- idi
                                          udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                             dom
afsagt den 20. juni 2014
h-81-12
                                    scottish woodlands limited
                                    (advokat lars hammer wentoft (prøve))
                                    mod
                                    wefri a/s
                                    (advokat eivind einersen)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen angår, om det sagsøgende skotske selskab, der administrerede bl.a. skovejendomme i
skotland for to danske selskaber med nære familierelationer, herunder det sagsøgte selskab,
kan kræve et beløb betalt hos den anden part, hvis denne havde et tilsvarende eller større til-
godehavende, efter et princip om ”nettoudligning”, samt om kravet er forældet.
scottish woodlands limited (scottish woodlands) har nedlagt påstand om, at wefri a/s
skal betale 69.586,90 £ med tillæg af procesrente fra den 7. december 2012.
wefri a/s (wefri) har påstået frifindelse.
                                                    -2-
oplysninger i sagen
sagens parter
scottish woodlands er et selskab hjemmehørende i skotland, hvor selskabet yder tjeneste-
ydelser i forbindelse med skov- og ejendomsdrift samt ejendomsadministration.
wefri, der er ejet af greve bent wedell, er et selskab hjemmehørende i danmark, der driver
land- og skovbrug, kyllingeproduktion samt planteskole og jagtarealer på frijsenborg gods.
dernæst har wefri ejet en række større ejendomme i skotland, hvilke scottish woodlands
har bistået wefri med administrationen og salget af.
scottish woodlands administrerede ejendomme i skotland for både wefri og for greve bent
wedells moder lensgrevinde irene wedell personligt.
samarbejdet
parterne er enige om, at der ikke er indgået en skriftlig administrationsaftale med scottish
woodlands. karakteren af parternes samarbejde er under sagen belyst ved vidneforklarin-
ger, herunder særligt skovrider jimmi enevoldsen, som tidligere har været ansat i wefri.
jimmi enevoldsen har på scottish woodlands foranledning udarbejdet en skriftlig redegørel-
se for samarbejdet, dateret 26. februar 2013. heraf fremgår følgende:
       ”beskrivelse af samarbejdet mellem wefri as og scottish woodiands.
       i forbindelse med en verserende sag mellem ovennævnte parter er jeg blevet anmodet om at
       beskrive samarbejdet mellem parterne.
       jeg har i perioden 1997 til ultimo 2005 været ansat som skovrider i wefri as, omfattende
       wedellsborg og frijsenborg skovbrug, et antal eksterne skove tilhørende stiftelser, eksterne
       ejendomme samt ejendomme i skotland ejet af wefri og afdøde lensgrevinde irene we-
       dell.
       den skotske portefølje omfattede følgende ejendomme:
                                                 -3-
wefri
achnabrech, skovdrift og production af nobilisjuletræer og klippegrønt købt 1981
achnashellach, som ovenfor, købt 1982.
melbourne, nordmannsgran juletræsplantage, købt ca. 1995
hyndshawland farm, nordmannsgran juletræsplantage, købt 2000
irene wedell
cocklaw farm, nordmannsgran juletræsplantage, købt 1999
old jeddard farm, nordmannsgran juletræsplantage, købt ca. 1996
samlet areal ca. 700 ca.
samarbejdet med scottish woodlands (efterfølgende kaldet sw) etableredes i forbindelse med
købet af de første ejendomme og blev gradvist udvidet i takt med at der købtes ejendomme.
da der ikke var den fornødne ekspertise vedrørende produktion af juletræer i sw, blev der an-
sat en dansk forstuddannet fieldmanager (skovfoged). første ansættelse skete ca. år 2000
og blev der ansat en ny person, når den tidligere efter nogle år vendte tilbage til danmark.
i perioden 2003 til ultimo 2005 var forstkandidat morten thorøe ansat. ansættelsen var aftalt
således: sw ansatte og aflønnede personen og wefri betalte herefter 33 % af alle udgifter til
løn, bil mv.
1/3 af arbejdstiden skulle bruges på administration og ledelse på wefri's og irene we-
dells arealer. skovfogeden skulle udarbejde budgetter i samarbejde med undertegnede, tilse
arbejder i skovene, rekvirere ydelser, kontrollere fakturering fra leverandører og lignende
opgaver.
årsplanerne for ejendommene blev udarbejdet af skovfoged og undertegnede i tæt samar-
bejde med repræsentanter for sw, normalt robin dixon eller stuart johnston.
sw forestod indkøb af materialer, ydelser og maskiner. leverandører fakturerede direkte til
sw, hvorefter sw på månedsbasis fremsendte fakturaer på de leverede varer og ydelser.
der var oprettet klientkonti for wefri og iw, og på fakturaerne skulle der være tydelig spe-
cifikation af ejendom, ydelse eller vare. det var aftalt at der skulle betales provision til sw.
så vidt jeg husker 5 % på alle køb og 10 % på alle salg. disse provisioner skulle dække for-
rentning af udlæg, administrativ tid, rejseomkostninger og enhver anden omkostning som
sw måtte have i forbindelse med den løbende drift. fakturaer blev tilsendt godskontoret
på frijsenborg månedligt.
som chef for skovbruget, gennemgik jeg alle skovbrugets fakturaer, herunder de skotske.
efter kontrol blev fakturaer signeret og dateret. i tilfælde af, at der var poster som afveg fra
det aftalte eller forventede, blev de bagvedliggende bilag gennemgået af den skotske skov-
foged, og eventuelle rettelser blev herefter lavet af sw. økonomiafdelingen i wefri betalte
herefter. der var så vidt jeg husker tale om kvartalsvis betaling.
fakturaer fra sw blev indtastet i wefri´s bogholderi, og indgik herved som alle andre i
godsets regnskab. der var orden i debitor og kreditor regnskaber, og godset har altid sat en
ære i at betale rettidigt. der blev ført separate konto for iw og wefri, men betalingen til
sw blev normalt lavet som en nettoudligning for de to konti.
scottish woodlands har ligeledes været grundige med faktureringen og der var meget
sjældent ændringer til fakturerede beløb.
                                                      -4-
      det blev i sommeren 2004 besluttet at wefri og iw skulle afvikle det skotske engagement
      fuldstændig, da juletræsproduktionen og den skotske investering slet ikke levede op til
      forventningerne.
      det blev aftalt, at undertegnede kunne købe ejendommene cocklaw og hyndshawland og
      primo 2005 sattes alle øvrige ejendomme til salg. jeg ophørte som skovrider i wefri og
      overtog aftalen med sw vedrørende morten thorøe. der blev indgået en samarbejdsaftale
      mellem undertegnede og wefri til sikring af kontinuiteten og i forbindelse hermed blev
      der i foråret 2005 afholdt adskillige møder mellem stuart johnston fra sw og undertegne-
      de, hvor salget af ejendommene blev koordineret. efter 1/1 2005 var jeg ikke fast involveret
      i de løbende regnskabsrutiner, idet arbejdet primært omfattede konkrete projekter.
      fra beslutningen om salg blev der iværksat omkostningsstop, så der kun blev udført arbejder
      af strengeste nødvendighed. sw var en nær samarbejdspartner i dette arbejde og medvirkede
      til at få udstykket byggegrunde på achnashellach og de fandt køberen til achnabrech.
      i kraft af det langvarige samarbejde blev der mig bekendt ikke lavet specifikke aftaler om be-
      taling for salgsarbejdet.
      da købere til ejendommene var fundet og der var opnået enighed om priser og vilkår, ophørte
      min deltagelse i samarbejdet.
      jeg er ikke i stand til at udtale mig om berettigelsen af udeståender på det foreliggende
      grundlag. dels er det længe siden og dels er jeg ikke sikke på at have set alle bilag i sagen
      efter den 1/1 2005.
      jeg indgik 1/1 2005 en aftale med sw om at fortsætte samarbejdet vedrørende cocklaw og
      hyndshawland på enslydende vilkår. samarbejdet er ændret delvist siden da, men der er sta-
      dig et nært samarbejde mellem sw og mine skotske selskaber ligesom jeg har et nært og frugtbart
      samarbejde med wefr1 omkring forpagtning af arealer til juletræsproduktion.”
det er scottish woodlands synspunkt, at der fra begyndelsen af 1990’erne og frem til 2010
var en fast praksis, hvorefter wefris og lensgrevinde wedells konti hos scottish woodlands
blev ført parallelt og samlet, således at tilgodehavender til og fra wefri og lensgrevinde
wedell blev modregnet efter et princip om ”nettoudligning”.
wefri har bestridt at have accepteret, at der er etableret en sådan fast praksis.
den 22. april 2005 sendte stuart johnston fra scottish woodlands en opgørelse over det sam-
lede mellemværende for perioden 30. juni 2003 til 31. marts 2005 til jimmi enevoldsen fra
wefri. mellemværendet er i brevet opgjort således:
                                                    -5-
 period                      wefri a/s              countess wedell            total
 up to 30/06/03              -£1,444.47             £4,258.56                  £2,814.09
 01/07/03 - 30/09/03         £27,367.11             £27,469.44                 £54,836.55
 01/10/03 – 31/12/03         £9,253.27              £20,470.40                 £29,723.67
 …                           …                      …                          …
 01/03/05 – 31/03/05         -£479.58               -£85,626.89                -£86,106.47
 total                       £60,358.52             -£9,792.26                 -£33,433.74
af brevet fremgår desuden følgende:
      ”…
      reconciliations
      ca we agree either an exchange of cheques to settle the balances at as 31 march 2005 or
      can we send one cheque for £ 33.433.74? it would be good to conclude these accounts
      now…”
den 1. september 2005 sendte stuart johnston en opsummering af mellemværendet mellem
parterne pr. den 31. august 2005. mellemværendet er opgjort ligesom i brevet af 22. april
2005. følgende fremgår endvidere af brevet af 1. september 2005:
      ”…
      with the sales of the various properties either complete (old jeddart, melbourne- south
      and achnabreck) or well advanced (hyndshawland/cocklaw and achnashellach) i am
      keen that we agree to settle the outstanding position now…
      i would be grateful if you could confirm your agreement and advise whether we send
      one cheque for £16,433.51 or whether you want to send a cheque to us from wefri a/s
      for £65,495.15 and we send a cheque made out to countess wedell for £81,928.66?...”
til dokumentation af, at samarbejdet mellem parterne fortsatte efter 2005, er fremlagt diverse
korrespondance mellem stuart johnston og jimmi enevoldsen i perioden november 2005 til
marts 2007.
den 4. november 2010 sendte stuart johnston en opdateret opgørelse af det samlede mel-
lemværende mellem parterne og vedhæftede samtidig brevet af 1. september 2005. mellem-
værendet er opgjort ligesom i brevene af henholdsvis 22. april 2005 og 1. september 2005 og
udviser følgende:
                                                    -6-
  period                     wefri a/s             countess wedell           total
  up to 30/06/03             -£1,444.47            £4,258.56                 £2,814.09
  …                          …                     …                         …
  01/07/06 – 30/09/06        £3,014.11             £0,00                     £3,014.11
  paid by wefri              -£3,014.11            £0,00                     -£3,014.11
  …                          …                     …                         …
  total                      £69,586.90            -£77,583,30               -£7,996,40
i brevet anførte stuart johnston endvidere følgende:
       ”…
       i have asked our chief accountant to prepare a payment for £7.996,40 which will con-
       clude all the transactions with scottish woodlands…”
i 2010 afgik lensgrevinde irene wedell ved døden. boet efter hende blev behandlet af advo-
kat sebastian poulsen, som ved mail af 1. december 2010 meddelte wefris revisor gert fol-
dager, at den foretagne modregning ikke kunne accepteres, og at det fulde beløb på 77.583,30
£ skulle indbetales til boet. revisor gert foldager videresendte denne mail til stuart johnston
den 14. december 2010.
stuart johnston besvarede gert foldagers mail ved mail af 21. december 2010, hvoraf frem-
går følgende:
       ”…
       i now understand the position and was not aware that the countess had died. of course
       we will deal with the 2 accounts separately and i would appreciate a copy of the docu-
       mentation from the danish probate court confirming that mr poulsen is acting for the es-
       tate…
       we will deal with the wefri a/s account separately…”
ved mail af samme dato skrev stuart johnston følgende mail til wefris bogholderi:
       ”…
       with reference to our communication of 4th november 2010 attached, we now under-
       stand that the countess died last year and that the 2 accounts in respect of wefri a/s
       and countess wedell will be dealt with separately.
                                                   -7-
      we are in dialogue with kpmg in respect of remitting the funds due to countess wedell
      (or more correctly her estate), hence we need to be paid for the outstanding total due to
      scottish woodlands by wefri a/s.
      the attachment confirms the total amount due (£69.586,90)… we would be grateful to re-
      ceive settlement in early course…”
den 6. januar 2011 sendte stuart johnston en mail til henrik frijsenborg fra wefri a/s. det
er oplyst, at der var en fejl i mailadresseringen, idet der mangler et ”s” i mailadressen til
henrik frijsenborg, og at mailen derfor ikke er nået frem til ham. af mailen fremgår
følgende:
      ”…
      scottish woodlands managed both wefri a/s and countess wedell properties from ap-
      prox. 1986 until they were sold at varying times during the early to mid 2000s.
      we always operated on a quarterly reconciliation basis…
      we accept that the 2 accounts need to be dealt with separately, and therefore require
      someone in wefri to settle the outstanding debt of £69.586,90 which is due to scottish
      woodlands…”
i januar 2011 korresponderede advokat sebastian poulsen og stuart johnston om indbetaling
af det skyldige beløb til boet efter lensgrevinde wedell, og den 28. januar 2011 bekræftede
advokat sebastian poulsen, at betaling var modtaget.
den 1. februar 2011 og den 3. maj 2011 rykkede stuart johnston for wefris betaling af scot-
tish woodlands udestående på 69.586,90 £.
ved mail af 11. maj 2011 udbad revisor gert foldager sig dokumentation for det af scottish
woodlands udførte arbejde i form af fakturaer.
til dokumentation af sit krav har scottish woodlands fremlagt en opgørelse udarbejdet af
svarende til opgørelsen sendt til wefri den 4. november 2010 med underliggende bilag
(wefri reconciliations) og tilhørende fakturaer.
det fremgår af reconciliation frem til juni 2003, at wefri indbetalte 43.145,84 £ til scottish
woodlands den 30. juni 2011. opgørelsen er ikke bestridt af wefri.
                                                -8-
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af stuart johnston, bendt wedell og jimmy enevold-
sen.
stuart johnston har forklaret, at han er forestry director hos scottish woodlands, hvor han
har været ansat siden 1981. han har en bachelor i ecological science (1977-1981).
scottish woodlands yder en række serviceydelser, herunder bl.a. konsulentvirksomhed og
management service indenfor skovbrug for både offentlige og private skovejere. scottish
woodlands er den største private skovvirksomhed i skotland og den næststørste i uk.
samarbejdet mellem scottish woodlands og wefri startede i 1986 i forbindelse med
wefris og lensgrevinde wedells køb af nogle ejendomme i skotland – bl.a. landbrugsejen-
domme med jord til dyrkning af juletræer. oversigten over de pågældende ejendomme, som
fremgår af den skriftlige redegørelse af 26. februar 2013 fra jimmy enevoldsen, er retvisende.
han mener dog, at ejendommene achnabrech og achnashellach blev købt i hhv. 1986 og
1987. scottish woodlands assisterede med disse køb, indhentede tilladelser m.v.
bent wedell var ikke involveret i det daglige samarbejde.
aftalen om afregning var en fælles nettoopgørelse, opgjort kvartalsvis, og nettoudligning
mellem de to konti. samarbejdet med wefri og lensgrevinde wedell var ét samlet engage-
ment med den samme kontaktperson. aftalen om modregning fungerede fra starten, og
scottish woodlands vidste, at der løbende kom indtægter til wefri og lensgrevinden, hvor-
for de accepterede at yde ”løbende kredit”. der blev ikke indgået nogen skriftlig aftale her-
om. i starten var det primært scottish woodlands, der havde tilgodehavender. senere mod-
tog wefri flere indtægter, og da indgik de en mundtlig aftale om modregning. de lavede
løbende opgørelser som ses i hans brev af 22. april 2005 til jimmi enevoldsen. de kvartalsvi-
                                                 -9-
se mellemregninger blev udarbejdet både for wefri og for lensgrevinden, men de blev
sendt til samme adresse. de to konti blev anskuet som én.
den 30. juni 2003 betalte wefri 43.145,84 £ til scottish woodlands. han ved ikke, hvorfor de
betalte, men det var den sidste betaling, de modtog fra wefri. herefter var der et tilgode-
havende til wefri. de modtog alene to betalinger fra wefri fra 2003 og frem til i dag.
deres aftale om løbende modregning og en forventning om, at wefri ville få en indtægt ved
salg af juletræer senere på året, var baggrunden for, at scottish woodlands ikke fakturerede
deres tilgodehavende på 27.367,11 £ pr. 30. september 2003. de havde også et godt og tillids-
fuldt samarbejde med wefri.
vidnet redegjorde for en række af de af scottish woodland fakturerede beløb, herunder bl.a.
wefris andel af udgifter til telefon, lønudgifter til en dansk skovbrugsmanager, forsik-
ringspræmie m.v. fakturaerne er standardfakturaer, og de anførte betalingsbetingelser om
månedlig betaling blev ikke praktiseret.
da budgettet var aftalt fra starten, videresendte scottish woodlands ikke fakturaerne fra de-
res underleverandører til wefri. alle fakturaerne var dog tilgængelige for wefri, såfremt
de ønskede det. jimmy enevoldsen kunne revidere, når han ville.
i 2004 blev de informeret om, at der i wefri var truffet en beslutning om at sælge ejendom-
mene i skotland. de assisterede med dette og varetog bl.a. kontakt til mæglere og potentielle
købere samt stod for markedsføring og indhentede data og oplysninger om ejendommene.
som følge af wefris ønske om salg af ejendommene blev de enige om at minimere arbejdet
herpå. ejendommene skulle vedligeholdes, men der skulle ikke foretages proaktivt arbejde.
samtlige mellemregninger og fakturaer blev sendt til wefri på løbende basis, og wefri har
kun stillet få spørgsmål til enkelte poster. scottish woodlands har aldrig modtaget indsigel-
ser mod fakturaerne.
                                               - 10 -
med brevet af 22. april 2005 var det vigtigt for ham at aftale et ”settlement point”, da samar-
bejdet var ved at være slut. det var hans opfattelse, at de kunne modregne og foretage én be-
taling. de ville have sendt en check til wefri på 33.433,74 £, og han spurgte alene, om
wefri ønskede en alternativ afregning. det var fortsat hans opfattelse, at de kunne foretage
én betaling, da han sendte brevet af 1. september 2005. han modtog ingen reaktion på bre-
vet. samarbejdet forsatte herefter som altid, og de modtog ingen reaktion på de fremsendte
mellemregninger.
med brevet af 4. november 2010 ønskede han at afslutte alle transaktioner med wefri. hans
revisor havde mindet ham om mellemregningen på de to konti. han foreslog derfor at sende
en check på 7.996,40 £.
baggrunden for, at scottish woodlands ikke har krævet betaling fra wefri, er, at de havde
et tilgodehavende på den ene konto og et udestående på den anden konto. totalbeløbet var
netto i wefris favør, og da de ikke modtog instruktioner fra wefri, havde de ikke travlt
med at indkræve deres udestående.
da de modtog mailen af 14. december 2010 fra gert foldager, var de ikke klar over, at lens-
grevinden var afgået ved døden. han forstod mailen sådan, at det var bedst at foretage en
indbetaling til dødsboet. scottish woodlands havde dog ikke ændret opfattelse af aftale-
grundlaget, herunder aftalen om løbende modregning.
da han sendte mailen af 21. december 2010 var han blevet bekendt med, at lensgrevinden
var afgået ved døden. han ønskede en afregning og en aftale om, at de modtog betaling fra
wefri, da de havde indbetalt til dødsboet. de modtog ikke svar på mailen, men besluttede
sig for at betale dødsboet uden svar. baggrunden herfor var, at advokaten for dødsboet var
meget vedholdende, og de havde jo haft et langt og godt samarbejde med grevinden og
wefri, så han regnede med at modtage betaling fra wefri.
først den 11. maj 2011 modtog han en mail fra revisor gert foldager, som nu krævede do-
kumentation for kravet. de havde ikke tidligere modtaget indsigelser fra wefri.
                                                - 11 -
bendt wedell har forklaret, at han er eneejer af wefri. han har en landbrugsuddannelse og
har taget en hd eksamen i finansiering. allerede som barn arvede han godset og aktierne i
wefri, og hans søster og mor arvede formuen i øvrigt. wefri omsætter for omkring 175
mio. om året. de har 50 ansatte og 450.000.000 kr. i egenkapital. han har aldrig været invol-
veret i tvister om manglende betaling af regninger, da han altid betaler sine regninger.
wefri begyndte at købe ejendomme i skotland op igennem 1980’erne, og det gjorde hans
mor også . de driver kommercielt skovbrug i danmark, og de ønskede at drive skovbrug i
skotland også. i 2005 havde han et ønske om at indtræde i direktionen, og han tog fat i den
daglige ledelse af virksomheden. før dette var han ikke involveret i den daglige ledelse, men
deltog kun på bestyrelsesplan.
wefri og hans mor havde en fælles administration med samme adresse og samme kontor,
men de havde separate bogholderier. de har en professionel bestyrelse, som skal aflægge
regnskab. hans mor var ansvarlig, indtil han overtog driften i 2005. de gjorde meget for at
holde tingene adskilt, hvilket klart blev kommunikeret til scottish woodlands.
flemming høy hansen var økonomichef i wefri, og han stod for hele økonomiafdelingen.
samtlige driftsledere var budgetansvarlige og godkendte betalinger. hverken han eller hans
mor var involveret i betalinger.
jimmi enevoldsen var skovrider for wefri og for grevindens ejendomme, og han efterså
skovene i danmark og i udlandet. han havde ikke noget med bogholderiet at gøre, men han
attesterede regninger og lagde dem til bogholderiet.
han har ikke set en skriftlig administrationsaftale mellem wefri og scottish woodlands.
han har heller ikke fået at vide, at der skulle være indgået en aftale om nettoudligning. det
er meget usandsynligt, at der skulle være indgået en sådan aftale, da de gjorde meget ud af
at holde tingene adskilt, og fordi hans mor ikke ønskede at blande sin privatøkonomi med
wefris økonomi. der er heller ikke indgået en aftale om nettoudligning, efter han tiltrådte.
                                                - 12 -
scottish woodlands har ikke formået at overholde omkostningsbudgetterne, hvorfor der var
færre indtægter end udgifter. han var nødsaget til at rydde op i det hele, og de ønskede at
sælge ejendommene og bringe samarbejdet med scottish woodlands til ophør. han var util-
freds med scottish woodlands´ indsats, og det var svært at finde hoved og hale i, hvad scot-
tish woodlands gik og lavede. de blev nødt til at holde adskilt tingene adskilt, da både scot-
tish woodlands og wefri anvendte underentreprenører. de havde også ansat en deltids
skovfoged, som wefri betalte direkte.
de traf beslutning om salget af ejendommene i skotland på et bestyrelsesmøde i 2004. jimmi
enevoldsen ønskede at købe nogle af ejendommene selv, hvilket gjorde det naturligt at in-
volvere ham i processen.
han mindes ikke at have set brevet af 1. september 2005 fra stuart johnston, og såfremt
wefri havde modtaget det, ville det være jimmi enevoldsen, som tog sig af det. dette har
været den eneste påmindelse om at få tilgodehavendet bragt ud af verden, som han modtog
fra scottish woodlands. sagen opstod først igen i 2010.
han har drøftet sagen med sine regnskabsfolk, og scottish woodlands kan ikke have doku-
menteret sit krav tilstrækkeligt, da de ellers ville have betalt. revisor kunne ikke finde do-
kumentation for kravet.
jimmy enevoldsen vedstod sin erklæring afgivet den 26. februar 2013 med beskrivelsen af
samarbejdet mellem wefri og scottish woodlands. han præciserede dog, at han nu ikke
mener at have grundlag for at udtale sig om, hvorvidt der normalt blev lavet en nettoudlig-
ning for de to konti. denne udtalelse i hans erklæring var nok for bombastisk, og han ønsker
derfor at trække den tilbage. det var scottish woodlands advokat, der bad ham om at be-
skrive forløbet af samarbejdet på skrift, og det forsøgte han så. han har forsat gode samar-
bejdsrelationer til begge parter.
                                                - 13 -
han forklarede supplerende, at han ejer en gruppe selskaber, som sælger juletræer og har et
administrationsfirma. han er uddannet skovridder.
han blev ansat som skovridder i wefri maj 1997, hvor han havde en ledende administrativ
stilling i skovbrug. han var ansat frem til den 31. december 2004. han var ansvarlig for alle
wefri og lensgrevindens ejendomme i skotland, og han refererede til bestyrelsen i wefri
og senere til bent wedell.
da markedet var dårligt valgte wefri at frasælge hele juletræsporteføljen, og han blev til-
budt at købe to ejendomme i skotland, hvoraf den ene var ejet af wefri og den anden af
lensgrevinden.
samarbejdet med scottish woodlands kom i stand ved, at wefri og lensgrevinden ønskede
at investere i fast ejendom i skotland i 1980’erne. de købte deres første to ejendomme i 1983
og indledte i den forbindelse et tæt samarbejde med scottish woodlands. ejendommene var
primært juletræsejendomme. omkring 1990 ansatte man en fælles dansk skovfoged i skot-
land. han blev officielt ansat i scottish woodlands, og de fakturerede hans løn pro rata til
henholdsvis wefri og et andet dansk selskab, der havde ejendomme i skotland.
scottish woodlands udførte alle slags opgaver for wefri, herunder bl.a. skovadministration
og indkøb af materialer. wefri hyrede ikke selv folk i skotland, da det er kompliceret at an-
sætte folk i skotland. scottish woodlands stod derfor for alt vedrørende ansættelse og udbe-
taling af lønninger. samtlige ejendomme blev administreret individuelt.
opgørelsen for perioden frem til den 20. juni 2003 er repræsentativ for de opgørelser, som
wefri løbende modtog fra scottish woodlands. opgørelserne samt tilhørende bilag blev
indtastet i wefris edb-system, og når måneden var forbi, blev der lavet en faktura til de re-
levante ejere af arealerne. opgørelsen i perioden fra 30. juni 2003 til 30. september 2006 viser
transaktionerne og de bagvedliggende bilag refererer til opgørelsen. opgørelsen er således et
sammendrag af de underliggende bilag. samtlige bilag blev gennemgået og kontrolleret, og
det blev vurderet, om det var sandsynligt, at arbejdet var udført. herefter underskrev han
                                               - 14 -
dem og sendte dem til bogholderiet. han kan genkende teksten på de fleste fakturaer, men
han kan ikke sige, om der mangler nogle fakturaer eller bekræfte beløbene. såfremt der var
arbejdsopgaver, som så mærkelige eller for dyre ud, bad han skovfogeden om at fremskaffe
de underliggende bilag. det skete sjældent, da de løbende kontrollerede budgettet. han er-
indrer ikke at have set bilag, hvor der var overfaktureret. han godkendte fakturaerne fra
scottish woodlands. de gjorde indsigelser, hvis de faldt over ting, som så mærkelige ud, og
det blev altid rettet straks. ”nett monthly” betyder, at der skal ske betaling hver måned.
somme tider gik der dog 3 måneder, før de fik afregningerne, hvorfor han tvivler på, at de er
sket en månedlig udligning.
vidnet redegjorde for en række fakturaer, herunder for arbejde som hhv. scottish wood-
lands eller deres underentreprenører har udført for wefri.
scottish woodlands udførte et tilfredsstillende stykke arbejde, og samarbejdet fungerede
godt. der var ikke rod i papirerne, men det kunne tage lang tid før de modtog fakturaerne.
wefri udbetalte hans løn. han var ikke involveret i, hvordan hans løn var fordelt imellem
de forskellige ejere af ejendommene.
han har set brevet af 22. april 2005, som han skrev under og lagde videre til bogholderiet.
han har ikke før 2005 modtaget opgørelser udformet på denne måde. han har ikke set bre-
vet af 1. september 2005.
han ved ikke, hvorfor wefri ikke betalte scottish woodlands i perioden fra 30. juni 2003 til
31. december 2004. brevet af 22. april 2005 var den første opgørelse, de modtog fra scottish
woodlands.
parternes synspunkter
for scottish woodlands er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokument af 17. marts 2014, hvoraf fremgår følgende:
                                               - 15 -
”…
1. anbringender
1.1 til støtte for den ovenfor under p. 1.1.1 nedlagte principale påstand gøres det gæl-
     dende:
1.1.1 i relation til kravets berettigelse:
(i)           at      sagsøgeren agerede efter aftale og instruks på vegne af sagsøgte og nu
              afdøde lensgrevinde(herefter gw) i forbindelse med sagsøgerens admini-
              stration af forskellige ejendomme i skotland, som var ejet af sagsøgte og gw
              fra ca. 1986, og indtil de forskellige ejendomme blev solgt til nye ejere fra ca.
              2000 - 2005;
(ii)          at      der blev etableret en procedure fra begyndelsen af 1990’erne og frem
              med godkendelse fra sagsøgte og gw, hvorefter sagsøgtes og gw’s konto
              hos sagsøgeren blev ført parallelt med den konsekvens, at tilgodehavender
              til og fra sagsøgte og gw blev modregnet mod hinanden, hvilket resulterede
              i en løbende samlet total for sagsøgte og gw i forhold til sagsøgeren;
(iii)         at      sagsøgte på intet tidspunkt før slutningen af 2011 og starten af 2012
              har protesteret mod fremgangsmåden eller gjort nogen form for indsigelse
              mod de fremsendte kvartalsvise afstemninger;
(iv)          at      det kan lægges til grund, at sagsøgte har modtaget opgørelserne i …,
              og at sagsøgte på intet tidspunkt har gjort indsigelse mod denne frem-
              gangsmåde;
(v)           at      sagsøgte ikke efter modtagelsen af indholdet af bilag 31 (…) har re-
              klameret rettidigt, såfremt sagsøgte var af den opfattelse, at dokumentatio-
              nen for faktureringerne ikke var tilstrækkelig;
(vi)          at      sagsøgte ikke på nuværende tidspunkt kan fremsætte en reklamation
              over det udførte arbejde eller omfanget af dokumentationen herfor, når
              denne er i overensstemmelse med, hvad der tidligere er tilgået sagsøgte og
              den praksis, som parterne har haft;
(vii)         at      sagsøgte på intet tidspunkt ved modtagelsen af sagsøgerens opgørelse
              af mellemværendet ved skrivelse af 22. april 2005 (…), skrivelse af 1. sep-
              tember 2005 (…) eller skrivelse af 4. november 2010 (…) har gjort nogen
              form for indsigelse eller udbedt sig nogen form for yderligere dokumentati-
              on herfor;
(viii)        at      sagsøgtes solvens og betalingshistorik er uden relevans for sagen;
(ix)          at      det bestrides som udokumenteret, at sagsøgte selv har fået og betalt
              opkrævninger fra tredjemand vedrørende en række af de udgifter, der er
              omfattet af sagsøgerens betalingspåstand.
1.1.2 i relation til kravets eventuelle forældelse:
                                       - 16 -
(i)   at      der har været et langt og formaliseret samarbejde mellem sagsøgeren
      på den ene side og sagsøgte og gw på den anden side, hvor der blev ført
      separate konti for gw og sagsøgte, mens selve betalingen blev foretaget som
      en nettoudligning for de to konti, hvorfor der således var et accepteret og de
      facto gennemført princip om modregning af de to konti, hvilket havde været
      den fulgte praksis gennem samarbejdsperioden fra 1986 til 2007 jfr. bilag 32
      (...);
(ii)  at      angivelsen i bilag 16 (…):
      ”can we agree either an exchange of cheques to settle the balances at as 31
      march 2005 or can we send once cheque for £33,433.74?”
      og angivelsen i bilag 1 (…):
      “i would be grateful if you could confirm your agreement and advise
      whether we send one cheque for £16,433.51 or whether you want to send a
      cheque to us from werfri a/s for £65,495.15 and we send a cheque made
      out to countess weddel for £81,928.66?”
      ikke kan tages til indtægt for, at der ikke var et aftalt og de facto gennemført
      princip om modregning, idet sagsøgtes daværende ansvarlige medarbejder,
      … netop bekræfter det aftalte princip om modregning af de to konti, hvilket
      princip er blevet praktiseret gennem alle årene i den løbende balance;
(iii) at      sagsøgerens citerede angivelser i bilag 1 (…) og bilag 16 (…) alene var
      udtryk for almindelig høflighed og imødekommenhed i et langvarigt sam-
      arbejde, hvor sagsøgeren ønskede at gennemføre den endelige praktiske af-
      vikling efter de ønsker, som sagsøgte og gw måtte have hertil, hvilket ikke
      ændrer det faktum, at der gennem hele samarbejdsforløbet og indtil sagsø-
      gerens de facto betaling til gw den 27. januar 2011… havde været praktise-
      ret et aftalt og de facto gennemført princip om modregning og dermed en
      nettoudligning af de to konti, hvilken udligning indtil ændringen af denne
      praksis om modregning i forbindelse med slutafregningen udviste en samlet
      saldo i gw og sagsøgtes favør;
(iv)  at      sagsøgerens angivelse i e-mail af 6. januar 2011…af, at de to konti
      skulle behandles separat, alene fremkom som følge af, at advokat sebastian
      christmas poulsen, der både var/er advokat for sagsøgte og boet efter gw
      med trusler om retslige skridt mod sagsøgeren, på trods af et samarbejde si-
      den 1986, som havde fungeret tilfredsstillende, krævede, at der blev betalt
      direkte til boet efter gw uden modregning…
(v)   at      sagsøgeren i forbindelse med, at sagsøgeren blev bekendt med gw’s
      død… udviste forståelse for den ændrede situation ved i tillid til det langva-
      rige samarbejde og en naturlig forventning om, at sagsøgte ikke ville opføre
      sig illoyalt at fravige fra den sædvanlige modregningsprocedure og foretog
      betaling til boet efter gw i tillid til, at sagsøgte, som også var/er repræsente-
      ret af advokat sebastian poulsen og meget belejligt gennem hele dette forløb
      havde forholdt sig passivt… tilsvarende ville foretage den modsatrettede be-
                                       - 17 -
       taling af sagsøgerens tilgodehavende hos sagsøgte på gbp 69.586,90, hvilket
       utvetydigt fremgår af sagsøgerens e-mail af 21. december 2010…
(vi)   at     det af sagsøgeren bestrides, at sagsøgerens angivelser i e-mailen af 6.
       januar 2011… kan betragtes som en bekræftelse af, at der ikke forelå en afta-
       le om modregning;
(vii)  at     hverken sagsøgte eller gw før den 11. maj 2011 …på noget tidspunkt
       bestred den foretagne løbende modregning mellem de to konti, ligesom det
       kan lægges til grund, at gw på intet tidspunkt fremsatte krav om betaling af
       det forfaldne tilgodehavende, som gw havde hos sagsøgeren, såfremt der
       ikke eksisterede et aftalt princip om modregning og dermed nettoudligning
       af de to konti;
(viii) at     sagsøgeren som følge af det hidtidige gode samarbejde og i forvent-
       ning om at modtage betaling af sit tilgodehavende hos sagsøgte i januar 2011
       imødekom anmodningen fra sagsøgte og gw’s bobestyrer om separat beta-
       ling af gw’s tilgodehavende hos sagsøgeren og indbetalte gbp 77.583,30 til
       dødsboet;
(ix)   at     der som en konsekvens heraf opstod et forfaldent tilgodehavende hos
       sagsøgte svarende til påstandsbeløbet, hvilket krav alene har været forfal-
       dent siden betalingen i januar 2011, hvor den indtil da af sagsøgeren forud-
       satte modregning blev ophævet, hvorfor forældelsesfristen skal regnes fra
       betalingsdatoen;
(x)    at     forældelsesfristen under alle omstændigheder først skal regnes fra be-
       talingsdatoen i januar 2011, idet sagsøgeren indtil denne betaling reelt var
       ubekendt med fordringen, jfr. forældelseslovens § 3, stk. 2, idet sagsøgeren
       var af den overbevisning, at fordringen var udlignet ved modregning;
(xi)   at     sagsøgeren, jfr. forældelseslovens § 3, stk. 2, først fik kendskab til det
       påstævnte tilgodehavende, da boet efter gw krævede betaling af gw’s ful-
       de tilgodehavende, jfr. e-mail af 21. december 2010…
(xii)  at     forældelsen endvidere må betragtes som afbrudt i medfør af forældel-
       seslovens § 15, stk. 1, idet sagsøgte på intet tidspunkt før efter januar 2011
       har bestridt gældens eksistens og dermed ved sin handlemåde har erkendt
       sin forpligtelse;
(xiii) at     sagsøgtes erkendelse af gælden i relation til forældelseslovens § 15,
       stk. 1, består i, at sagsøgte ifølge jimmi enevoldsen…har gennemgået og
       godkendt alle modtagne fakturaer, ligesom det kan lægges til grund som et
       faktum, at sagsøgte ikke har reklameret mod fakturaerne, hverken ved mod-
       tagelsen af disse eller i forbindelse med sagsøgerens henvendelser hen-
       holdsvis den 1. september 2005…, den 4. november 2010…, den 6. januar
       2011… og den 1. februar 2011…”
                                                    - 18 -
for wefri er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokument af
10. marts 2014, hvoraf fremgår følgende:
     ”…
     3. anbringender
     3.1 kravet er forældet
     parterne er enige om, at tvisten skal behandles efter dansk ret.
     wefri gør gældende, at scottish woodlands’ eventuelle krav er forældet, da alle kravene
     vedrører arbejder udført og faktureret mere end 3 år før sagsanlægget, jf. forældelseslo-
     vens §§ 2 og 3.
     3.2 scottish woodlands har ikke ret til nettoudligning uden særskilt aftale
     det klare udgangspunkt er, at en forretningsmæssig forbindelse med forskellige juridiske
     personer må vurderes som vedrørende hver juridisk person for sig.
     dette udgangspunkt kan kun fraviges under ganske særlige omstændigheder.
     jf. u 1982.689 v…
     det bestrides, at der foreligger sådanne ganske særlige omstændigheder i den forelig-
     gende sag, hvor
      mellemværendet med gw vedrørte ejendomme ejet af hende og driften heraf;
      mellemværendet med wefri vedrørte ejendomme ejet af wefri og driften heraf;
      scottish woodlands i sin fakturering klart har sondret mellem gw og wefri;
      de eneste to ting, som knyttede wefri og gw sammen var, at wefri ejedes af gws
          søn, og at wefri varetog bogholderimæssige funktioner for gw.
     3.3 der er ingen aftale om nettoudligning
     det bestrides som anført i afsnit 2.2 ovenfor, at der skulle være indgået en aftale om, at
     scottish woodlands var berettiget til at foretage nettoudligning.
     bevisbyrden for eksistensen af en sådan aftale påhviler scottish woodlands. bevisbyrden
     kan ikke løftes ved at referere til enkeltstående situationer med nettoudligning eller fami-
     liemæssig tilknytning.
     jf. herved u 1963.326 h, hvor nettoudligning ikke blev tilladt, selvom debitor tidligere
     med frigørende virkning havde betalt til kreditors ejers fætter, og kreditor i syv måneder
     forholdt sig passiv over for debitors meddelelse om, at debitor havde modtaget medde-
     lelse fra fætteren om, at betaling skulle ske til ham.
     bevisbyrden er ikke løftet, og selv om der måtte have eksisteret en aftale eller praksis om
     nettoudligning, er denne i hvert fald ophørt i 2005, jf. herved bilag 16 og bilag 1, hvor
                                             - 19 -
scottish woodlands ikke gennemførte nettoudligning, men i stedet spurgte, om en sådan
nettoudligning var acceptabel.
jf. herved u 1967.48 h…
i øvrigt er der i den foreliggende sag ikke dokumenteret en eneste situation forud for
2005, hvor der er sket nettoudligning.
hvis scottish woodlands ikke har ret til nettoudligning, er scottish woodlands’ krav un-
der alle omstændigheder forældet.
3.4 der er ikke afgivet modregningserklæring
hvis retten mod forventning måtte finde det bevist, at scottish woodlands havde ret til
at foretage nettoudligning, er scottish woodlands’ krav alligevel forældet.
der foreligger ingen konneksitet. gws krav mod scottish woodlands vedrørte indtægter
fra hendes skotske ejendomme (benævnt old jeddart og cocklaw farm), mens scottish
woodlands’ påståede krav mod wefri vedrører scottish woodlands’ administration af
wefris skotske ejendomme (benævnt achabreck, achnashellach, hyndshawland og
south melbourne), der ligger helt andre steder i skotland. alle ejendommene er drevet
uafhængigt af hinanden.
en ret til nettoudligning indebærer ikke automatisk, at der løbende gennemføres både
nettoudligning og modregning uden meddelelse herom til parterne. det må i den forbin-
delse erindres, at den danske selskabslovgivning forbød wefri at yde lån til gw, da hun
var nærtstående til wefris ejer. en automatisk nettoudligning og modregning uden var-
sel og uden afgivelse af modregningserklæring ville dermed være i strid med selskabs-
lovgivningen. en sådan ulovlig aftale kan efter reglen i danske lov 5-1-2 om aftaler i
strid med lov og ærbarhed ikke gøres gældende for domstolene, og en eventuel aftale om
ret til nettoudligning må under alle omstændigheder fortolkes indskrænkende i en sådan
situation.
selv hvis scottish woodlands måtte have en ret til at gennemføre nettoudligning, er der
således ikke nogen aftale om ret til modregning uden varsel, idet et rimeligt varsel var
nødvendigt for, at wefri og gw kunne undgå at overtræde selskabslovgivningen.
under alle omstændigheder forudsætter gennemførelse af nettoudligning, at der er afgi-
vet en modregningserklæring.
scottish woodlands’ forespørgsler i bilag 16 og bilag 1 om, hvorvidt der kunne ske netto-
udligning, udgør ikke modregningserklæringer. sammenstillingen i disse bilag af en ”to-
tal” kolonne er ikke tilstrækkeligt klare meddelelser om, at der er gennemført modreg-
ning, navnlig når de ledsages af et spørgsmål om, hvorvidt nettoudligning kan accepte-
res. nettoudligningen er et nødvendigt første skridt i en modregning, og når end ikke
nettoudligningen er sket, kan modregning så meget desto mindre være gennemført.
bilag 2 udgør ej heller en modregningserklæring, da den omhandler en betaling af net-
tomellemværendet, som scottish woodlands agtede at foretage – en betaling, som i øvrigt
ikke fandt sted, da scottish woodlands efterfølgende accepterede at betale gws fulde til-
godehavende uden nettoudligning.
                                              - 20 -
scottish woodlands havde således ikke afgivet nogen modregningserklæring, inden den
nye forældelseslov trådte fuldt ud i kraft 1. januar 2011, og retten til at modregne mellem
gælden til gw og tilgodehavenderne hos wefri bortfaldt følgelig under alle omstæn-
digheder, da scottish woodlands’ tilgodehavender hos wefri bortfaldt ved forældelse,
hvilket senest skete 1. januar 2011.
hvis retten mod forventning måtte finde, at scottish woodlands havde ret til at gennem-
føre nettoudligning, og at bilag 2 (af 4. november 2010) udgør en modregningserklæring,
gøres det subsidiært gældende, at krav vedrørende arbejde udført forud for 4. november
2005 er forældet i medført af 1908-lovens 5-årige forældelsesfrist, således at scottish
woodlands’ krav skal reduceres til gbp 4.326,74 (jf. bilag 31, posteringerne fra og med
november 2005, dvs. gbp -280, gbp -923,87, gbp 3.014,11, gbp -3.014,11, gbp 257,8, gbp
572,81 og gbp 4.700).
3.5 retten til at foretage nettoudligning og modregning er bortfaldet
selv hvis kravet ikke måtte være forældet, er en eventuel ret til at foretage nettoudligning
og/eller modregning bortfaldet ved scottish woodlands’ frafald heraf eller ved passivitet
ved korrespondancen i bilag a og bilag 3 og/eller ved betalingen til gws dødsbo uden
forbehold i januar 2011.
jf. om bortfald af modregningsret u 1950.803 v, hvor k, der havde et beløb til gode hos
en tørvefabrikant, bestilte tørv hos denne. tørvefabrikanten lod bestillingen gå videre til
et brændselsfirma, som sendte en følgeseddel og en regning for leverancen til k. k prote-
sterede ikke mod dette, men søgte senere at betale ved modregning med sit tilgodeha-
vende over for tørvefabrikanten. da k ikke havde protesteret mod overgang af kontrak-
ten til brændselsfirmaet, havde k mistet sin modregningsret for så vidt angår sit tilgode-
havende hos tørvefabrikanten.
jf. herudover om de af scottish woodlands påberåbte forudsætninger om wefris aner-
kendelse af sin gæld u 1990.624 h, hvor debitor opfyldte en dom uden at tage forbehold
om anke, hvilket efter dagældende fast praksis måtte anses som et afkald på anke. kort
tid herefter anlagde kreditor sag om betaling af et yderligere tilgodehavende. debitor an-
kede nu og gjorde gældende, at ankeafkaldet forudsatte, at der ikke ville blive rejst yder-
ligere krav mod debitor. højesteret afviste anken.
3.6 gælden er ikke erkendt
det bestrides, at gælden er erkendt af wefri. det bemærkes i den forbindelse, at en
manglende betaling eller manglende kommentering af et påstået krav ikke udgør nogen
erkendelse. erkendelse af et krav forudsætter en aktiv handling. i den foreliggende sag
foreligger der ingen aktiv handling, idet scottish woodlands tværtimod påberåber sig
passivitet fra wefris side.
3.7 kravet er udokumenteret
det påståede tilgodehavende er udokumenteret.
                                                       - 21 -
       det må påhvile scottish woodlands at dokumentere berettigelsen af sine krav, og denne
       bevisbyrde må være streng, når der som her er forløbet mange år, uden at scottish wood-
       lands har taget skridt til at forklare eller dokumentere sit krav endsige forfølge det.
       scottish woodlands har fremlagt en række kontoudtog og udpluk af korrespondance om
       enkelte arbejdsopgaver, som scottish woodlands angiveligt skulle have udført for wefri
       eller for gw samt nogle fakturaer, som reelt er indholdsløse, idet de ikke angiver, hvilket
       arbejde der angiveligt skulle være udført, hvor det er udført, tidsforbruget og materialer-
       ne. der er heller ingen sammenhæng mellem de fremlagte fakturaer og den korrespon-
       dance, der er fremlagt til støtte for de påståede krav.
       wefri har ikke længere nogen rimelig chance for at vurdere, om kravet er berettiget el-
       ler korrekt opgjort.
       en række af fakturaerne udgør angiveligt omkostninger til tredjemand, som scottish
       woodlands har viderefaktureret med tillæg af mark-up på 10 %. scottish woodlands har
       imidlertid heller ikke dokumenteret tredjemands regninger, eller at disse skulle være be-
       talt af scottish woodlands.
       3.8 kravets størrelse
       hvis retten måtte give scottish woodlands medhold i en del af sit krav, gør wefri gæl-
       dende, at kravet skal reduceres med de tilgodehavender, som scottish woodlands i bilag
       1 har opgjort, at wefri har for perioderne op til 30/6 2003, 1/1-04 til 31/3-04, 1/11-04-
       30/11-04, 1/2-05-31/3-05, 1/6-05-30/6-05, 1/9-05-30/9-05, 1/11-05-30/11-05, 1/3-06-31/3-06 el-
       ler wefris betaling af gbp 3.014,11, som scottish woodlands i bilag 2 har erkendt at ha-
       ve modtaget, og som formentlig omfatter betaling for de arbejder, der er omtalt i bilag 19-
       25…”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
om sagens baggrund og parternes hidtidige samarbejde og aftalegrundlag kan det efter det
foreliggende lægges til grund, at lensgrevinde irene wedell og wefri indledte samarbejdet
med scottish woodlands primo-medio 1980’erne i forbindelse med opkøb af et antal navnlig
skovbrugsejendomme i skotland, som scottish woodlands efterfølgende administrerede for
og til dels i samarbejde med parterne. parterne har ikke indgået en skriftlig aftale om scottish
woodlands’ administration eller samarbejdet i øvrigt.
de centrale repræsentanter i parternes samarbejde var i mange år frem til ultimo 2004 stuart
johnston for scottish woodlands og skovrider jimmi enevoldsen for wefri. uanset om de
enkelte ejendomme og ejendomme tilhørende henholdsvis lensgrevinde wedell og wefri
havde selvstændig bogføring, blev alle ejendomme i forhold til scottish woodlands repræ-
                                              - 22 -
senteret af wefri. i 2005 blev lensgrevinde wedells søn greve bendt wedell direktør i
wefri, og der blev i samme periode truffet beslutning om at sælge ejendommene i skotland,
hvorfor samarbejdet med scottish woodlands blev afviklet. lensgrevinde wedell afgik sene-
re ved døden.
med hensyn til kravets berettigelse kan det efter de foreliggende oplysninger og forklaringen
fra jimmi enevoldsen lægges til grund, at både afregningerne fra scottish woodlands og de
tilhørende fakturaer og andre underliggende bilag løbende er gennemgået og godkendt af
repræsentanter for wefri, og at wefri heller ikke har gjort indsigelser imod disse ved
modtagelsen af mails, breve og opgørelser mv. herom i den efterfølgende tid. kravet findes
derfor veldokumenteret i sin helhed.
med hensyn til spørgsmålet om kravet er forældet, kan det efter de foreliggende oplysninger
og forklaringen fra stuart johnston lægges til grund, at scottish woodlands’ opfattelse var, at
parterne havde den aftale og faste praksis, at afregning af henholdsvis lensgrevinde wedells
og wefri’s konti og mellemværender med scottish woodlands kunne ske ved nettoudlig-
ning mellem de to konti, således at scottish woodlands alene udbetalte eller opkrævede det
samlede nettobeløb efter opgørelsen af de to konti. retten finder, at scottish woodlands med
rette kunne gå ud fra, at både lensgrevinde wedell og wefri var indforståede med dette af-
regningsprincip.
der er herved lagt vægt på oplysningerne om parternes mangeårige samarbejde og praksis,
der bl.a. understøttes af opgørelserne af det samlede engagement for perioden til 31. marts
2005 henholdsvis 31. august 2005, som scottish woodlands sendte til wefri ved breve af 22.
april 2005 henholdsvis 1. september 2005, der også indeholder kolonnen ”total”, hvori net-
toudligningsprincippet illustreres, og som wefri ikke gjorde indsigelser imod. det har ikke
betydning herfor, om parterne også formelt havde aftalt nettoudligning, eller om princippet
rent faktisk blev gennemført i parternes bogholderier.
efter oplysningerne i sagen og forklaringen fra stuart johnston kan det endvidere lægges til
grund, at status for lensgrevinde wedells og wefri’s konti hos scottish woodlands ved op-
                                                - 23 -
høret af samarbejdet var, at wefri/lensgrevinde wedell efter princippet om nettoudligning
havde et tilgodehavende hos scottish woodlands på gbp 7.996,40, jf. opgørelsen af det sam-
lede engagement i brevet af 4. november 2010 fra scottish woodlands til wefri. scottish
woodlands gjorde i brevet wefri opmærksom herpå og udbad sig instruktion om beløbets
udbetaling og har også rykket wefri for svar flere gange siden, men uden at modtage in-
struktion. det samme var tilfældet med wefri’s tilgodehavende på gbp 16.433,51 ifølge
opgørelsen indeholdt i brevet af 1. september 2005 fra scottish woodlands, jf. ovenfor.
scottish woodlands mente således ikke, at man havde et tilgodehavende hos wefri, men at
det tværtimod forholdt sig omvendt, og da wefri trods rykkere ikke vendte tilbage herom,
havde scottish woodlands ikke anledning til at forfølge sagen yderligere over for wefri, før
det efter lensgrevinde wedells død blev meddelt, at advokaten for dødsboet ikke ville accep-
tere nettoudligningsprincippet, men krævede, at scottish woodlands skulle betale det op-
gjorte beløb for lensgrevinde wedells konto direkte til dødsboet og ikke kunne anvende det
til delvis udligning af wefri’s tilgodehavende. scottish woodlands fik meddelelsen herom
ved mail af 14. december 2010 fra wefri’s revisor gert foldager, som greve bendt wedell
havde bemyndiget til at varetage wefri’s interesser over for scottish woodlands.
scottish woodlands havde herefter først anledning til at gøre kravet gældende over for
wefri fra den 14. december 2010, og forældelsesfristen kan først regnes fra dette tidspunkt.
da sagen er anlagt den 7. december 2012, er scottish woodlands’ krav derfor ikke forældet.
retten tilføjer, at det af revisoren gert foldagers mail til scottish woodlands af 11. maj 2011
(bilag 35) fremgår, at der var en del korrespondance mellem wefri og scottish woodlands
om dokumentation for kravet, og at han antog, at wefri ville anerkende betalingspligten
mod behørig dokumentation. i mailen nævnes intet om, at kravet skulle være forældet.
som følge af det anførte gives scottish woodlands medhold i påstanden om, at wefri skal
betale 69.586,90 £ til scottish woodlands med renter som påstået fra den 7. december 2012
(sagens anlæg).
                                              - 24 -
efter sagens værdi, omfang og forløb skal wefri betale i alt 66.564 kr. i sagsomkostninger til
scottish woodlands. beløbet omfatter dækning af udgifter til advokat med 50.000 kr., inkl.
moms, samt dækning af retsafgifter på 15.660 kr. og godtgørelse til et vidne på 904 kr.
                                    thi kendes for ret:
wefri a/s skal inden 14 dage betale 69.586,90 £ til scottish woodlands med tillæg af sæd-
vanlig procesrente fra den 7. december 2012 samt sagens omkostninger med 66.564 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
søren theilgaard                         lotte wetterling                    villy rasmussen
                                           (sign.)
                                        ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 20. juni 2014
