opgaver, svend
havde haft. endvidere skulle odin klassificeres. endelig blev odin tilført bl.a.
sidepropel hvilket svend ikke havde.
bugserservices revisor,    werner kühn      jensen    beregnede    den   13.   januar
2004 svends gennemsnitlige dækningsbidrag før personaleudgifter til 181.250
kr. pr. måned. i et brev af den 20. september 2004 oplyste revisoren endvidere
følgende om svends omsætning:
"1.12.2001-31.3.2002                     639.681
1.4.2002-30.4.2002                       159.435
1.12.2002-31.3.2003                      371.215
1.4.2003-30.4.2003                       405.000"
forklaringer
lars wallersted har forklaret at han er salgsansvarlig for de nordiske lande for
det elektroniske system der er installeret på fjord norway, og som viser fær-
gens placering i havnen. der er solgt ca. 6.000 af disse systemer world wide.
systemet viser i fjord norways tilfælde imidlertid ikke placeringen rigtigt idet
systemet ikke er kalibreret korrekt i forhold til sensorens placering på færgen.
niels jørgensen har forklaret at han er direktør og hovedaktionær i bugserser-
vice. han har været ansat inden for søfarten siden 1967. han har arbejdet med
bugserbåde siden 1983.
                                       - 10 -
bugserservices tre både tjente gennemsnitligt det samme set over en årrække.
der var 14-16 søfolk ansat i bugserservice i december 2003. bogføring og regn-
skab var outsourcet, mens niels jørgensen selv tog sig af de resterende admini-
strative opgaver. ca. halvdelen af hans tid gik hermed.
bugserservice havde haft opgaver for fjordline i mere end 10 år. opgaverne var
altid de samme, nemlig at holde skibene til kaj. den 21. december 2003 fik
svend besked på at skubbe agten for midtskibs på fjord norway. man kom-
munikerede sammen på vhf kanal 12, som var arbejdskanalen i hanstholm
havn.
svend lå og skubbede med stævnen mod fjord norways sidefender. svend
var ikke selv i stand til at skubbe færgen, men svend kunne aflaste trosserne.
det blæste meget hvilket gav strøm i havnen. svend "kørte langs fenderen", og
det var derfor nødvendigt at styre svend hele tiden. niels jørgensen orienterede
sig agterud på fjord norway for at holde øje med at svend fortsat var vinkel-
ret på skibet. der var et indhak i færgens fender lidt bag midten af fjord nor-
way, og svend kom på grund af strømmen af sig selv til at ligge i indhakket.
svend kunne ikke ligge yderligere agter, for færgens hovedmaskine var i gang
og propellerne slog vand op hvilket ville have skubbet svend væk, ligesom man
også ville kunne komme ind under fenderlisten der lå højere dér. svend lå altid i
det samme indhak når man bistod fjord norway.
på et tidspunkt inden kl. 18 kom der et opkald fra fjord norway. meldingen
gik på at færgen påtænkte at afgå. svend skulle blive ved med at skubbe indtil
afgang, hvorefter svend skulle sejle væk. c.b.claudi skulle blive og hjælpe
længere ude i havnen. fra agterenden af svend og til sænkekassen var der ca.
10-12 meter. niels jørgensen var derfor klar over at svend skulle væk når tros-
serne gik. han sagde derfor til fjord norway at svend skulle varskos inden
trosserne gik. han fik kvittering på dette.
når svend skulle væk, skulle man skifte fra fuld kraft frem til fuld kraft bak. det
tog omkring 20 sekunder for maskinen at omstille sig. det ville således tage
svend mindst 1-1½ minut at komme væk.
lidt efter at niels jørgensen havde talt med fjord norway, måske nogle mi-
nutter senere, bemærkede han pludselig at svends agterende bevægede sig
mod styrbord. han prøvede først at rette op for at svend skulle komme til at
ligge vinkelret på fjord norway på ny. det var først da han kiggede bagud at
han så sænkekassen "komme susende". fjord norway havde da muligvis be-
                                       - 11 -
væget sig et stykke tid. han prøvede først at bakke, men da kom færgens agter-
ende imod svend, hvorefter han i stedet slog fuld kraft frem. der gik måske et
minut fra han opdagede færgens bevægelse til svend ramte sænkekassen med
bagbords side. det hele gik "rasendes hurtigt", og det kan godt være at han i
forvirringen har skiftet flere gange mellem fuld kraft frem og fuld kraft bak.
der var ikke givet meddelelse på radioen om at svend skulle flytte sig. kanalen
var åben. der var efterfølgende radiokontakt mellem svend og c.b.claudi.
det er normal procedure at man prøver om færgen selv kan holde, inden man
afgår.
niels jørgensen troede oprindeligt at svend kunne repareres. det var først i
januar måned man fandt ud af at det ikke kunne betale sig at reparere.
det kostede mellem 300.000 og 500.000 kr. om året at vedligeholde svend. i
1985 var svend blevet opgraderet for ca. 800.000 kr.
kaskosummen havde været på 2.000.000 mio. kr. i mange år. bugserservice
havde ikke sørget for at få forsikringssummen med op. den var derfor sat for
lavt. det var forsikringsselskabet der bad om at få svend vurderet. han fortalte
thorkil grøn at vurderingen skulle bruges i forbindelse med et havari og gav
thorkil grøn oplysninger om klassestatus og opgradering. thorkil grøn besigti-
gede skibet på beddingen. niels jørgensen kan ikke huske om den anden mæg-
ler, bente clausen, henvendte sig.
bente clausen var mellemmand ved købet af odin i februar måned. odin skulle
på værft for at blive opgraderet, bl.a. med hensyn til radiokommunikation og
brandslukning. og da den havde været uden for dansk flag, skulle den også
klasses. det tog tid at få odin flaget ind. den blev først færdig 24. maj 2004.
han havde regnet med at det ville gå hurtigere. men det ville også have taget tid
hvis svend skulle have været repareret. den nye bovpropel indebar ikke nogen
forsinkelse af den samlede ventetid på opgraderingen. det kostede bugserser-
vice 20.000 kr. at skrotte svend.
foreholdt werner kühn jensen brev af 13. januar 2004 har niels jørgensen for-
klaret at det på daværende tidspunkt kostede 16.000 kr. at chartre svend. be-
løbet var inkl. mandskab, men ekskl. havneomkostninger.
                                      - 12 -
svend havde en planlagt opgave af 3-4 ugers varighed med at udlægge vandrør
ved isle of wright. thor måtte tage opgaven i stedet. kunden var ikke så vild
med dette, men det gik. der kom derudover mange forespørgsler som man ikke
kunne byde på når man ikke havde svend. man kunne ikke tage en anden båd
ind på charter, for der var da ingen andre der ville leje en båd ud til bugserser-
vice for at bugserservice kunne tjene penge. de penge ville de da selv tjene.
bugserservices arbejdsopgaver var ikke sæsonbetonede. man kunne derfor ikke
sige at der var nogen perioder hvor der var mere eller mindre at lave end andre.
bugserservice afskedigede ikke nogen i perioden indtil odin kunne sættes ind.
peder havde tre måneders opsigelse, mens michael havde 7 dage. man kunne
godt bruge michael alligevel, og hvis man fyrede ham, var det ikke sikkert at
man kunne få ham tilbage.
peder christensen har forklaret at han er sømand og har været ansat i bugser-
service i 6 år. den 21. december 2003 lå man bare og skubbede på fjord
norway. han opholdt sig i messen hvor der er højtaler. han kunne derfor høre
al indgående kommunikation på kanal 12.
normalt ville fjord norway meddele at han snart vil afgå, og så sejlede man
hjem igen. den 21. december 2003 sagde fjord norway at han snart ville af-
gå, men svend skulle blive ved med at skubbe. han kan ikke huske samtalen
præcist mellem fjord norway og svend. peder christensen tænkte at det var
på tide. det næste han mærkede, var et bump. han undrede sig over hvem der
sejlede ind i dem når de lå og skubbede. der var måske gået ti minutter efter
meldingen fra fjord norway. der var ikke kommet yderligere meddelelse fra
fjord norway. han sad tæt på højtaleren i messen. der har aldrig været pro-
blemer med at høre hvad der blev sagt over kanalen.
der er aldrig udkig på når man er inde i havnen. de der kommer ind, kan se at
man ligger og skubber, og så holder de sig væk. peder christensen har ikke tid-
ligere været ude for at der er gået en trosse i fjord norways bovthruster.
willy ringgaard har forklaret at han i december 2003 var stationsleder og skibs-
fører ved hanstholm redningsstation hvor han havde været ansat siden 1985.
redningsbåden c.b. claudi var bygget som bugserbåd. redningsstationen va-
retog derfor også bugserbådsopgaver indimellem. man havde dog ikke ret tit
hjulpet fjord norway med at lægge til kaj. den store færge blev indsat på
ruten i 2003.
                                       - 13 -
ved afgang i hårdt vejr ville man normalt prøve om skibet kunne klare sig ved
egen kraft. det foregik på den måde at bugserbådene slækkede lidt, hvorefter
man så om skibet kunne selv.
det var normalt at man fik melding når fortøjningerne gik. den 21. december
2003 havde man specifikt aftalt at fjord norway skulle give meddelelse, så
svend kunne nå at komme væk.
fra broen på c.b. claudi kunne man på vhf kanal 12 høre kommunikationen
mellem svend og fjord norway. den gik tydeligt igennem. fjord norway
snakkede til begge bugserbåde. der blev sagt at når fjord norway engang
blev klar til at lade fortøjningerne gå, skulle svend sejle væk, og c.b. claudi
skulle blive hængende på siden, indtil fjord norway kom ud i yderbassinet for
i givet fald at skubbe fjord norway dér. såvel c.b. claudi som svend kvit-
terede på meldingen. svend sagde at han skulle have besked inden fjord
norway lod fortøjningerne gå fordi der ikke var ret langt til den modsatte kaj.
sådan blev det sagt. der blev kvitteret herfor fra fjord norway.
efter fjord norways melding om snart at ville gå, gik der måske en halv time.
willy ringgaard så da at fjord norway begyndte at gå ud i havnen. der var
ikke kommet nogen endelig klarmelding. stævnen på fjord norway bevægede
sig først ud. fra stævnen kom ud til svend blev klemt, gik det så hurtigt at
svend ikke kunne nå at komme væk. willy ringgaard hørte ikke nogen fra
fjord norway sige at svend skulle se at komme væk, og heller ikke at svend
skulle fortsætte med at skubbe.
willy ringgaard har aldrig før hørt om at en trosse kunne blive suget ind i bov-
thrusteren. trossen må være faldet ned i havnebassinet.
der var kommunikation mellem svend og c.b. claudi efter at svend blev
klemt. kommunikationen gik klart igennem.
frode bekkernes har forklaret at han har været styrmand fra 1995. han blev
overstyrmand på fjord norway da skibet blev indsat i april 2003.
det blæste op i løbet af dagen. det gav problemer, for vinden var stærk og kom
ind fra siden på fjord norway. der var blevet sat ekstra fortøjninger op såvel
forude som agter. der sprang i hvert fald to trosser i løbet af dagen. den ene
blev erstattet med en stormtrosse. der var fortøjningsvagter både for og agter.
fra broen kunne man se de forreste trosser. man startede op med maskinerne
                                       - 14 -
og de to bovthrustere. de kørte ikke på fuld kraft. de kørte upåklageligt indtil
afgangen. kaptajnen besluttede også at tilkalde bugserbåde.
fjord norway bestemte hvor bugserbådene skulle ligge. svend kunne nok
have ligget længere agterude, men det afhang af strømforholdene. fenderlister-
ne havde en højdeforskel, ligesom der også var propellerne agterude at tage
hensyn til.
man vidste at vejret ville blive bedre ved 5-6 tiden. man havde på broen talt om
at afgå når middelvindstyrken kom under 20 m/s. det var kaptajnen der traf den
endelig beslutning. fjord norway var før stået ud af hanstholm havn under
lignende vindforhold uden problemer. man bad den ene slæbebåd følge med, så
man var sikker på svinget i yderbassinet. fjord norway var ikke under pres
for at afgå tidligere.
ved afgangen blev en af bovtrosserne suget ind i bovthrusteren. begge thrustere
standsede, det kunne man mærke, og lysene gik ned i styrke. færgen begyndte
at drive fremad. han hørte at harry haugland gav svend besked om at han
måtte se at komme væk. der var meget snak på radioen på det tidspunkt. han
hørte ikke nogen kvittering fra svend. han hørte ikke om beskeden til svend
blev gentaget.
han kunne ikke se svend da han stod på fjord norways styrbords side, men
han kunne mærke at fjord norway ramte noget. det var måske et par minut-
ter efter afgang.
det er ikke normal procedure at slække fra bugserbådenes side for at se om ski-
bet selv kan manøvrere. når man tog fortøjningerne, passede man på at der
ikke var for meget slæk på trossen. det var før sket at en trosse var blevet su-
get ind i bovthrusteren, men ikke på fjord norway. thrusteren standsede da
den blev forhindret i at skrue, og kollisionen ville derfor ikke være sket hvis ikke
trossen var gået i thrusteren. man fik senere gang i den ene thruster på ny, men
det var først efter at svend var blevet klemt.
eigil eliasen har forklaret at han i december 2003 var maskinchef på fjord
norway. han blev maskinist i 1990 og havde sejlet med færgen siden april
2003.
den 21. december 2003 havde han vagt i maskinrummet ved afgangen fra
hanstholm havn. fjord norway havde startet motoren op ved 12-tiden fordi
                                       - 15 -
man skulle have maskinkraften for at holde sig til kaj. også hjælpemaskineriet
var blevet startet op. der havde ikke været problemer i løbet af dagen, heller
ikke med bovthrusterne.
ved afgangen stoppede thruster 1, og man fik blackout. eigil eliasen vidste ikke
hvad der var årsag til blackoutet. han fik en elektriker til at prøve at redde
thrusteren. man forsøgte at starte den i hvert fald ad to omgange. der var ikke
andet man kunne have gjort. der var overophedningslugt, og kontakterne blev
varme.
det var ikke tidligere sket at en trosse er kommet ind i thrusterne, og så vidt det
er eigil eliasen bekendt, er det ikke sket siden. der er ikke gitter omkring
thruster-dysserne fordi dette kunne forringe thrusternes effekt.
harry haugland har forklaret at han har været ansat hos fjordline siden 1999.
han tog navigatørbevis efteråret 2001 og blev fastansat i foråret 2003 som
styrmand. i december 2003 var han og trond kjeka hansen førstestyrmænd på
fjord norway.
den 21. december 2003 havde han haft vagt på broen fra midnat til kl. 8 om
morgenen og igen fra kl. 16. han kommunikerede via vhf til havnen og slæbe-
bådene og via uhf til matroserne. han havde et bærbart sæt af hver af radioer-
ne, fordi han gik meget rundt på broen.
beslutningen om afgang var kaptajnens, men man havde drøftet på broen at den
gennemsnitlige vindstyrke helst skulle under 20 m/s inden afgang. tidligere er-
faringer viste at fjord norway kunne manøvrere med en sådan vindstyrke.
han havde selv tidligere prøvet at afgå med en så kraftig vind, det havde dog
ikke været med samme vindretning.
da man skulle afgå, stod vidnet på bagbords brovinge. ca. en halv time før man
forventede at kunne afgå, blev der givet besked til matroserne og til bugserbå-
dene. han kan ikke huske den præcise ordlyd, men der blev sagt noget om at
man ville afgå om en halv times tid. han husker ikke om bugserbådene kvittere-
de, eller om de ønskede at få yderligere besked.
ved selve afgangen gav han bugserbådene besked om at man skulle afgå. det
tog noget tid med fortøjningerne, for man kunne ikke hive alle ind på samme tid.
da man kom lidt fra kaj, hørte man en "ulyd" fra thrusterne og begge bov-
thrustere gik i stå. forskibet begyndte at drive hurtigt mens hovedmaskineriet
                                     - 16 -
kunne holde agterstavnen. han gav da besked til bugserbådene om at bov-
thrusterne var gået, og at de måtte yde fuld kraft. han fik en kvittering, men er
usikker på om det var begge eller kun den ene af dem der kvitterede.
bugserbådene kunne imidlertid ikke holde fjord norway som fortsat drev
fremad. harry haugland gav da ny besked via vhf. han råbte i to omgange at
svend måtte se at komme væk. han prøvede at være forståelig, men det var jo
en anspændt situation. han huskede ikke om der blev givet kvittering. han kun-
ne se svend fra hvor han stod. umiddelbart reagerede svend ikke. svends
fører kunne have været stresset og derfor have overhørt hans besked. radioen
virkede i hvert fald. han så dernæst svend bakke og derefter sejle fremad så-
dan at han lå med siden til fjord norway da han blev klemt.
harry haugland gav besked til svend om at komme væk to gange. han tog ikke
fejl af de to radioapparater.
det var vanskeligt at sige hvor lang tid der gik fra fjord norway begyndte at
drive til at man ramte svend. hvis svend havde reageret første gang han var
blevet kaldt, er det harry hauglands opfattelse at svend kunne være nået væk.
trond kjeka hansen har forklaret at han blev ansat som matros i april 2002 hos
fjordline. han tog sit styrmandscertifikat i marts 2003 og blev styrmandsvikar
på fjord norway måneden efter. han er ikke længere ansat hos fjordline.
han havde vagt fra kl. 8.00 om morgenen og frem til kl. 16.00. han var på bro-
en i forbindelse med afgang og stod på bagbords brovinge sammen med harry
haugland. han hørte ikke om harry haugland gav nogle beskeder, før fjord
norway begyndte at drive fra kaj. han mærkede at der gik noget i bovthruste-
ren, og han kunne se det på panelet at begge bovthrustere satte ud. først drev
forskibet ud, men så drev skibet parallelt ud. harry haugland gav besked på vhf
kanal 12 til svend om at han skulle se at komme væk. den besked blev kun
givet én gang. der var ingen kvittering fra svend. han huskede at harry
haugland stod med vhf-radioen der var meget større end uhf-radioen.
han kunne se svend og c.b. claudi. det så ikke ud som om svend hørte be-
skeden fra harry haugland. først begyndte svend at bakke. hvis svend fra
starten i stedet var gået forover og havde fulgt fjord norway hen mod c.b.
claudi, ville svend have kunnet nå at komme væk. der gik vel et minut fra
thrusteren røg, til svend blev mast, men det er vanskeligt at sige noget præ-
cist.
                                       - 17 -
arne-rudolf gran ernstsen har forklaret at han tog skibsførercertifikat i 1980.
han mønstrede på fjord norway som kaptajn i marts 2003. han er ikke læn-
gere ansat hos fjordline.
han havde været på fjord norways bro stort set hele dagen den 21. decem-
ber 2003. det var fordi det blæste så meget. det var ham der bestilte bugserbå-
dene. fjord norway havde ikke problemer med at manøvrere, man kunne
godt have holdt færgen til kaj med maskinerne alene. slæbebådsassistancen var
en kvalitetssikring, en ekstra gardering. den første bugserbåd fik besked på at
lægge sig agten for midten, den anden skulle lægge sig forude. der blev ikke
givet mere præcise instruktioner. det var vurderingen at disse placeringer var
bedst på grund af vinden.
det havde været bedre om svend havde ligget lidt længere bagude, for da kun-
ne han bedre presse mod fjord norway og havde bedre mulighed for retræte,
hvis uheldet skulle ske. at hovedmotoren var startet, ville ikke give særlige pro-
blemer for en bugserbåd.
bovthrusterne fungerede upåklageligt i løbet af dagen. ud på eftermiddagen af-
tog vinden, og han bestemte at de skulle afgå. han så ingen problemer med at
forlade hanstholm havn. fjord norway var tidligere stået ud af hanstholm
havn ved en tilsvarende vindstyrke. vindretningen var den mest ugunstige når
man lå til kaj, men indebar ikke noget problem når man skulle ind og ud af hav-
nen. fjord norway var ikke under pres for at afgå hurtigt.
før afgang blev der givet besked til bugserbådene om at fjord norway var
klar til at afgå. der var meget støj og vind. han hørte ikke om der blev kvitteret
fra bugserbådene. da man afgik, lod man alle trosserne gå. den sidste bovtrosse
kom ind i thrusterne, og det gjorde at man fik blackout, og at thrusterne stoppe-
de.
da kaptajnen så at trossen sprang, og at skibet drev, råbte han til harry
haugland at han skulle kalde bugserbådene og sige at de skulle komme væk fra
skibssiden. styrmanden gav beskeden videre. han hørte ikke om styrmanden
sagde det mere end én gang. der var meget støj. han mærkede ikke at man
ramte svend. der gik nok et minut eller sådan fra man begyndte at drive til
man ramte svend, men det var vanskeligt at vurdere.
                                      - 18 -
hvis trossen ikke var gået i thrusteren, ville der være givet en ny besked til bug-
serbådene om at fjord norway nu var klar, og at bugserbådene kunne sejle
væk. der blev ikke kommunikeret med slæbebådene senere. der var kommuni-
kation med havnen.
der var ikke behov for at slække fortøjningerne inden afgang, for der var ikke
problemer med at manøvrere skibet. hvis trossen ikke var gået i thrusteren, ville
der ikke være sket noget. det sker meget sjældent at en trosse er gået i
thrusteren. han har kun oplevet det én gang før. det var under nogenlunde lig-
nende vejrforhold det skete. trossen var tung. personen på kajen havde ikke
mulighed for at holde den.
han finder det mærkværdigt at svends fører var alene på broen, når der var tre
mand ombord. der burde være udkig. føreren kunne have fået hjælp fra sin ud-
kig. to ser bedre end en.
han har aldrig hørt om scandinavian tugowners association. fakturaerne fra
bugserservice skulle godkendes ombord, sædvanligvis af kaptajnen. han havde
ikke lagt mærke til oplysningen om scandinavian tugowners standardvilkår.
poul kær har forklaret at han er kajarbejder i hanstholm havn. det har han væ-
ret i 12 år. der var seks kajarbejdere om opgaven med at løsne fjord nor-
ways fortøjninger. man fik besked via walkie-talkie om at man skulle lade tros-
serne gå. når det blæste, lod man trosserne gå én ad gangen. han mærkede
ikke noget til om skibet havde svært ved at blive ved kajen.
trossen var tung og meget tyk. det kunne ikke undgås at den kom ned i vandet.
men det var svært at sige om man kunne have holdt lidt igen, så den ikke var
blevet suget ind i thrusteren. man kunne høre at den blev suget ind i thrusteren.
han lagde ikke mærke til om der skete noget ombord på skibet i den anledning.
han havde smidt 7-8000 trosser, kun denne ene gik i bovpropellen. han havde
tidligere løsnet trosser under lignende forhold og ved lignende skibe. han vidste
ikke om bovthrusteren var uden riste.
peter nagel har forklaret at han i december 2003 var terminalchef for fjordline i
hanstholm havn. han var ikke på havnen den 21. december 2003, men blev
ringet op efter uheldet.
                                      - 19 -
han havde på ingen måde presset på for at få fjord norway til at afgå. det
var skipperens ansvar at afgøre om det var forsvarligt at afgå.
al post til fjordlines skibe blev modtaget på terminalkontoret. han havde hørt
om scandinavian tugowners standardvilkår, men kendte ikke indholdet deraf.
han vidste vel nok at bugserservice benyttede sig af disse vilkår, for man havde
fået et brev på et tidspunkt vedrørende lygra. han havde bare taget brevet ad
notam og sat det ind i mappen, for al sagsbehandling i den sag blev varetaget af
hovedkontoret i bergen. han fik ikke noget brev eller nogen henvendelse fra
bergen om standardvilkårene.
fakturaer blev attesteret af skibet før de gik i bogholderiet. det enkelte skib tog
fakturaerne med til bergen. de kom ikke retur til terminalen.
klaus borg hansen har forklaret at han har været havnemester siden 1. novem-
ber 1986. havnekontoret havde vinduer direkte ud til kaj 17.
bassin 1 som fjord norway lå i, var et uroligt bassin. der havde tidligere væ-
ret problemer med større skibe når det blæste.
klaus borg hansen tog af sted fra havnekontoret omkring kl. 17.30, men ca. et
kvarter senere ringede vagthavende martin møller til ham og sagde at fjord
norway nu havde planer om at afgå. klaus borg hansen skyndte sig tilbage for
det tilfælde at der "skulle blive noget". det var på grund af vejret. han syntes
ikke at vinden var løjet meget af på det tidspunkt. normalt ville han ikke tage
derned ved et skibs afgang.
da han nåede ned på havnen, var fjord norway på vej væk fra kajen og over
mod sænkekassen. han kunne se at der hang en trosse ned i bovthrusteren.
lyset i forskibet gik ud, fjord norway fik et "blackout". han lagde ikke mærke
til vhf-kommunikationen på det tidspunkt. det hele gik meget hurtigt.
det er ikke normalt at smide trossen i vandet, når bovthrusterne kører. man
kunne som havnearbejder holde igen, men man kunne også tage andre forholds-
regler. han ved hvordan man skal behandle trosser fra de mange år han selv har
sejlet. fjordline har egne folk som havnearbejdere.
martin møller har forklaret at han var vagthavende på havnekontoret den 21.
december 2003. han havde på daværende tidspunkt været ansat på havnekon-
toret i 17 år. han var oprindeligt uddannet som navigatør. han hørte via havne-
                                       - 20 -
kontorets vhf-system at der blev givet afgangsmelding fra fjord norway.
meldingen gik på at de, dvs. bugserbådene, skulle gå fra, og at nu "forlader jeg
havnen". meldingen kom på kanal 12. martin møller hørte ikke om der blev givet
kvittering, eller om der blev givet andre meldinger.
thorkil grøn har forklaret at han er skibsmægler og har handlet med skibe siden
1976. i 1986 begyndte han som selvstændig. han beskæftigede sig mest med
fiskerfartøjer, men havde også været mægler på slæbebådshandler.
forud for vurderingen af svend indhentede han alle oplysninger om båden fra
bugserservice og fra de værfter der havde vedligeholdt og opgraderet båden.
han gennemførte en besigtigelse, men kendte også svend fra tidligere. det lov-
pligtige hovedsyn var af betydning for vurderingen, men det var en selvfølge at
det var gennemført.
svend var en type fartøj der var vanskeligt at skaffe i markedet, den havde en
lav dybgang, hvilket var af væsentlig betydning for prisen, og kunne også gen-
nemføre længere sejladser. svends stand lå over det normale for bugserbåde.
værdien var nok nærmere de 2,6 mio. kr. end de 2,3 mio. kr.
thorkil grøn har et netværk over hele europa. hvis man er i tvivl om en vurde-
ring, taler man sammen i netværket. han snakkede bl.a. med mæglere i island,
sverige og finland om svend.
bente clausen har forklaret at hun er skibsmægler i nakskov hos klaus heun
shipping eftf. aps. hun overtog selskabet for 6 år siden. før det var hun ansat i
13 år i et større skibsmæglerselskab. hun har en forkærlighed for køb og salg af
pramme, flydedokke og bugserbåde. hun fungerer som mægler i forbindelse
med salg af bugserbåde ca. 5-6 gange om året. hun hjælper også i forbindelse
med befragtning.
anmodning om at foretage vurderingen af svend fik hun fra theo. kock & co.
hun indhentede oplysninger om skibets specifikationer og tekniske detaljer på
burgerservices hjemmeside, ligesom hun brugte sit netværk og erfaring. hun
vidste at skibet kort forinden havde gennemgået et hovedsyn, og hun tog også
hensyn til at skibet havde en særlig overbygning. hun besigtigede ikke svend,
det var der ikke praksis for.
bente clausen vurderede svend til at være et godt arbejdsredskab under dansk
flag ejet af bugserservice som var en kendt reder. skibe under dansk flag fra
                                        - 21 -
kendte redere vil globalt set altid blive vurderet højt. på den anden side var ski-
be af svends type ikke specielt eftertragtede. svend havde en dybgang på 2 -
2,5 meter. det var ikke særligt meget, men det var heller ikke enestående.
hvis bente clausen selv havde været mægler, ville hun have været tilfreds med
at sælge svend til en pris på mellem 1,8 og 2,0 mio. kr.
det ville ikke have været problematisk for bugserservice at chartre erstatnings-
tonnage ind fra danmark eller de øvrige nordiske lande. man kunne have skaffet
et skib med nogenlunde samme specifikationer som svend.
procedure
topdanmark og bugserservice har anført at scandinavian tugowners standard-
vilkår er gældende for bugserservice' bugseropgaver i forhold til fjordline. stan-
dardvilkårene bliver navnlig anvendt i bugsersager i skandinavien. fjordline er et
stort rederi og må være bekendt med vilkårene. bugserservices brev af 14. de-
cember 1999 viser at fjordline udtrykkeligt har fået at vide at vilkårene fandt
anvendelse mellem parterne. som bilag til brevet vedlagde bugserservice endvi-
dere vilkårene in extenso. fjordline reagerede ikke på brevet. man må reagere
hvis man ikke mener at vilkårene skal være gældende. bugserservice har også
anført en henvisning til vilkårene på fakturaerne som der stort set hver måned
er sendt én af til fjordline.
standardvilkårene er alment kendte og finder anvendelse inden for det skandi-
naviske område. efter retspraksis skal der mindre og mindre til for at standard-
vilkår lægges til grund. nsab-vilkårene anerkendes almindeligvis som gældende,
og disse vilkår er endog mere indgribende end scandinavian tugowners stan-
dardvilkår.
standardvilkårene indeholder bestemmelse om at fjordline bærer bevisbyrden.
dette er helt i overensstemmelse med de almindeligt gældende regler, når man
har med bugseropgaver at gøre. der er ikke tale om en surprising standardterm.
det er fjord norways kaptajn der giver de konkrete ordrer til bugserbådene
om hvor de skal ligge. også efter de almindelige regler ville der således være et
præsumptionsansvar. derfor er standardvilkårene ikke så byrdefulde endda.
fjord norway afgik på et tidspunkt hvor vejret var så dårligt at det var ufor-
svarligt at afgå. middelvinden på tidspunktet hvor man afgik, var den samme
som da man rekvirerede bugserbådene. og de maksimale vindstød var steget fra
24 til 25 m/s. målingen fra havnebøjen kl. 17.23 var den eneste måling under 20
                                        - 22 -
m/s. hertil kom den ugunstige vindretning. det er således ikke til at forstå når
kaptajnen har forklaret at der ikke var problemer med at afgå når situationen
bevisligt var nogenlunde den samme som da man rekvirerede bugserbådsassi-
stance.
der har selvfølgelig været et kommercielt pres for at afgå. det er ikke god ser-
vice at udsætte en afgang 5-6 timer i forhold til sejlplanen.
fjord norway burde have testet om man kunne afgå. willy ringgaard forkla-
rede at det var normalt at gøre dette.
det diskulperer ikke at der røg en trosse i bovthrusteren. der er ikke tale om et
hændeligt uheld, for det er udtryk for at man ikke har udvist tilstrækkelig påpas-
selighed. man bør sørge for at fortøjningerne bliver rullet op, så de ikke får det
slæk der gør at de falder i vandet. særligt i tilfælde hvor man arbejder med sine
bovthrustere, er det et problem. kajarbejderne som fjord norway havde in-
struktionsbeføjelser overfor, smed imidlertid bare fortøjningerne i bassinet. situ-
ationen kan ikke sammenlignes med tilfælde hvor der er sket hændelige maskin-
nedbrud. fjord norway havde heller ikke rist på sine thruster-dysser. man bør
så sige til sine kajfolk at de skal udvise særlig påpasselighed, navnlig også hen-
set til vejrforholdene.
det må lægges til grund at fjord norway skulle have varskoet svend om
man afgik. der er modstridende forklaringer om den følgende radiokommunika-
tion. alle vidner har stort set forklaret forskelligt.
på det tidspunkt hvor man konstaterede at man ikke havde kontrol over fjord
norway, hørte ingen af de tre vidner i bugserbådene nogen melding fra færgen.
der er en meget klar observation fra willy ringgaard om at der ikke blev givet
besked. heller ikke martin møller i havnekontoret hørte en sådan besked. forkla-
ringerne fra fjord norway stemmer ikke overens. harry haugland sagde selv
at han først gav melding om, at bugserbådene skulle fortsætte med at skubbe.
andet og tredje opkald var "se at komme væk". kaptajnen forklarede at der blev
givet melding om, at slæbebådene skulle se at komme væk med det samme,
altså kun én melding. også trond hansen hørte kun haugland ringe op én gang.
det kan vel ikke udelukkes at harry haugland har taget den forkerte radio, eller
ikke har fået trykket sendeknappen ind. hans forklaring var endvidere usikker
med hensyn til meldingerne før afgang. han kunne ikke huske om blev givet
kvitteringer, eller hvor mange gange der havde været kommunikation.
                                       - 23 -
selv om man siger at det ikke var uansvarligt at afgå, og at der var tale om et
hændeligt uheld, så er der ansvar for ikke at give advarsel til slæbebådene.
det er absurd at tale om egen fejl fra svends side. og det er absurd at tale om
udkig når man ligger og skubber inde i havnen. hvad skulle man have holdt ud-
kig efter? svend ligger på den side af fjord norway hvor man ikke kan se
fortøjningerne. svend lå agten for midten. svend placerede sig dér hvor det
var bedst, og hvor man alligevel havnede på grund af strømmen og indhakket i
fenderlisten. hvis svend havde ligget 3-4-5 meter nærmere fjord norways
agterende, ville svend stadig ligge ud for pier 2. hvis fjord norway var util-
freds med placeringen kunne de have reageret. svend ville under alle omstæn-
digheder ikke have en kinamands chance for at registrere om færgen kom i
ukontrollabel drift.
en sammenlægning af de to vurderinger af svend fører til at svends markeds-
værdi nok kan sættes til 2.225.000 kr. hertil kommer dog at thorkil grøn forkla-
rede at skibets værdi var nærmere de 2,6 mio. kr. end de 2,3 mio. kr. hvis ret-
ten finder, at skibets værdi er mindre end de påståede 2.310.000 kr., skal re-
duktion ske i den af topdanmark nedlagte påstand.
også de øvrige omkostninger der er nedlagt påstand om, er adækvate og kausa-
le tab, herunder var besigtigelse af skibet nødvendig.
bugserservice skaffede erstatningstonnage inden for rimelig tid. allerede ca. en
måned efter forliset, skrev man kontrakt. den 24. maj 2004 er det nye skib i
drift. det er ganske imponerende hurtigt når man også har skullet omflage ski-
bet. det må efter niels jørgensens forklaring i den forbindelse lægges til grund
at man ikke ville kunne tjene penge på at indchartre tonnage.
det ville være underligt om svend ikke havde kunnet få beskæftigelse lige net-
op i månederne efter forliset. bugserservices revisor har regnet på hvad svend
har indtjent i de to forudgående regnskabsår. der er mange elementer i bereg-
ningerne. det er skønsbetonet, men ikke sæsonbetonet. det er heller ikke rime-
ligt at gøre tabet op med fradrag af personaleomkostninger.
bugserservice har således været uden erstatningstonnage for svend i 153 dage.
bugserservice har dog kun rejst krav om erstatning for tidstab i 119 dage idet
man oprindeligt beregnede at en reparation af svend ville vare 119 dage.
                                        - 24 -
beløbet på 709.110 kr. er af bugserservice beregnet uden fradrag af personale-
udgifter under hensyn til at bugserservices besætninger er ansat på fast måned-
lig hyre. bugserservice har imidlertid foretaget en beregning ud fra et tidstab på
153 dage, men med afskedigelse af op til 3 medarbejdere. denne beregning gi-
ver en lidt højere tidstabserstatning på 758.767 kr. kravet på 709.110 kr. er
således i høj grad rimeligt.
fjordline har anført at fjordlines ansvar som udgangspunkt skal vurderes efter
sølovens § 162 der indeholder en almindelig culparegel med ligefrem bevisbyrde.
scandinavian tugowners standardvilkår indeholder vilkår der fraviger den almin-
delige bevisbyrderegel. standardvilkårene indeholder dels en ansvarsbegræns-
ning, dels et vilkår om omvendt bevisbyrde. dette er meget byrdefulde bestem-
melser for bestilleren. og jo mere et standardvilkår fjerner sig fra det der almin-
deligvis gælder, jo tydeligere må man markere dette.
der må kræves en udtrykkelig accept hvis det bagvedliggende udgangspunkt er
anderledes end det uventede og byrdefulde standardvilkår. standardvilkårene er
endvidere ikke ligesom nsab-reglerne kommet til verden efter forhandling. de
er fremkommet efter bugserbranchens ønsker, og det bærer vilkårene også
præg af. meningen er at de skal gøre det så fordelagtigt for slæbebådsselskaber-
ne som muligt. vedtagelsestærsklen for sådanne vilkår må derfor være høj. der
gælder ikke andre regler for et lille bugserselskab end for større selskaber.
henvisningen med småt på fakturaerne indeholder ikke nogen fremhævelse af
de byrdefulde elementer i vilkårene. bugserservices brev fra 1999 indeholder
heller ikke en fremhævelse af de byrdefulde bestemmelser i vilkårene. vedlæg-
gelse af bestemmelserne i deres helhed udgør ikke en tilstrækkelig fremhævelse
af de byrdefulde vilkår. peter nagel bed da heller ikke mærke i vilkårene. heller
ikke kaptajnen havde bemærket disse.
scandinavian tugowners standardvilkår finder således ikke anvendelse. der er
ikke gjort nok for at gøre opmærksom på de byrdefulde bestemmelser.
hvis de finder anvendelse, gøres det gældende at fjord norway havde gjort
alt hvad man kunne for at holde skibet ved kajen. der var ekstra fortøjninger,
broen var ekstra godt bemandet, der var fortøjningsvagter og såvel hovedma-
skine og som bovthrusterne var i gang. der blev rekvireret bugserbåde som en
ekstra sikkerhed. på skibet toges vejrmålinger, man konsulterede dmi's hjem-
meside og fik telefaxer fra havnen.
                                       - 25 -
beslutningen om at afgå var fuldt ud forsvarlig. middelvindsstyrken faldt gradvist
fra kl. 16.15. det er ikke relevant at sammenligne forholdene på afgangstids-
punktet med det tidspunkt bugserbådene blev rekvireret, for da de blev rekvire-
ret, ventede man en øget vindstyrke, mens det modsatte var tilfældet ved fær-
gens afgang. omkring kl. 18 viste vindmålingerne 18 m/s i middelvindsstyrke.
erfaringen var den at fjord norway kunne holde igen ved egen kraft når vind-
styrken var under 20 m/s. officererne ombord kendte skibet, og deres forklarin-
ger herom må lægges til grund. med 18 m/s var man på den sikre side. der var
ikke grundlag for at teste om fjord norway kunne afgå. man havde tidligere
prøvet at afgå med samme vindstyrke og vindretning uden problemer. der var
ikke noget pres på fjord norway for at afgå. svend blev behørigt varslet om
afgangen. fjord norway ville have givet yderligere varsel, men det skete ikke
fordi der gik en trosse i thrusteren.
årsagen til svends forlis var et hændeligt uheld. der var tale om en sjælden,
abnorm hændelse i forbindelse med at en meget tung trosse skulle løftes. kajar-
bejderne havde ingen anden mulighed end at smide den i vandet. poul kær hav-
de foretaget 6-7000 løsninger tidligere og havde aldrig før været ude for at no-
get sådant var sket. uheldet kunne ikke være undgået.
fjordline protesterer mod sagsøgernes anbringende vedrørende manglende git-
ter for bovthrusterne fordi det først er blevet fremsat under domsforhandlingen.
selv om der havde været et gitter, kunne det godt være at der kunne komme en
trosse ind alligevel.
svend fik behørigt varsel. såvel kaptajn arne-rudolf gran ernstsen som harry
haugland forklarede at det blev givet en advarsel. både frode bekkernes og
trond kjeka hansen hørte det. både harry haugland og ikke mindst trond kirke
hansen var ikke i tvivl om at haugland anvendte vhf-radioen. også martin møl-
ler på havnekontoret hørte beskeden om at svend skulle sejle væk. martin møl-
ler huskede lige præcis hvornår beskeden kom, nemlig der hvor det begyndte at
gå galt. det er uforståeligt at niels jørgensen ikke skulle have hørt beskeden,
men der må lægges mindre vægt på hans forklaring, da han mere er partsre-
præsentant end vidne.
samlet set er der ikke udvist uagtsomhed fra fjord norways side.
såfremt det alligevel lægges til grund at der er et ansvar, foreligger der egen
skyld fra svends side. svend burde have ligget længere agterude. der var god
                                       - 26 -
plads. det er muligt at niels jørgensen havde måttet kontrastyre en del, men
det ændrer ikke ved at han kunne have bragt svend i en position med bedre
mulighed for at komme væk hvis der skulle ske noget uforudset. placeringen
mellem fjord norway og pier 2/sænkekassen var et farligt sted. med beske-
den om at lægge sig agten for midten var der givet svend et stort råderum,
også selv om hovedmotoren var i gang. svends placering må svends rederi
derfor selv bære ansvaret for.
niels jørgensen burde have sørget for at der var en udkigsmand i førerhuset.
det er en grundregel at man skal have behørigt udkig. niels jørgensen begik et
eklatant brud på denne regel. fire øjne ser bedre end to, og det kan derfor ikke
udelukkes at en udkig ville have gjort en forskel, særligt henset til at svend lå i
en farlig position.
fjordline gør gældende at svend havde tid til at komme væk, men at svend
alligevel stødte mod sænkekassen fordi niels jørgensen ikke reagerede adækvat
på faren. fjordline bygger dette på at svend stødte mod sænkekassen med
bagbords side og ikke med agterstavnen. niels jørgensen forklarede selv at han
forsøgte at sejle frem og tilbage flere gange. der er således tale om en væsent-
lig egen skyld fra svends side.
fjordline er af den opfattelse at svend må antages at være totalforlist straks
den 21. december 2003. reparationstilbud forelå allerede den 8. og 12. januar
2004. bugserservice er dermed ikke berettiget til erstatning for følgeomkostnin-
ger, beddingsomkostninger mv.
kun svends markedsværdi kan kræves erstattet. bente clausen har vurdering
af bugserbåde som nicheområde, modsat thorkil grøn, der har større erfaring og
ekspertise med fiskerfartøjer. han tog kontakt med såvel en svensk som en is-
landsk kollega, og han må derfor have været i tvivl om sin vurdering. forsik-
ringssummen giver en indikation af hvad bugserservice selv har ment at svend
var værd. man underforsikrer i hvert fald ikke. de 2 mio. kr. udgør således et
maksimum for skibets værdi.
vedrørende tidstabsopgørelsen har fjordline anført at dækningsbidraget skal
opgøres efter at personaleudgifter er afholdt. bugserservice kunne have sparet
personaleudgifterne. for det første var det ikke nødvendigt at afholde fuld løn-
udgift for svends personale. ét besætningsmedlem kunne være opsagt med 7
dages    varsel,    ét andet   med    30   dages   varsel.  det   hører    med   til
                                       - 27 -
tabsbegrænsningspligten at afskedige hvor det er muligt. det skal ikke komme
fjordline til skade at bugserservice har valgt ikke at begrænse sit tab.
fjordline har endvidere anført at bugserservices virksomhed er sæsonbetonet.
det mener fjordline at kunne opgøre ud fra revisor werner kühn jensens opgø-
relse af 20. september 2004. hvis omsætningen for de oplyste måneder ganges
op på årsbasis giver det en langt lavere omsætning end anført i regnskaberne,
og omsætningen i årets øvrige måneder må således være en hel del højere.
hvis tidstabet opgøres under hensyn til disse faktorer har fjordline beregnet
dækningsbidraget efter personaleudgifter til ca. 275.000 kr.
fjordline har endvidere anført at bugserservice ikke har dokumenteret at ind-
tægtsgivende aftaler er gået tabt, eller ikke har kunnet udføres, og at det ikke er
dokumenteret hvor lang tid de enkelte opgraderinger af den nye slæbebåd tog.
bugserservice har heller ikke forsøgt at chartre yderligere tonnage ind. der var
ifølge bente clausens forklaring bestemt mulighed herfor.
sammenlagt er det fjordlines opfattelse at tidstabskravet helt må bortfalde eller
i hvert fald nedsættes til et beløb der ikke er højere end 275.000 kr.
rettens begrundelse og resultat
retten finder at reglerne i scandinavian tugowners standardvilkår for så vidt
angår bevisbyrde må finde anvendelse på fjordlines anmodning til bugserservice
om bistand den 21. december 2003. fjordline var af bugserservice særligt gjort
opmærksom på vilkårene ved brev af 14. december 1999 hvor vilkårene der er
kortfattede og overskuelige, var vedlagt som bilag. fjordline tog i den forbindel-
se ikke afstand fra vilkårene. bugserservice har endvidere til stadighed henvist
til vilkårene ved næsten månedlige tilsendelser af fakturaer til fjordline. disse
henvisninger reagerede fjordline ikke på forud for den 21. december 2003. en-
delig lægger retten efter sit kendskab til skandinaviske havneforhold til grund at
standardvilkårene må antages at finde almindelig anvendelse på bugseropgaver i
skandinavien, og at fjordline ikke kan have været ubekendt hermed.
samme resultat for så vidt angår bevisbyrde må følge af at bugserservice efter
fjord norways anmodning og under instruktion fra skibet påtog sig at bistå
med at holde dette på plads, særligt under de foreliggende omstændigheder,
herunder svends udsatte placering og manglende muligheder for at reagere
medmindre skibet blev nøje underrettet om fjord norways manøvrering. det
må under disse forhold påhvile rederiet for fjord norway at godtgøre at
                                       - 28 -
svend rettidigt blev underrettet om ændringer i det assisterede skibs placering
således at svend kunne sikre sig mod følgerne heraf.
efter de oplysninger der foreligger om vejrforholdene og efter oplysningerne om
forholdene i havnen og om fjord norway sammenholdt med kaptajn arne-
rudolf gran ernstsens forklaring finder rettens sagkyndige dommere at beslut-
ningen om at afgå fra hanstholm havn på det pågældende tidspunkt ikke var
uforsvarlig.
fjord norways mandskab udviste ikke tilstrækkelig omhu med at bjærge tros-
serne. da thrusterne kørte, var der en ikke fjerntliggende mulighed for at en
trosse ved at blive kastet i vandet blev suget ind i en thruster. den nedsatte
manøvredygtighed som følge heraf var således ikke en omstændighed der var
upåregnelig for fjord norway.
endvidere finder retten at det ikke er godtgjort at der blev givet tilstrækkelig
besked til svend hverken om at afsejling fandt sted, eller at fjord norways
manøvredygtighed var blevet reduceret. hverken niels jørgensen, peder chri-
stensen eller willy ringgaard hørte nogen melding fra fjord norway. harry
hauglands vidneudsagn kan ikke tillægges væsentlig vægt, dels fordi han ikke
sikrede sig kvittering fra svend, dels fordi hans forklaring i et vist omfang er
selvmodsigende og usikker. det er således ikke godtgjort at fjord norway i
den vanskelige situation gav svend tilstrækkelig mulighed for at komme væk.
retten finder heroverfor at der ikke kan rettes væsentlig kritik mod svends ma-
nøvrering. det var ganske vist svends ansvar at ligge rigtigt, herunder også i
forhold til pier 2 og sænkekassen, men svend, der ikke havde fået besked på at
ophøre med at skubbe, forventede med rette at få besked om fjord norways
manøvrering så tidligt at det var muligt at komme væk. det kan under de fore-
liggende omstændigheder heller ikke kritiseres at svend først slog fuld kraft bak
for derefter at slå fuld kraft frem. retten finder endvidere ikke at det under de
foreliggende omstændigheder var kritisabelt at der ikke blev holdt udkig.
efter det anførte skal fjordline erstatte den skade der indtrådte som følge af at
fjord norway ikke sikrede sig mod at bovthrusteren blev sat ud af drift og
ikke gav svend tilstrækkelig underretning om fjord norways manøvrering.
erstatningen til topdanmark og bugserservice fastsættes til i alt 2.761.281 kr.
beløbet fremkommer således:
                                       - 29 -
bådens værdi efter foreliggende vurderinger                          2.225.000 kr.
tidstab, skønnet                                                       500.000 kr.
henståen på bedding                                  18.480 kr.
bugsering til bedding                                 3.273 kr.
hanstholm ny flydedok                                10.728 kr.
erstatning for beskadigelse af tøj mv.                3.800 kr.
i alt diverse omkostninger                           36.281 kr.         36.281 kr.
i alt                                                                2.761.281 kr.
retten finder ikke grundlag for at tilkende erstatning for sagsøgernes egne udgif-
ter i forbindelse med besigtigelse. retten finder endvidere ikke grundlag for at
tage hensyn til de udokumenterede yderligere udgifter på 4.400 kr. vedrørende
beddingsomkostninger.
af de 2.761.281 kr. skal fjordline betale 2.106.323 kr. til topdanmark.
beløbet fremkommer således:
svends værdi er af retten ansat til 2.225.000 kr., hvilket er 85.000 kr. mindre
end den påståede værdi på 2.310.000 kr. i overensstemmelse med sagsøgernes
oplysninger foretages reduktionen i den af topdanmark nedlagte påstand fra
2.191.323 kr. til 2.106.323 kr.
resten af de 2.761.281 kr., 654.958 kr., skal fjordline betale til bugserservice.
i sagsomkostninger skal fjordline samlet betale 267.025 kr. til sagsøgerne, heraf
udgør retsafgift 66.740 kr., mens øvrige positive udlæg udgør 21.535 kr. salæ-
ret fastsættes vedrørende topdanmark til 143.750 kr. og vedrørende bugserser-
vice til 35.000 kr. salæret vedrørende topdanmark er inkl. moms.
                               thi kendes for ret:
rederiet for fjord norway, fjordline as, betaler inden 14 dage 2.106.323 kr.
til topdanmark forsikring a/s og 654.958 kr. til hanstholm bugserservice a/s,
begge beløb med procesrente fra sagens anlæg den 26. januar 2004.
inden 14 dage betaler fjordline endvidere sagens omkostninger med 267.025 kr.
til topdanmark forsikring a/s og hanstholm bugserservice a/s
                           - 30 -
ejgil kromann         jens feilberg            bent rasmussen
                            (sign.)
                         ___ ___ ___
              udskriftens rigtighed bekræftes
              p.j.v. sø- og handelsretten, den
