dom
afsagt den 26. november 2013 i
sag nr. bs 1-1187/2012:
3f fagligt fælles forbund for a
8600 silkeborg
mod
ankestyrelsen
amaliegade 25
1022 københavn k
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 23. august 2012, drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, a, har
pådraget sig en arbejdsskade i forbindelse med sit arbejde som lagermedarbejder hos firmaet
x danmark a/s. skaden angives sket i forbindelse med et løft foretaget på arbejdspladsen
den 26. november 2008.
sagsøgerens påstand er, at sagsøgte tilpligtes at anerkende, at sagsøgerens ulykke den 26.
november 2008 er omfattet af arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6.
sagsøgtes påstand er frifindelse.
oplysningerne i sagen
der er enighed om, at sagsøgeren den 26. november 2008 forestod sine sædvanlige
arbejdsopgaver som lagermedarbejder, og at hun herunder stod ved et transportbånd, hvor hun
skulle håndtere kasser, der med mellemrum kom på transportbåndet. under arbejdet indtraf
der en hændelse, som medførte, at sagsøgeren den 1. december 2008 søgte læge under
angivelse af smerter i ryggen. lægen beskrev i sin journal for denne dag sagsøgerens skade
som: " lavt lumbalt facetsyndrom". i journalen for den 3. december 2008 har lægen tilført
følgende bemærkninger: "lændeholdet kommet ved løft. blevet lidt bedre. så igen ved løft ved
cykel". henv. fys/kiropraktor. rt." efter at lægen havde henvist sagsøgeren til silkeborg
rygcenter, fremgår det af centrets journal, at sagsøgeren fra den 4. december 2008 og i
adskillige måneder frem gik på centret.
hændelsen blev anmeldt som en arbejdsskade den 8. december 2008. i anmeldelsen er skaden
beskrevet således:
"........ stod ved transportbånd og satte labels på kasser.
  en kasse satte sig fast ved 45 0 vinkel på båndet, og da jeg strakte ud efter
  den og løftede den, fik jeg et smæld i ryggen.".
i forbindelse med arbejdsskadestyrelsens behandling af sagen, udfyldte sagsøgeren et skema.
heri beskrev hun hændelsen således:
                                              - 2 -
" stod ved et transport bånd og satte labels på de kasser der kom på båndet.
  da jeg rakte ud efter en kasse gav det et smæld i lænden."
det fremgår, at sagsøgeren var sygemeldt den 4. december 2008, og at hun ellers ikke har
været sygemeldt.
til sagen foreligger en observationserklæring fra speciallæge i neurologi, erik m. lehfeldt. i
erklæringen, der er dateret den 6. december 2011, og som fremtræder i form af et notat af den
15. april 2010 siges det bl.a. :
 ".................
aktuelle: pt. har haft lænderygsmerter med venstresidig overvægt siden november 2008. har
været til kiropraktik og fysioterapi. kiropraktoren har opgivet behandlingstiltag og
fysioterapi virker kun lindrende ca. en dag. ru af columna lumbalis har vist columna recta,
men ellers normale forhold. pt. har færre gener, når hun bevæger sig end når hun sidder ned
eller står stille. der er ingen radiculære smerter til benene, ingen klager over pareser eller
udtynding af muskulaturen. ingen sphinctersympotmer, ingen neurologiske klager.
objektivt:
...........
fga: 25 cm. bækkenskævstand med deviation af venstre skulder og vorlauf over højre si-led.
konklusion: 42-årig kvinde med lænderygsmerter siden 2008. kiropraktik er opgivet og
fysioterapi har kun meget kortvarig effekt.
den neurologiske undersøgelse er uden udfald tydende på lumbal rodpåvirkning eller
medullær påvirkning. pt. har en bækkenskævstand.
således ingen neurologiske behandlingstilbud. pt. kontakter egen læge for yderligere. hun
afsluttes herfra.
diagnose: bækkenskævstand."
den 25. juni 2010 traf arbejdsskadestyrelsen afgørelse, hvorefter sagsøgeren blev tilkendt
ménerstatning for varigt mén, der blev fastsat til 10 %.
i afgørelsen hedder det bl.a.:
.....................
"sagens oplysninger
i sagens akter står, at du den 26. november 2008 kom til skade, under dit arbejde som
lagermedarbejder.
du stod ved et transportbånd og satte labels på kasser. en kasse satte sig fast ved en 45
graders vinkel på båndet. du strakte ud efter kassen. da du løftede kassen fik du et smæld i
ryggen. du har skønnet at kassen vejede 8-10 kilo.
                                               - 3 -
din arbejdsgiver har anført, at du er blevet instrueret i at bruge sugekoppen på alle typer af
kasser.
af lægeerklæring i fremgår det, at du har uspecifikke lænderygsmerter.
i funktionsattesten står, at du fortsat har gener fra ryggen.
du har daglige varierende rygsmerter fra lette til svære, som forværres ved belastning. du
anvender fast smertestillende medicin. du har ingen føleforstyrrelse eller udstrålende
smerter.
ved lægeundersøgelsen er ikke fundet klinisk bevægeindskrænkning i ryggen, men ved
foroverbøjning havde du en afstand mellem fungre og gulv på 23 cm.
du har været sygemeldt en halv dag den 4. december 2008 på grund af skaden.
anerkendelse
afgørelse
vi har anerkendt den anmeldte ulykke som en arbejdsskade efter arbejdsskadeloven.
(lov om arbejdsskadesikring § 6, stk. 1)
begrundelse
du har under dit arbejde som lagermedarbejder været udsat for en ulykke. vi vurderer, at
skaden i form af uspecifikke lænderygsmerter er forårsaget af, at du strakte ud og løftede en
kasse på 8-10 kilo fra et transportbånd, hvor den havde sat sig fast og fik et smæld i ryggen."
denne afgørelse blev indbragt for ankestyrelsen af arbejdsskadeforsikringsselskabet.
ankestyrelsens traf herefter den 21. december 2010 afgørelse om, at sagsøgeren ikke havde
været udsat for en arbejdsskade.
i afgørelsen hedder det bl.a..:
"begrundelsen for afgørelsen
vi anser ikke hændelsen, hvor du stod ved et transportbånd og strakte ud efter og løftede en
kasse på maksimalt 8-10 kilo, for egnet til at medføre dine rygsmerter.
vi har lagt den oprindelige beskrivelse af hændelsen til grund i anmeldelsen af 8. december
2008, hvor ud har oplyst, at en kasse satte sig fast ved en 45 graders vinkel på båndet, og da
du strakte ud efter den og løftede den fik du et smæld i ryggen.
dit forbund har i brev af 18. januar 2010 oplyst, at du løftede kassen af transportbåndet
samtidigt med at du drejer kroppen for at sætte kassen over på en palle. vi vurderer, at dette
er en ændret forklaring af hændelsesforløbet.
vi har lagt vægt på, at ryggen ved løftet ikke har været belastet i en akavet stilling, og vægten
af kassen har været beskeden. der er tale om en belastning, som ikke kan overvinde ryggens
                                               - 4 -
naturlige styrke. det er således ikke tilstrækkeligt sandsynliggjort, at hændelsen har
forårsaget dine rygsmerter.
det betyder, at du ikke har ret til erstatning eller andre ydelser efter arbejdsskadeloven.
ved en ulykke forstås efter arbejdsskadeloven en personskade, som er forårsaget af en
hændelse eller en påvirkning, som sker pludseligt eller inden for 5 dage. det er en betingelse
for at anerkende skaden, at hændelsen eller påvirkningen er egnet til at forårsage skaden. det
er ikke tilstrækkeligt, at der er tidsmæssig sammenhæng mellem hændelsen og skaden.
..........................................
bemærkninger til klagen
.............
vi vurderer, at det er dokumenteret, at der er sket en hændelse den 26. november 2008, da
lægebesøget den 1. december 2008 er i nær tidsmæssig sammenhæng samt at det beskrives, at
lændeholdet er kommet ved et løft ved lægebesøg den 3. december 2008.
vi vurderer efter en konkret vurdering, at hændelsen ikke er egnet til at give lænderygsmerter.
vi henviser i øvrigt til ovenstående begrundelse.
............
ankestyrelsens lægekonsulent har vejledt om de lægelige spørgsmål i sagen."
det er oplyst, at den læge, der deltog i afgørelsen som konsulent var speciallæge i ortopædisk
kirurgi, annette sylvest. udtalelsen fra denne er sålydende:
"..................
1. egen læge har påvist uspecifikke lænderygsmerter og fundet ømhed på venstre
sacroiliacaled ved primær attest udfærdiget 1 år efter skaden. i funktionsattesten er anført
lændehold/lavt lumbalt facetsyndrom med daglige lændesmerter uden udstråling med let
bevægeindskrænkning. røntgen har vist normale forhold i lænderyg og sacroiliacaled. der er
ikke indhentet oplysninger fra behandling i rygcenter eller fra den neurolog i skanderborg,
som sikrede er henvist til yderligere udredning. ifølge egen læges notater er der ikke primært
anført, at der er tale om løfteskade på arbejde. dette fremkommer først senere. vi kommer
dog nok ikke udenom, at der er påvist lumbago.
2. dokumentationen for hændelsen og sammenhængen med rygsmerterne er ikke særlig godt
dokumenteret og der er i første omfang i anmeldelsen beskrevet, at smerterne opstod, da
sikrede rakte ud efter en kasse og senere i fagforeningens beskrivelse anført at der var tale
om et løft. der er desuden usikkerhed om vægten af den evt. løftede kasse, idet arbejdsgiveren
anfører, at der anvendes løftegrej til kasser på 8-10 kg og sikrede er usikker på vægten af den
omtalte kasse.
3. sikrede har stofskiftelidelse og vægtøgning, men dette har ikke umiddelbart indflydelse på
det beskrevne.
                                              - 5 -
4. skaden kan opstå uden kendt årsag."
det er denne afgørelse, som sagsøgeren har indbragt for retten.
under sagens behandling er der indhentet en lægefaglig udtalelse fra speciallæge i
ortopædkirurgi, allan lundberg-jensen, der tillige deltog som konsulent ved behandlingen af
sagsøgerens sag i ankestyrelsen. i udtalelsen, der er dateret den 22. september 2012 siges det
som konklusion:
" sagen drejer sig om en nu 44-årig kvinde, der den 26.11.2008 oplever en arbejdsulykke ved
et transportbånd. ud fra skadelidtes egne oplysninger, så læner hun sig sig frem og får
derved ondt i lænden. efterfølgende beskrives så et akavet løft af fastsiddende kasse på 8-10
kg. hvorvidt det beskrevne hændelsesforløb kan medføre et lændehold må bero på et klinisk
skøn sammenholdt med den fortolkning loven om arbejdsulykker indeholder. sidstnævnte skal
jeg ikke udtale mig om.
skadelidte er undersøgt såvel klinisk (reumatolog og neurolog) som paraklinisk (røntgen og
mr-scanning) og konklusionen på disse undersøgelser er muskelinfiltrationer og
bækkenskævstand, hvor sidstnævnte er en medfødt fejlstilling, der disponerer til lændehold
(muskelinfiltrationer blandt andet).
man kan således konkludere, at skadelidte oplever det man betegner som lændehold i
forbindelse med hændelsesforløbet den 26.11.2008.
et lændehold i gængs forstand kan opleves i mange af dagligdagens gøremål og kan ikke
specifikt relateres til en væsentlig kraftpåvirkning. er man disponeret for lændehold grundet
medfødte anomalier eller dårlig rygkonstitution, så oplever man hyppige lændehold selv ved
mindre påvirkninger og ergonomiske forholdsregler er nødvendige. erhvervsmæssigt bør man
undgå rygbelastninger og tungere fysiske erhverv.
tilbage til hændelsen: skadelidte rækker sig forover og mærker en smerte i lænden kan godt
forekomme, men det er ikke specifikt i forhold til selve arbejdsproceduren og er som sådan
ikke forårsaget af en uhensigtsmæssig erhvervsmæssig eksposition efter min vurdering.
er der foregået et løft af kasse på 8-10 kg, så kan der også her komme et lændehold hos
disponerede individer, men selve løftet af en relativ let byrde, kan efter min vurdering heller
ikke betegnes som en erhvervsmæssig overbelastning, der kan medføre en arbejdsskade."
sagen har været forelagt retslægerådet, der den 21. marts 2013 har besvaret             stillede
spørgsmål således:
".............
spørgsmål 1:
retslægerådet bedes oplyse, om den hændelse a var udsat for på sit arbejde den 26.
november 2008 som beskrevet i bilag 1 (hændelsesforløb) og i stævning, side 2, afsnit 1-6, er
egnet til at medføre de ryggener/rygsmerter, som er beskrevet i december 2008.
                                                - 6 -
spørgsmål 2:
såfremt spørgsmål 1 besvares helt eller delvist bekræftende anmodes rets-lægerådet om at
oplyse, hvorvidt retslægerådet anser det for sandsynligt, at hændelsen som beskrevet i bilag 1
(hændelsesforløb) og i stævning, side 2, afsnit 1-6, er årsag til de i december 2008 beskrevne
lænderyggener/smerter.
ad spørgsmålene 1 og 2:
ved hændelsen 26. november 2008 rakte sagsøger ud efter en 8-10 kilo tung kasse, der havde
sat sig fast og løftede den. belastningen ved en sådan bevægelse afhænger helt af, hvor langt
der var hen til kassen, hvor meget kraft der skulle bruges til at vriste kassen løs, og hvor
hurtig hele processen gik.
det er dog en almindelig erfaring, at situationer som den beskrevne ofte giver anledning til
forbigående rygsmerter, men sjældent varige gener. risikomomenter er lange rækkeafstande,
tunge byrder og vrid i ryggen. forudbestående ryglidelse øger risikoen for, at generne bliver
varige, men det er tilsyneladende ikke tilfældet i denne sag bortset fra, at sagsøger i perioder
siden april 2008 modtog behandling for nakkegener
spørgsmål a:
idet der henvises til beskrivelsen i bilag 1 (rubrik d) og i bilag 2 (svar 1) bedes retslægerådet
ved besvarelsen af spørgsmål a lægge følgende hændelsesforløb til grund:
sagsøgeren stod ved et transportbånd og satte labels på kasser. en kasse satte sig fast ved en
45 graders vinkel på transportbåndet, og da sagsøgeren strakte ud efter den og løftede den,
fik sagsøgeren et smæld i ryggen.
retslægerådet bedes endvidere lægge til grund, at kassen maksimalt vejede 8-10 kilo.
i. kan den beskrevne hændelse betegnes som rygbelastende (ved rygbelastende forstås en
belastning, der er tilstrækkelig til at påføre ryggen en egentlig skade)?
ii. er den beskrevne hændelse egnet til at overvinde kroppens naturlige modstandskraft?
iii. er der årsagssammenhæng mellem den beskrevne hændelse og sagsøgerens
lændesmerter?
retslægerådet bedes begrunde svarene.
hvis der er tvivl om årsagssammenhængen, bedes retslægerådet forklare og begrunde, hvori
denne tvivl består.
der er en tidsmæssig sammenhæng mellem symptomdebut af rygsmerter og hændelsen
26.11.08, men normalt findes en belastning som ved hændelsen ikke at være af en karakter,
der er tilstrækkelig til at påføre ryggen en blivende skade eller overstige kroppens naturlige
modstandskraft. der henvises i øvrigt til besvarelsen på spørgsmålene 1 og 2.
............"
                                              - 7 -
der er afgivet følgende forklaringer:
a har forklaret, at hun blev ansat hos x a/s den 18. december 2006 som lagermedarbejder på
færdigvarelageret. hun er stadig ansat. fabrikkens varer pakkes til kunder. hun møder kl. 06.
hændelsen skete omkring kl. 13.00. hun stod denne dag ved båndet og havde stået der siden
kl. 07. varerne køres frem, man taster ind på computeren, sætter labels på og fylder kassen
op, hvor de ikke er fyldt. man skal tape dem til. båndet er 25 meter. kasserne føres frem på
båndet automatisk. hun havde sat kasser op fra kl. 06 til kl. 07. kasserne, der var på båndet
ved 13-tiden, havde hun ikke sat op. kasserne var stærkt varierende i størrelse. den største
var nok ½ x ½ meter. man ved ikke, hvad kasserne vejer, medmindre det er hele kasser. der
sidder en censor for enden af transportbåndet, når der er fyldt helt op med kasser, stoppes der,
ellers kører transportbåndet løbende. efter ekspedition skal kasserne stilles på paller, som står
1- 1½ meter bag hende. de største og tungeste stilles nederst. der er et knæk på båndet. hun
står før knækket og tager kasserne fra. det er kun de tungeste kasser, der bliver løftet med
sugekop, typisk bestikkasser, der kunne have en vægt på op mod 20 kg, resten behandles med
hænderne. det ville tage for lang tid, hvis alt skulle håndteres med sugekop. båndet er ca. 50
cm bredt og i højde med hendes lår. der er intet håndtag i kasserne, man tager blot ved dem.
de havde travlt den omhandlede dag. man kan nemt være oppe på at håndtere 500-700 kasser
på en dag manuelt. hun ved ikke nærmere, hvor mange hun denne dag havde behandlet, men
det var mange. ved 13-tiden var båndet fyldt og stod stille. kasserne stod helt tæt sammen og
i hele båndets længde. den kasse, hun tog ud efter, var af mellemstørrelse. hun havde
ekspederet de store kasser. den kasse, hun tog, var lukket og havde fået label på. den lå før
knækket på transportbåndet. da der lå mange kasser på transportbåndet, var der travlt. hun
regnede med, at det var en let kasse, det vil sige lettere, end den faktisk var. hun tog på siden
af kassen og løftede den. den var højere end de omkringstående kasser. den sad i spænd lidt
før svinget. på transportbåndet var der nogle kasser, der sad fast i svinget på båndet. da hun
tog i den, kunne hun mærke, at den sad i spænd. hun fik den løftet op, og da hun så skulle
vende sig, med kassen ud for kroppen, en anelse foroverbøjet, gav det et smæld, idet hun
drejede sig. hun slap blot kassen og satte sig ved et cafébord i nærheden og tog en kop vand.
hun havde rigtig ondt. hun gik lidt senere tilbage til båndet og flyttede kassen og fortsatte
med at arbejde. hun anslår vægten på kassen til 8-10 kg, men den blev aldrig vejet.
ulykken skete en torsdag. hun gik på arbejde fredag, selv om hun havde meget ondt i ryggen.
mandag gik hun til lægen, da hun havde haft det skidt i weekenden. hun havde haft det lidt
bedre om søndagen og ville cykle ned og handle, men da hun tog sin cykel, kunne hun mærke,
at det var stadig galt. den 3. december var hun ikke hos lægen, det var en telefonkonsultation.
det var ikke således, at hun løftede på cyklen og fik en skade.
hun har aldrig siden haft det helt godt. der er daglige smerter. der er værst, når hun har
siddet stille eller stået stille.
hun har udfyldt såvel bilag 1 som bilag 2. hun har ikke tænkt over betydningen af, at der stod
nøjagtig det samme i begge skrivelser.
allan kaj lundberg-jensen har forklaret, at han blev speciallæge i ortopædkirurgi i 1991,
og siden omkring 2000 har han været lægekonsulent for ankestyrelsen og har som sådan
vurderet det kliniske aspekt i sagen, dog alene på skriftligt grundlag. han har afgivet den
                                                 - 8 -
udtalelse, der under sagen er fremlagt som bilag a, og som han kan henholde sig til. han har
lænet sig op af de kliniske udtalelser og den parakliniske undersøgelse, herunder også
skanningen. han konkluderer, at der er tale om muskelbelastning. der er ingen diskusprolaps
og ingen slidgigt. der er en bækkenskævstand hos sagsøgeren, det er noget medfødt, og kan
for eksempel være forårsaget af ulige lange ben. de muskler, der holder folk oppe, er i
konstant funktion, og man kan få ondt af selv små bevægelser, for eksempel af at række ud
efter sin tandbørste, men så skyldes det en særlig disponering eller en tilfældighed og ikke
bevægelsen som sådan. hvad kroppen kan tåle af belastninger er forskelligt, og afhænger
blandt andet af omstændighederne, f.eks. kan et løft være belastende, hvis en byrde sidder
fast, men hvis det ikke er noget overraskende, vil en sådan byrde ligge indenfor det biologiske
acceptable, i forhold til, hvad kroppen forventer, og dermed, hvad den kan tåle. dette har efter
hans opfattelse været tilfældet i denne sag. løftet i sig selv burde ikke kunne give anledning
til smerter. skæv ryg behøver ikke i sig selv at give symptomer. han kan ikke sige, om
sagsøgeren har medfødte holdningsanomalier. der er ikke som sådan demonstreret sådanne
holdningsanomalier, men der er oplysninger, der taler i hver sin retning.
parternes synspunkter
sagsøgeren har gjort gældende,
at    retten ikke er afskåret fra at prøve fuldt ud, om betingelserne i arbejds-
      skadesikringslovens § 6 er opfyldt, idet der er fuld domstolsprøvelse på
      dette område, hvilket også understøttes af retspraksis, hvor der i en lang
      række tilfælde er foretaget en konkret og ubegrænset vurdering,
at    sagsøgeren ubestridt den 26. november 2008 var udsat for en hændel-
      se, hvor hun skulle løfte en kasse, som vejede ca. 8-10 kg., der samti-
      dig sad fast på et transportbånd,
at    kassen sad fast således, at hun var nødt til at bruge kræfter på at få
      den fri,
at sagsøger i forbindelse med løftet fik smerter i ryggen,
at hændelsen med løft af en 8-10 kg. tung kasse, der samtidig sidder i
     spænd, er egnet til at medføre rygsmerter, jf. retslægerådets besva-
     relse af spørgsmål 1,
at det i forbindelse med anerkendelse efter arbejdsskadesikringslovens
     § 5, jf. § 6, er uden betydning, om hændelsen har medført en varig
     skade,
at det fremgår af forarbejderne til arbejdsskadesikringslovens § 6 blandt
     andet, at : "ligesom efter gældende praksis stilles der beskedne lægelige
     krav til en anmeldt skade. forbigående smerter, psykiske sympto-
     mer mv. vil opfylde denne betingelse",
at retslægerådet ved besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 har anført, at det
     er almindelig erfaring, at situationer som den beskrevne i ofte giver
     anledning til rygsmerter,
                                                - 9 -
at det endvidere følger af forarbejderne til arbejdsskadesikringslovens § 6
     at der ved vurderingen af, hvorvidt en hændelse skal anerkendes som en
     arbejdsulykke, skal foretages en sædvanlig erstatningsretlig bedømmel-
     se, hvor andre momenter indgår i vurderingen, herunder den tidsmæssi-
     ge sammenhæng mellem smertedebuten og hændelsen,
at ankestyrelsens lægekonsulent, allan kaj lundberg jensen, i forbindelse
     med sin rådgivning har lagt til grund, at sagsøger alene har rakt sig for-
     over, hvilket ikke var tilfældet, idet hun dels havde arbejdet længe, dels
     både måtte vriste pakken fri og dreje sig
at det er udokumenteret, at sagsøgeren havde en forudbestående lidelse,
     der kunne have betydning for skadens opståen, og
at hændelsen den 26. november 2008 derfor skal anerkendes som en ar-
     bejdsskade, jf. arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6
det præciseres, at der ikke i forbindelse med denne sag skal tages stilling til årsagerne til, at
de pågældende smerter har strakt sig over en årrække, men alene til spørgsmålet om, hvorvidt
der er fornøden årsagssammenhæng mellem den af sagsøgeren udførte arbejdsopgave og de
opståede akutte smerter.
sagsøgte har gjort gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens
afgørelse af 21. december 2010, hvorved ankestyrelsen afviste at anerkende as
lænderygsmerter som en arbejdsskade omfattet af lov om arbejdsskadesikring. det bemærkes
herved, at tilsidesættelsen af et skøn, som det ankestyrelsen har foretaget, kræver et sik-kert
grundlag, og foreligger et sådant særligt sikkert grundlag ikke, skal sagsøgte frifindes.
der påhviler således sagsøgeren en skærpet bevisbyrde for, at der er grundlag for at
tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse, og denne bevisbyrde er ikke løftet.
ved en arbejdsskade omfattet af arbejdsskadesikringsloven forstås en ulykke, jf. lovens § 6,
eller en erhvervssygdom, jf. § 7, der er en følge af arbejdet eller de forhold, det er foregået
under, jf. § 5. ved en ulykke forstås en personskade forårsaget af en hændelse eller en
påvirkning, der sker pludseligt eller inden for 5 dage, jf. lovens § 6, stk. 1. en hændelse eller
påvirkning kan anses for at være årsag til en skade, når der er årsagssammenhæng mellem
påvirkningen og skaden. ved vurderingen af årsagssammenhængen lægges der vægt på, om
hændelsen eller påvirkningen er egnet til at forårsage skaden.
en påvirkning kan anses for at være årsag til en skade, når der er en biologisk naturlig og
logisk forklaring på, at skaden opstod som følge af en hændelse eller påvirkning på arbejdet.
en tidsmæssig sammenhæng er ikke tilstrækkelig til at godtgøre, at der er en
årsagssammenhæng mellem hændelsen og den anmeldte skade, da det ikke alene herved er
godtgjort, at hændelsen eller påvirkningen er egnet til at medføre en skade i lovens forstand.
hvis påvirkningen ikke giver en biologisk og logisk forklaring på, at en skade opstår, kan en
forklaring på skaden være den pågældendes særlige disposition for at udvikle en skade på det
pågældende tidspunkt. er det tilfældet, skal der i medfør af lovens forarbejder ikke ske
anerkendelse.
                                               - 10 -
den skadelidte har bevisbyrden for, at der er grundlag for at anerkende den skete skade som
en arbejdsskade - herunder for, at der er årsagssammenhæng mellem påvirkningen og den
anmeldte skade.
i denne sag har sagsøgeren ikke dokumenteret, at der er årsagssammenhæng mellem
hændelsen den 26. november 2008 og skaden i form af hendes lænderygsmerter.
uspecifikke rygsmerter er almindeligt forekommende i befolkningen, og tilfælde af
lænderygsmerter/lændehold kan opstå uden kendt ydre årsag.
ankestyrelsen har fundet det dokumenteret, at der er sket en hændelse den 26. november
2008, da lægebesøget den 1. december 2008 er i nær tidsmæssig sammenhæng med
hændelsen, og da det ved lægebesøg den 3. december 2008 beskrives, at lændeholdet er
kommet ved et løft, men den tidsmæssige sammenhæng mellem hændelsen og smerterne er
imidlertid som anført ikke tilstrækkelig til at godtgøre, at hændelsen har forårsaget den
anmeldte skade.
en anerkendelse af as skade som en arbejdsulykke omfattet af arbejdsskadesikringsloven
forudsætter, at a ved den pågældende hændelse har været udsat for en belastning, der er egnet
til at forårsage en skade i as ryg.
ankestyrelsen er enig i, at det ikke er et krav til anerkendelse af en arbejdsskade i medfør af
arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6, at der er tale om en varig skade, idet også forbigående
smerter ville kunne anerkende, såfremt sådanne smerter er forårsaget af en egnet påvirkning.
ankestyrelsens lægefaglige vurdering i sagen har været, at hændelsen, hvor a stod ved et
transportbånd og strakte ud efter og løftede en kasse på maksimalt 8-10 kilo, ikke er egnet til
at medføre as lændesmerter, og man har lagt vægt på, at ryggen ved løftet ikke har været
belastet i en akavet stilling, og vægten af kassen har været beskeden. der er tale om en
belastning, som ikke kan overvinde ryggens naturlige styrke. det er således ikke tilstrækkeligt
sandsynliggjort, at hændelsen har forårsaget as rygsmerter.
dette er bekræftet af retslægerådet i rådets erklæring af 21 marts 2013. af svaret på
spørgsmål a fremgår således, at belastningen ved et løft som det pågældende normalt ikke er
tilstrækkelig til at påføre ryggen en blivende skade eller overstige kroppens naturlige
modstandskraft. af svaret på spørgsmål 1 og 2 fremgår videre, at belastningen ved et løft som
det pågældende afhænger af, hvor langt der er hen til kassen, hvor meget kraft der skal bruges
til at vriste kassen løs, og hvor hurtigt hele processen går. a har ikke påvist et grundlag for at
antage, at løftet den 26. november 2008 var forbundet med sådanne forværrende
omstændigheder, som ifølge retslægerådet kan øge belastningen af et løft som det
pågældende ud over det normale.
af svaret på spørgsmål 1 og 2 fremgår, at et løft som det pågældende kan give anledning til
forbigående rygsmerter, hvis der er tale om længere rækkeafstande, tunge byrder og vrid i
ryggen. ved hændelsen den 26. november 2008 var ingen af de af retslægerådet nævnte
risikoelementer til stede. retslægerådets besvarelse af 21. marts 2013 giver således ikke
grundlag for en tilsidesættelse af ankestyrelsens afgørelse. erklæringen støtter tværtimod
ankestyrelsens vurdering.
                                               - 11 -
der er herefter ikke grundlag for at antage, at hændelsen den 26. november 2008 var egnet til
at forårsage en skade i form af lænderygsmerter. skaden må derfor i stedet forklares ved as
særlige disposition. i medfør af lovens forarbejder kan en sådan skade ikke anerkendes som
en arbejdsskade omfattet af loven.
a har på denne baggrund ikke med støtte i retslægerådets erklæringer eller sagens øvrige
lægelige akter godtgjort, at hendes uspecifikke lænderygsmerter skyldes hændelsen den 26.
november 2008 og dermed heller ikke, at der er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens
afgørelse.
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund som ubestridt, at as lænderygsmerter er opstået i nøje sammenhæng
med, at hun i forbindelse med sit arbejde tog fat i og løftede en kasse væk fra transportbåndet.
efter sagsøgerens forklaring, som retten ikke finder grund til at betvivle, havde kassen kilet
sig fast, og det fordrede, at hun rakte forover og brugte nogen kraft for at få løftet kassen fri.
opgaven blev udført under en vis travlhed, og hun havde udført den samme type arbejde i
flere timer. det lægges videre efter sagsøgerens forklaring til grund, at det var, da hun i
forbindelse hermed, lettere foroverbøjet, ville dreje sig tilbage, at hun mærkede et smæld i
ryggen.
det fremgår af retslægerådets erklæring, at belastningen ved en sådan bevægelse helt
afhænger af, hvor langt, der er hen til kassen, hvor meget kraft, der skal bruges til at vriste
kassen løs, samt hvor hurtigt processen foregår, men at det dog er en almindelig erfaring, at
situationer som den beskrevne ofte kan give anledning til - forbigående - rygsmerter.
efter de oplyste omstændigheder må det på baggrund af retslægerådets udtalelse lægges til
grund, at påvirkningen i forbindelse med det pågældende løft kunne været egnet til at
forårsage akutte rygsmerter. herefter, og idet det efter de lægelige oplysninger må lægges til
grund, at a ikke led af nogen forudbestående sygdom eller svækkelse af ryggen, anser retten
det for tilstrækkeligt godtgjort, at der er en medicinsk årsagssammenhæng mellem udførelsen
af den pågældende belastende arbejdsopgave og den opståede rygskade.
retten finder det således godtgjort, at a den 26. november 2008 var udsat for en
arbejdsskade, der opfylder kriterierne i arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6, hvorfor as
påstand tages til følge.
efter sagens udfald skal ankestyrelsen betale sagens omkostninger med 42.280 kr., hvoraf
2.080 kr. udgør retsafgift, mens 40.000 kr. udgør sagsøgerens udgifter til advokatbistand, og
200 kr. udgør udlæg til positive udgifter..
thi kendes for ret:
sagsøgte, ankestyrelsen, tilpligtes at anerkende, at sagsøgeren, as ulykke den 26. november
2008 er omfattet af arbejdsskadesikringslovens § 5, jf. § 6.
inden 14 dage skal ankestyrelsen betale sagens omkostninger til 3 f som mandatar for a med
42.280 kr.
