                                           lukkede døre
                      højesterets kendelse
                            afsagt torsdag den 10. maj 2012
sag 129/2011
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat lars lindhard, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i esbjerg den 20. oktober 2010 og af vestre
landsrets 2. afdeling den 8. februar 2011. procesbevillingsnævnet har den 15. april 2011
meddelt tilladelse til, at landsrettens kendelse indbringes for højesteret.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: peter blok, poul søgaard, marianne højgaard
pedersen, thomas rørdam og jens peter christensen.
påstande
t har gentaget sin påstand for landsretten om, at det ikke tillades politiet at foretage
dataaflæsning af ts facebook-profil (x@x) og messenger-profil (y@y), og at politiets
dataaflæsning den 19. oktober 2010 af ts profil på facebook ikke godkendes.
anklagemyndigheden har påstået landsrettens kendelse stadfæstet, dog således at indgrebene
godkendes efter retsplejelovens regler om gentagne hemmelige ransagninger, subsidiært som
fastslået af landsretten efter retsplejelovens regler om dataaflæsning.
anbringender
t har vedrørende retsplejelovens § 791 b om dataaflæsning anført, at bestemmelsen ikke kan
anvendes, da hans facebook-profil og messenger-profil ikke kan anses for at være
informationssystemer, dvs. en computer eller andet databehandlingsanlæg.
                                                - 2 -
betingelserne for ransagning er heller ikke opfyldt, da der ikke eksisterer noget, som kan ran-
sages, idet oplysningerne ligger på en server. betingelserne for indgreb i meddelelseshemme-
ligheden er endvidere ikke opfyldt.
selv om den forbrydelse, der efterforskes, er undergivet dansk straffemyndighed, kræver ind-
greb uden for landets grænser en klar lovhjemmel og en tilladelse fra det pågældende lands
myndigheder. hverken lovhjemmel eller tilladelse foreligger.
det forhold, at politiet faktisk kan skaffe sig adgang til de nævnte profiler fra danmark, med-
fører ikke, at profilerne nødvendigvis er undergivet dansk jurisdiktion, når indehaveren af
profilerne har bopæl i et andet land og benytter profilerne derfra, og når serverne befinder sig
i andre lande.
det fremgår af reglerne for facebook, at facebook er hjemmehørende i santa clara county,
californien, at alle data befinder sig på en server i usa, og at californisk lov gælder for for-
holdet mellem facebook og profilejeren. messenger-profilen er hjemmehørende i luxem-
bourg. myndighederne i disse lande skulle derfor have været involveret. hertil kommer at han
har måttet koble sig op på de nævnte tjenester via en canadisk teleudbyder, når han opholdt
sig i canada, hvorfor de canadiske myndigheder skulle have godkendt indgrebene.
reglerne om straffeprocessuelle indgreb skal nødvendigvis undergives en streng fortolkning.
analogier og udvidede fortolkninger kan ikke komme på tale.
anklagemyndigheden har anført, at indgrebet har karakter af eller må sidestilles med gen-
tagne hemmelige ransagninger, og at betingelserne efter retsplejelovens § 799, jf. § 793, stk.
1, nr. 1, herfor er opfyldt. politiet har ved brug af korrekt brugernavn og password efter by-
rettens kendelse flere gange logget sig på ts facebook- og messenger-profiler med henblik på
undersøgelse af de oplysninger og meddelelser, som på de respektive under-
søgelsestidspunkter fandtes på hans profiler, herunder modtagne og afsendte beskeder (e-
mails, chat mv.). oplysningerne på ts væg på facebook, som f.eks. kan indeholde
statusopdateringer, kan nærmest sammenlignes med en opslagstavle i et hus, som politiet
finder i forbindelse med en ransagning. politiet har således fået adgang til et ”øjebliksbillede”
                                               - 3 -
svarende til, hvad politiet kan opnå ved en ransagning. indgrebet har ikke omfattet
oplysninger undervejs i kommunikationslinjen, hvorfor reglerne om indgreb i meddelel-
seshemmeligheden ikke finder anvendelse.
til støtte for at der er tale om ransagning, henvises til betænkning nr. 1023/1984, side 55 og
betænkning nr. 1377/1999 afsnit 6.1 og forarbejderne til lov nr. 465 af 7. juni 2001 om hæleri
og anden efterfølgende medvirken samt it-efterforskning, jf. lovforslag nr. 194, folketings-
året 2000-01, de almindelige bemærkninger, pkt. 4.2. det støttes endvidere af forarbejderne til
lov nr. 378 af 6. juni 2002, hvor bl.a. reglerne om dataaflæsning blev indsat.
i relation til ransagningsreglerne er det uden betydning, at de pågældende oplysninger ikke
fandtes lagret på en computer tilhørende t, men på servere tilknyttet facebook og messenger,
når henses til, at der kan fås adgang til de pågældende oplysninger ved brug af rette
brugernavn og password og uden inddragelse af udbyderen af facebook og messenger eller af
andre tredjemænd.
indgrebet må antages at være af afgørende betydning for efterforskningen af sagen, hvorfor
denne betingelse er opfyldt både for så vidt angår ransagningsreglerne og dataflæsnings-
reglerne.
såfremt det måtte antages, at indgrebet helt eller delvist er omfattet af retsplejelovens regler
om indgreb i meddelelseshemmeligheden, er betingelserne herfor ligeledes opfyldt, jf. rets-
plejelovens § 781, stk. 1.
efter forarbejderne til retsplejelovens § 791 b, stk. 1, synes reglerne om dataaflæsning navnlig
at være rettet mod tilfælde, hvor politiet ved at installere snifferprogrammer eller andet udstyr
i f.eks. en computer kan skaffe sig adgang til oplysninger i denne. i den foreliggende situation
er der næppe tale om, at aflæsningen af oplysningerne sker ved hjælp af ”programmer eller
andet udstyr”.
det straffeprocessuelle indgreb ønskes foretaget som led i strafferetlig efterforskning foreta-
get af danske myndigheder med henblik på eventuel retsforfølgning i danmark. efterforsk-
ningen i sagen, herunder iværksættelsen af de straffeprocessuelle indgreb, skal derfor foreta-
                                                 - 4 -
ges efter reglerne i retsplejeloven. retten skal alene tage stilling til, om betingelserne for ind-
grebene er opfyldt efter retsplejelovens regler, ikke om gennemførelse af indgrebet i givet fald
vil kræve bistand fra udenlandske myndigheder, eller om det vil kunne gennemføres af dansk
politi på egen hånd.
retsgrundlaget
om afgrænsning af ransagning overfor andre tvangsprocessuelle indgreb henvises i lovforsla-
gets almindelige bemærkning til betænkning 1159/1989, jf. ft 1996/1997, tillæg a, sp.
2488. i bemærkningerne anføres følgende om betænkningen:
       ”det fremgår bl.a. heraf, at begrebet ransagning også omfatter undersøgelse af f.eks.
       elektroniske medier, der på samme måde som papirer er egnede til at være bærere af et
       meningsindhold. det vil således være ransagning, hvis man aflæser en diskette, der fin-
       des under en ransagning, eller oplysninger, der er lagret i hukommelsen på en computer.
       det anses også for ransagning at afspille en besked, der tidligere er indtalt på en telefon-
       svarer.
       derimod vil aflytning af korrespondancen mellem en sigtets computer og en computer
       et andet sted eller aflytning af en telefonsamtale være et indgreb i meddelelseshemme-
       ligheden, der er reguleret ved reglerne i retsplejelovens kapitel 71.”
højesterets begrundelse og resultat
politiets adgang til ts facebook- og messenger-profiler kan ske fra en hvilken som helst
computer med internetadgang alene ved hjælp af de koder, som politiet er blevet bekendt med
via telefonaflytninger.
de oplysninger, som politiet kan få kendskab til ved indgrebene, er – på samme måde som
afsendte og modtagne e-mails – ikke oplysninger, der er undervejs i en kommunikationslinje.
oplysningerne er lagret på profilerne og tilgængelige ved hjælp af koderne.
højesteret finder, at indgrebene har karakter af gentagne hemmelige ransagninger, som kan
foretages med hjemmel i retsplejelovens § 793, stk. 1, nr. 1, jf. § 799.
da den kriminalitet, t er sigtet for, er undergivet dansk straffemyndighed, da sagen
efterforskes af danske myndigheder, og da indgrebene kan foretages uden at involvere
udenlandske myndigheder, kan det ikke føre til et andet resultat, at t fra februar 2010 til
                                               - 5 -
februar 2011 befandt sig i udlandet, og at oplysningerne på profilerne befinder sig på servere i
udlandet.
herefter – og da de øvrige betingelser for at godkende indgrebene i retsplejelovens § 794 fin-
des at være opfyldt – tiltræder højesteret, at det er tilladt politiet at aflæse ts facebook- og
messengerprofiler.
af de grunde, der er anført af byretten, tiltræder højesteret endvidere, at politiets aflæsning
den 19. oktober 2010 er godkendt, jf. herved retsplejelovens § 796, stk. 3.
                                        thi bestemmes:
det tillades politiet at foretage aflæsninger af ts facebook-profil (x@x) og messenger-profil
(y@y) som gentagne hemmelige ransagninger, og politiets aflæsning den 19. oktober 2010
af ts facebook-profil godkendes.
