                      højesterets kendelse
                          afsagt fredag den 10. august 2018
sag 44/2018
x aps (tidligere x …)
(advokat naja wærness larsen)
mod
anklagemyndigheden
i tidligere instanser er afsagt kendelse af københavns byret den 27. oktober 2017 og af østre
landsrets 22. afdeling den 20. december 2017.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: vibeke rønne, michael rekling og lars apostoli.
påstande
kærende, x aps (tidligere x …), har nedlagt påstand om, at advokat naja wærness larsen
beskikkes som forsvarer for selskabet.
indkærede, anklagemyndigheden, har påstået stadfæstelse.
sagens omstændigheder
den 13. april 2016 blev t sigtet efter straffelovens § 289, jf. skattekontrollovens § 3, stk. 1,
for grov skattesvig samt forsøg herpå, jf. straffelovens § 21. københavns politi har i
forbindelse med efterforskningen foretaget en række beslaglæggelser, og herunder den 13.
april 2016 beslaglagt et indestående i jyske bank på 711.455,10 kr. hos x … (nu x aps).
d, der er søn af t og direktør og ejer af x, protesterede mod beslaglæggelsen. d fik i
forbindelse med sagens indbringelse for retten beskikket advokat naja wærness larsen som
bistandsadvokat.
                                                - 2 -
  spørgsmålet om godkendelse og opretholdelse af beslaglæggelsen blev udskilt til særskilt
  behandling. i et retsmøde den 13. oktober 2017 om dette spørgsmål blev advokat naja wær-
  ness larsen afbeskikket som bistandsadvokat for d.
  advokat naja wærness larsen anmodede under samme retsmøde om at blive beskikket som
  forsvarer for x, hvilket anklagemyndigheden protesterede imod under henvisning til, at x
  hverken var mistænkt eller sigtet.
  ved københavns byrets kendelse af 27. oktober 2017 blev anmodningen om beskikkelse af
  forsvarer for x afslået. i kendelsen hedder det bl.a.:
        ”… det er anklagemyndighedens påstand, at det reelt var sigtede t, der ejede x … og
        disponerede over selskabets bankkonto. det ses bl.a. af, at hovedparten af det
        beslaglagte indestående beløb er overført fra y llc, hvilket selskab t ifølge egne
        oplysninger kontrollerede.
        anklagemyndigheden har i retsmøde den 13. oktober 2017 mundtligt tilkendegivet, at x
        aps ikke er mistænkt eller sigtet.
        i overensstemmelse med anklagemyndighedens oplysning lægger retten til grund, at x
        aps ikke er sigtet.
        forsvarerbeskikkelse er ikke obligatorisk ved afgørelser om beslaglæggelse, og der fin-
        des i denne sag ikke at være hjemmel til beskikkelse af forsvarer for x aps efter
        retsplejelovens § 732 eller af advokat for selskabet på andet grundlag. der er herved
        lagt vægt på, at anklagemyndighedens anmodning om, at beslaglæggelsen godkendes og
        opretholdes i medfør af retsplejelovens § 802, stk. 1 og 2, blandt andet støttes på, at x
        aps bør identificeres med sigtede t.
        advokat naja wærness larsens anmodning om at blive beskikket for x aps tages
        herefter ikke til følge.”
østre landsret stadfæstede byrettens kendelse den 20. december 2017 med henvisning til by-
rettens begrundelse.
retsgrundlag
retsplejelovens § 806 er sålydende:
                                                - 3 -
       ”afgørelse om beslaglæggelse og om pålæg om edition træffes efter politiets begæring.
       begæring om beslaglæggelse til sikring af erstatningskrav kan tillige fremsættes af foru-
       rettede.
       …
       stk. 4. såfremt indgrebets øjemed ville forspildes, hvis retskendelse skulle afventes, kan
       politiet træffe beslutning om beslaglæggelse og om edition, jf. dog stk. 6. fremsætter
       den, mod hvem indgrebet retter sig, anmodning herom, skal politiet snarest muligt og
       senest inden 24 timer forelægge sagen for retten, der ved kendelse afgør, om indgrebet
       kan godkendes.
       …
       stk. 7. inden retten træffer afgørelse efter stk. 4, 2. pkt., skal der være givet den, mod
       hvem indgrebet retter sig, adgang til at udtale sig. § 748, stk. 5 og 6, finder tilsvarende
       anvendelse.
       …”
de gældende regler om beslaglæggelse blev indsat ved lov nr. 229 af 21. april 1999. det
fremgår af lovforslaget, at det bygger på strafferetsplejeudvalgets betænkning nr. 1223/1991
om beslaglæggelse og edition under efterforskning (folketingstidende 1998-99, tillæg a, lov-
forslag nr. l 41, s. 841ff).
i denne betænkning hedder det bl.a. (s.16):
       ”2. beslaglæggelse til sikring af bevismidler, konfiskation eller vindikation.
       …
       2.3. kompetence
       …
       der er ikke fastsat forskrifter om forsvarerbeskikkelse i forbindelse med beslaglæggel-
       se. er forsvarer beskikket, skal denne som hovedregel underrettes om retsmøder og har
       adgang til at overvære dem, jf. § 748, stk. 2.”
anbringender
x aps har anført navnlig, at allerede fordi anklagemyndigheden har identificeret t – som er
sigtet – med x, skal x betragtes som og sidestilles med en sigtet. dette medfører, at hjemlen
til forsvarerbeskikkelse følger direkte af retsplejelovens § 732.
såfremt højesteret ikke er enig heri, vedrører sagen, om x som ikke-mistænkt selskab har ret
til en beskikket forsvarer i den verserende sag om godkendelse og opretholdelse af
beslaglæggelsen. dette spørgsmål er ikke reguleret direkte i retsplejeloven.
                                                  - 4 -
i beslaglæggelsessager har man som sigtet som udgangspunkt kun ret til at få beskikket en
forsvarer, hvis der er tale om beslaglæggelse af formue (formuebeslag), jf. retsplejelovens §
731, stk. 1, litra c. men retterne anvender i øvrige beslaglæggelsessituationer retsplejelovens §
732 som hjemmel hertil.
der findes ikke en tilsvarende regel om beskikkelse af forsvarer i forbindelse med beslaglæg-
gelse over for en ikke-mistænkt.
ved lov nr. 229 af 21. april 1999 blev reglerne om bl.a. beslaglæggelse ændret. det blev i den
forbindelse bestemt, at forudgående underretning om beslaglæggelse kan undlades. der blev
ikke samtidigt taget stilling til spørgsmålet om advokatbeskikkelse for en ikke-mistænkt i en
sådan situation.
hensynet bag en forudgående undladelse af underretning om beslaglæggelse og beskikkelse i
forbindelse hermed er legitimt af hensyn til efterforskningen. men dette hensyn kan ikke
overføres til et tilfælde, hvor beslaglæggelsen er foretaget, og der i medfør af retsplejelovens
§ 806, stk. 7, tidligere stk. 6, er ret til kontradiktion.
en sigtet vil i en sådan situation have ret til en beskikket forsvarer. det er retssikkerhedsmæs-
sigt betænkeligt, hvis der ikke er en tilsvarende ret for en ikke-sigtet. der må tværtimod skulle
gælde en udvidet beskyttelse af en ikke-sigtet.
det fremgår ikke af forarbejderne, at der ikke kan ske beskikkelse i en sådan situation. efter
en formålsfortolkning må retten til kontradiktion efter retsplejelovens § 806, stk. 7, medføre
ret til forsvarerbeskikkelse.
af retsplejelovens § 684, stk. 1, nr. 3, følger, at sager om konfiskation uden straf behandles
efter reglerne i strafferetsplejen. såfremt anklagemyndigheden måtte ønske alene at føre en
sag om konfiskation mod x, så ville reglerne i retsplejelovens §§ 730-732 finde anvendelse.
skulle anklagemyndigheden således vælge at opgive påtalen mod t, men fortsat ønske at
nedlægge påstand om konfiskation mod x, da vil x være berettiget til at få beskikket en
forsvarer i konfiskationssagen.
                                                - 5 -
anklagemyndigheden har anført navnlig, at det i både by- og landsret er blevet lagt til grund,
at x ikke er sigtet i straffesagen mod t.
da retten alene skal tage stilling til, om politiets beslaglæggelse over for en ikke-mistænkt
kan godkendes og opretholdes, er der ikke tale om et tilfælde, der er nævnt i retsplejelovens §
731 om obligatorisk forsvarerbeskikkelse. beskikkelse skal derfor i givet fald ske med hjem-
mel i retsplejelovens § 732 eller dennes analogi.
efter bestemmelsen ordlyd er der ikke hjemmel til at beskikke en forsvarer for en ikke-sigtet,
og der er heller ikke tilkendegivelser i forarbejderne, som indikerer, at der skulle være en så-
dan hjemmel.
i retspraksis er det antaget, at der kan ske beskikkelse, såfremt en person reelt må betragtes
som sigtet, men det er ikke tilfældet i den foreliggende sag. det er ganske vist anklagemyn-
dighedens opfattelse, at der er identitet mellem x og t, men det medfører ikke, at x reelt må
anses som sigtet.
det forhold, at der er adgang til kontradiktion i et tilfælde som det foreliggende, jf. retspleje-
lovens § 806, stk. 7, indebærer ikke, at der er grundlag for at beskikke en forsvarer. det er
ikke retssikkerhedsmæssigt betænkeligt, idet selskabet har mulighed for at lade sig repræsen-
tere af en advokat under retsmødet. denne kan blot ikke beskikkes.
højesterets begrundelse og resultat
den 13. april 2016 beslaglagde københavns politi hos x aps (tidligere x …) et indestående
på 711.455,10 kr. i jyske bank. selskabets direktør protesterede mod beslaglæggelsen.
sagen angår, om der er hjemmel til at beskikke en offentlig forsvarer for selskabet under ret-
tens behandling af spørgsmålet om godkendelse og opretholdelse af beslaglæggelsen.
beslaglæggelsen er sket i anledning af en straffesag mod t, der er sigtet for overtrædelse af
straffelovens § 289. der er ikke rejst sigtelse mod selskabet x aps, og der er enighed om, at
selskabet heller ikke i realiteten er mistænkt for at have begået et strafbart forhold.
                                              - 6 -
beslaglæggelsen er begrundet med en antagelse om, at beløbet på 711.455,10 kr. tilhører t,
og at han har adgang til at disponere over det.
de almindelige regler om beskikkelse af offentlig forsvarer fremgår af retsplejelovens § 731,
§ 731 a og § 732. efter disse bestemmelser er der ikke hjemmel til beskikkelse af en offentlig
forsvarer for x aps, da selskabet som nævnt hverken er sigtet eller mistænkt for et strafbart
forhold.
retsplejelovens § 806, stk. 5, nu stk. 7, om adgang til kontradiktion blev indsat ved lov nr.
229 af 21. april 1999. som det også fremgår af forarbejderne til loven, er der ikke fastsat for-
skrifter om forsvarerbeskikkelse i forbindelse med beslaglæggelse.
da hverken de almindelige regler om beskikkelse af offentlig forsvarer eller de særlige regler
om kontradiktion i forbindelse med beslaglæggelse giver hjemmel til beskikkelse af offentlig
forsvarer i det foreliggende tilfælde, stadfæster højesteret kendelsen.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
