                      højesterets kendelse
                            afsagt torsdag den 9. april 2015
sag 225/2014
anklagemyndigheden
mod
tv2 østjylland
(advokat poul meldgaard)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i aarhus den 12. maj 2014 og af vestre
landsrets 4. afdeling den 26. maj 2014.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, niels grubbe, poul dahl jensen,
michael rekling og jan schans christensen.
påstande
kærende, tv2 østjylland, har nedlagt påstand om stadfæstelse af byrettens kendelse.
indkærede, anklagemyndigheden, har nedlagt påstand om stadfæstelse af landsrettens ken-
delse.
sagsfremstilling
i forbindelse med en konflikt mellem grupper af unge i aarhus blev der ved to episoder afgi-
vet skud ved beboelsesejendomme i henholdsvis bispehaven den 28. april 2014 og gellerup-
parken den 6. maj 2014. ved skyderiet den 6. maj blev der affyret skud ind i et børneværelse.
beboerne i lejligheden var ikke involveret i konflikten.
tv2 østjylland kom i kontakt med nogle unge i gellerup og optog et interview med dem om
skyderiet i gellerupparken. de interviewede betingede sig anonymitet, hvilket journalisten
gav dem tilsagn om.
                                               - 2 -
den 8. maj 2014 orienterede tv2 østjylland politiet om, at tv-stationen ville bringe et inter-
view med en gruppe unge fra miljøet, der oplyste, at de var en del af konflikten, og at de var
vidende om, hvem der var gerningsmændene til skudepisoden den 6. maj 2014, samt at det
ville blive hævnet. politiet anmodede tv2 østjylland om at udlevere råbåndene med inter-
viewet af de unge, hvilket tv2 østjylland afslog.
nyhedsindslaget ”trussel om hævn” blev bragt den 8. maj 2014 om aftenen. indslaget viste
en gruppe på fem unge mænd. en ”talsmand” udtalte, at han vidste, hvem der skød, at det
ville blive hævnet, og at modstanderne ikke skulle i fængsel, men likvideres. en person frem-
viste en pistol, og en anden holdt en kniv. alle medvirkendes ansigter var skjult, talsmandens
ved maskering, de øvriges ved, at hætterne på deres jakker skjulte ansigterne. en vendte ryg-
gen til kameraet, og en andens ansigt var sløret. talsmandens stemme var forvrænget. i for-
længelse af interviewet var der i studiet en debat med to politikere fra aarhus.
efter indslaget modtog politiet flere anonyme henvendelser vedrørende identifikation af tals-
manden og personen med pistolen. den 9. maj 2014 anholdt politiet på baggrund af disse
henvendelser to personer, t1 og t2. i forbindelse med anholdelserne foretog politiet ransag-
ning hos de to personer, men fandt ikke pistolen fra indslaget. der blev dog fundet noget am-
munition.
t1 og t2 blev fremstillet i grundlovsforhør den 9. maj 2014, hvor de blev varetægtsfængslet i
fire uger. samme dag fremsatte østjyllands politi over for retten i aarhus anmodning om
udlevering, subsidiært gennemsyn, af råbåndene fra tv2 østjyllands indslag, idet politiet var
af den opfattelse, at råbåndene kunne bruges som bevis i sagen om skudepisoderne (drabsfor-
søg) og i sagen vedrørende t1 og t2 (besiddelse af våben og fremsættelse af trusler).
ved kendelsen af 12. maj 2014 tog retten i aarhus ikke anmodningen om edition til følge.
ved kendelsen af 26. maj 2014 ændrede vestre landsret byrettens kendelse og pålagde tv2
østjylland at udlevere råbåndene.
tv2 østjylland har oplyst, at råbåndene er blevet overspillet, hvorfor de ikke kan udleveres.
østjyllands politi har i den forbindelse rejst sigtelse mod direktøren for tv2 østjylland for
                                               - 3 -
overtrædelse af straffelovens § 125, stk. 1, nr. 2. sagen afventer anklagemyndighedens stil-
lingtagen til tiltalespørgsmålet, som bl.a. beror på afgørelsen af denne kæresag.
t2 blev ved retten i aarhus’ dom af 28. august 2014 idømt 1 år og 3 måneders fængsel for
overtrædelse af bl.a. straffelovens § 192 a og § 266. det fremgår af dommen, at retten anså
det bevist, at t2 var identisk med den person på tv-optagelsen, der stod med pistolen. dom-
men er endelig.
t1 blev løsladt fra varetægtsfængsling den 28. maj 2014, men er fortsat sigtet for overtræ-
delse af straffelovens § 192 a og § 266.
for så vidt angår skudepisoderne har politiet ikke foretaget anholdelser, og efterforskningen
er nu indstillet.
anbringender
tv2 østjylland har anført, at betingelserne for edition ikke er opfyldt.
de deltagende i tv-indslaget er blevet tilsagt anonymitet forud for interviewet, og betingel-
serne for at pålægge vidnepligt efter retsplejelovens § 172, stk. 5, er ikke til stede. en gen-
nemgang af råbåndene kan ikke antages at have afgørende betydning for sagens opklaring, og
hensynet til opklaringen overstiger ikke klart massemediernes behov for at kunne beskytte
deres kilder. hensynet til massemediernes behov for at kunne fremskaffe og beskytte kilder
må tillægges betydelig vægt.
pålæg om edition må endvidere ikke meddeles, såfremt indgrebet står i misforhold til sagens
betydning og det tab eller den ulempe, som indgrebet kan antages at medføre, jf. retsplejelo-
vens § 805, stk. 1. edition vil stå i misforhold til sagens betydning, navnlig fordi der allerede
er foretaget anholdelser af flere af de medvirkende i indslaget.
edition vil være til ulempe for massemediernes behov for at sikre information fra fremtidige
kilder.
anklagemyndigheden har anført, at betingelserne for editionspålæg er opfyldt.
                                                - 4 -
med hensyn til betingelsen i retsplejelovens § 172, stk. 5, om, at editionspålægget skal være
af afgørende betydning for sagens opklaring, må der lægges vægt på, at råbåndene skulle have
været brugt til en efterforskning af forhold med tilknytning til en verserende bandekonflikt i
aarhus i et miljø, hvor det er særdeles vanskeligt for politiet at indsamle oplysninger til brug
for efterforskningen. skudepisoderne blev efterforsket som forsøg på manddrab, men efter-
forskningen er de facto indstillet, idet politiet på trods af omfattende efterforskning ikke har
foretaget anholdelser i sagerne, og råbåndene ville derfor have haft afgørende betydning for at
fastslå identiteten på personer, der havde været vidner til skudepisoderne, og dermed for efter-
forskningen af sagerne. også med hensyn til efterforskningen vedrørende straffelovens § 192
a og § 266 ville de uredigerede råbånd have haft afgørende betydning for at fastslå identiteten
på de personer, der deltog i interviewet, og som efter anklagemyndighedens opfattelse har
medvirket til overtrædelse af de nævnte bestemmelser. politiets efterforskning førte alene til
domfældelse af den person, der fremviste pistolen under interviewet. der mangler således
fortsat identifikation af de resterende deltagere i indslaget, som har medvirket til overtrædelse
af straffeloven og våbenloven.
hensynet til kildebeskyttelsen er ikke særlig udtalt i en sag som den foreliggende, hvor der er
tale om gerningsmænd/medgerningsmænd og vidner til alvorlige forbrydelser. interviewet i
sig selv kan ikke antages at have den store samfundsmæssige betydning.
editionspålæg, der opfylder retsplejelovens betingelser, vil ikke være i strid med den euro-
pæiske menneskerettighedskonventions artikel 10 om retten til ytringsfrihed. herudover vil et
editionspålæg opfylde proportionalitetskravet i retsplejeloven.
retsgrundlag
retsplejelovens § 804, stk. 1 og stk. 4, har følgende ordlyd:
       ”som led i efterforskningen af en lovovertrædelse, der er undergivet offentlig påtale,
       eller krænkelse som nævnt i § 2, stk. 1, nr. 1, i lov om tilhold, opholdsforbud og bort-
       visning kan der meddeles en person, der ikke er mistænkt, pålæg om at forevise eller
       udlevere genstande (edition), hvis der er grund til at antage, at en genstand, som den på-
       gældende har rådighed over, kan tjene som bevis, bør konfiskeres eller ved lovovertræ-
       delsen er fravendt nogen, som kan kræve den tilbage. når pålæg meddeles en erhvervs-
                                                 - 5 -
       virksomhed, finder § 189 tilsvarende anvendelse for andre, der i kraft af deres tilknyt-
       ning til virksomheden har fået kendskab til sagen.
       …
       stk. 4. der kan ikke meddeles pålæg om edition, såfremt der derved vil fremkomme
       oplysning om forhold, som den pågældende ville være udelukket fra eller fritaget for at
       afgive forklaring om som vidne, jf. §§ 169-172.”
retsplejelovens § 805, stk. 1, har følgende ordlyd:
       ”beslaglæggelse må ikke foretages, og pålæg om edition må ikke meddeles, såfremt
       indgrebet står i misforhold til sagens betydning og det tab eller den ulempe, som ind-
       grebet kan antages at medføre.”
retsplejelovens § 172, stk. 2, nr. 2, og stk. 5, har følgende ordlyd:
       ”stk. 2. redaktører og redaktionelle medarbejdere ved et radio- eller fjernsynsforeta-
       gende, der er omfattet af § 1, nr. 2, i medieansvarsloven, har ikke pligt til at afgive
       vidneforklaring om:
       1) hvem der er kilde til en oplysning eller forfatter til et værk, eller hvem der har opta-
       get et fotografi eller frembragt en anden billedlig fremstilling. udsendes oplysningen,
       værket m.v., er det en forudsætning for vidnefritagelsen, at kilden, forfatteren, fotogra-
       fen eller fremstilleren ikke er identificeret i udsendelsen.
       2) identiteten af medvirkende, som har fået tilsagn om at medvirke uden at kunne iden-
       tificeres. udsendes en optagelse, er det en forudsætning for vidnefritagelsen, at de på-
       gældende ikke er angivet ved navn, og at der er truffet rimelige forholdsregler for at
       skjule identiteten.
       …
       stk. 5. angår sagen en lovovertrædelse, som er af alvorlig karakter, og som efter loven
       kan medføre straf af fængsel i 4 år eller derover, kan retten dog pålægge de i stk. 1-4
       nævnte personer vidnepligt, såfremt vidneførslen må antages at have afgørende betyd-
       ning for sagens opklaring og hensynet til opklaringen klart overstiger massemediernes
       behov for at kunne beskytte deres kilder.”
retsplejelovens § 172, stk. 5, blev indføjet i loven ved lov nr. 348 af 6. juni 1991.
lovforslaget byggede på betænkning 1205/1990 om medieansvar og indeholdt en udformning
af stk. 5, der var identisk med den udformning af bestemmelsen, som flertallet i udvalget bag
betænkningen havde foreslået.
                                                 - 6 -
under folketingets behandling af lovforslaget stillede justitsministeren et ændringsforslag til
stk. 5, som herved fik den udformning, der fremgår af den endelige lov. af retsudvalgets
betænkning nr. 132 af 7. maj 1991 (folketingstidende 1990-91, 2. samling, tillæg b, lovfors-
lag nr. l 132, spalte 637) fremgår bl.a.:
       ”ad stk. 5
       efter ændringsforslaget kan der kun pålægges vidnepligt, hvis følgende fire betingelser
       er opfyldt:
       1) der skal være tale om en alvorlig lovovertrædelse, som
       2) efter loven kan medføre straf af fængsel i 4 år eller derover, og
       3) vidneførsel må antages at have afgørende betydning for sagens opklaring, samt
       4) hensynet til opklaringen overstiger hensynet til massemediernes behov for at kunne
       beskytte deres kilder.
       betingelse 2 udelukker, at der kan pålægges journalister m.v. vidnepligt i sager om
       mere almindelig kriminalitet (tyverier og en lang række andre berigelsesforbrydelser,
       brugstyverier, hærværk og mindre alvorlige voldsforbrydelser m.fl.). efter flertallets op-
       fattelse kan hensynet til opklaringen af sådanne lovovertrædelser ikke opveje den sam-
       fundsmæssige interesse i, at massemedierne kan beskytte deres anonyme kilder. straffe-
       rammen ”fængsel i 4 år eller derover” indebærer på den ene side en indskrænket adgang
       til at meddele vidnepligt i forhold til lovforslagets oprindelige bestemmelse. på den an-
       den side sikres, at der ved grove forbrydelser som f.eks. grov vold og grov økonomisk
       kriminalitet m.v. fortsat vil kunne meddeles vidnepålæg, såfremt de øvrige betingelser
       er opfyldt.
       da en konkret overtrædelse af en straffelovsparagraf med høj strafferamme imidlertid
       kan vær af bagatelagtig karakter, præciseres det i betingelse 1, at der herudover skal
       være tale om en lovovertrædelse, der konkret skal kunne karakteriseres som en alvorlig
       lovovertrædelse.
       dernæst er det en forudsætning, at vidneførslen må antages at have afgørende betydning
       for sagens opklaring, jf. betingelse 3. men i sager af denne karakter skal retten ikke kun
       vurdere oplysningernes betydning for sagens opklaring. det må være en forudsætning
       for vidnepålæg, at hensynet til opklaringen klart overstiger massemediernes behov for at
       kunne beskytte deres kilder og altså klart overstiger den samfundsmæssige interesse i
       denne gren af anonymitetsretten.”
højesterets begrundelse og resultat
kildebeskyttelse og undtagelse herfra
                                               - 7 -
sagen angår udlevering af råbånd med interview af en gruppe maskerede unge mænd, som
tv2 østjylland viste i redigeret form med billedsløring og stemmeforvrængning i et indslag
den 8. maj 2014. tv2 østjylland har nægtet at udlevere råbåndene med henvisning til kilde-
beskyttelsen.
efter retsplejelovens § 804, stk. 4, kan der ikke meddeles pålæg om edition, hvis der derved
vil fremkomme oplysning om forhold, som den pågældende ville være udelukket fra eller fri-
taget for at afgive forklaring om som vidne, jf. bl.a. lovens § 172.
det er uomtvistet, at de interviewede personer i forbindelse med optagelserne har fået tilsagn
om at medvirke uden at kunne identificeres, og at deres identitet derfor er omfattet af vidne-
fritagelsen i medfør af § 172, stk. 2, nr. 2.
efter § 172, stk. 5, kan der dog meddeles pålæg om vidnepligt og dermed om edition efter §
804, hvis sagen angår en lovovertrædelse, som er af alvorlig karakter, og som efter loven kan
medføre straf af fængsel i 4 år eller derover, såfremt oplysningerne må antages at være af af-
gørende betydning for sagens opklaring. det er yderligere en betingelse, at hensynet til opkla-
ringen klart overstiger massemediernes behov for at kunne beskytte deres kilder.
anklagemyndigheden ønskede at anvende råbåndene i efterforskningen vedrørende dels
skudepisoderne den 28. april og den 6. maj 2014, der er efterforsket som drabsforsøg, dels
overtrædelse og medvirken til overtrædelse af straffelovens § 192 a (om ulovlig besiddelse af
skydevåben) og straffelovens § 266 (om trusler).
skudepisoderne
for så vidt angår skyderierne den 28. april 2014 og den 6. maj 2014 er der tale om forhold,
som kan føre til sigtelse for overtrædelse af straffelovens § 192 a og § 237, jf. § 21 (forsøg på
manddrab). disse forhold opfylder betingelsen i § 172, stk. 5, om, at lovovertrædelsen skal
kunne medføre straf af fængsel i 4 år eller derover. højesteret finder, at også betingelsen om,
at lovovertrædelsen skal være af alvorlig karakter, er opfyldt. højesteret finder imidlertid, at
anklagemyndigheden ikke har sandsynliggjort, at gennemsyn af råbåndene må antages at have
afgørende betydning for opklaringen af skudepisoderne. det bemærkes herved, at selv om
gennemsyn af råbåndene måtte føre til identifikation af de interviewede, er der ikke oplyst
                                                - 8 -
omstændigheder, der giver grundlag for at antage, at kendskab til identiteten af de interview-
ede, der efter det oplyste tilhører en rivaliserende gruppe, som ønsker at hævne sig på dem,
der skød, vil have afgørende betydning for opklaringen af skudepisoderne.
de øvrige forhold
eftersom t2 efterfølgende er blevet dømt for overtrædelse af straffelovens § 192 a ved at
have stået med pistolen under optagelserne, angår denne del af sagen alene de øvrige perso-
ner, der medvirker i eller er til stede under interviewet. for så vidt angår en mulig sigtelse for
overtrædelse af straffelovens § 192 a eller medvirken hertil er der tale om en lovovertrædelse,
som kan medføre fængsel i over 4 år. højesteret finder, at besiddelse af et farligt våben på et
offentligt tilgængeligt sted med trussel om at anvende det som led i en bandekonflikt, der alle-
rede har omfattet skyderier, er en lovovertrædelse af alvorlig karakter, og at et editionspålæg
efter oplysningerne i sagen må antages at være af afgørende betydning for opklaringen af de
her omhandlede forhold, der er begået i forbindelse med optagelserne. højesteret finder
imidlertid, uanset karakteren og grovheden af denne resterende del af sagen, at hensynet til
opklaringen af disse forhold ikke klart overstiger hensynet til kildebeskyttelsen. højesteret
lægger ved denne afvejning navnlig vægt på, at tv-optagelserne er af stor samfundsmæssig
interesse og betydning; optagelserne giver offentligheden et indblik i lukkede, kriminelle ban-
demiljøer, som det antageligt ikke ville være muligt at få uden kildebeskyttelse.
konklusion
efter det anførte finder højesteret, at betingelserne efter retsplejelovens § 804, stk. 4, jf. §
172, for at pålægge tv2 østjylland at udlevere råbåndene ikke er opfyldt.
højesteret stadfæster derfor byrettens kendelse.
                                         thi bestemmes:
byrettens kendelse stadfæstes.
