                                             dom
afsagt den 10. april 2014 af vestre landsrets 15. afdeling (dommerne hans-jørgen nymark
beck, elisabeth mejnertz og gitte kuhlwein (kst.)) i ankesag
v.l. b–0913–13
d
(advokat paul björn, randers)
mod
boet efter a,
boet efter b
og
c
(alle advokat dorthe østerby, randers)
retten i viborg har den 22. marts 2013 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs sksd-
1876/2011).
påstande
for landsretten har appellanten, d, gentaget sin påstand for byretten.
de indstævnte, boet efter a, boet efter b og c, har påstået dommen stadfæstet.
forklaringer
d, e, f, birgitte pallesgaard og stine stewart har afgivet supplerende forklaring for
landsretten. der er endvidere afgivet forklaring af jens refsgaard.
                                               - 2 -
d har supplerende forklaret, at han af xs nabo har fået oplyst, at den stol, x sad på, brasede
sammen, og at x i faldet slog hovedet på sålbænken. han blev sur over at få at vide, at f
skulle få bilen vurderet med henblik på at købe den, fordi han tidligere havde foreslået x at
forære bilen til susanne, hvilket x var enig i. baggrunden var, at x ikke længere kunne køre
bil, og idet det var susanne, som altid hjalp x med praktiske ting, herunder vasketøj. da han
besøgte x den 26. juni 2011, og de talte om testamentet, talte de i samme forbindelse om xs
trailer, og de aftalte, at hans yngste søn skulle have traileren. han havde regnet med, at x selv
ville skrive testamentet, idet x var god til at skrive, men x ville have advokat salversen til at
skrive testamentet. ved samme lejlighed forærede x sin motorcykel til ham. han har efter
dødsfaldet besøgt alle xs søskende for at tale om testamentet. da han besøgte …, som bor på
et plejehjem, sagde …, at han var enig i testamentet. det er ham, der har skrevet den
håndskrevne tekst på advokat björns brev til …, hvorefter … skrev under.
e har supplerende forklaret, at han sidder i uskiftet bo efter a. a ringede til sygehuset 2 gange
både tirsdag den 28. og onsdag den 29. juni 2011. onsdag fik hun at vide, at der var tilstødt en
infektion, men der var ikke noget alarmerende. det var a, som under deres besøg på
sygehuset torsdag den 30. juni foreslog x at bede den advokat, som havde udarbejdet
broderen kurts testamente, om også at skrive xs testamente, og det var x enig i. x kendte
ikke advokat salversen. hverken a eller han selv talte med advokat salversen. de havde
forestillet sig, at advokat salversen skulle have et møde med x om testamentet. torsdag aften
ringede x og talte med a. hun fortalte bagefter, at x bare ville snakke. fredag den 1. juli
ringede f og sagde, at de havde lovet at komme op på sygehuset, fordi der skulle skrives
testamente. det mente de ikke, at de havde lovet, men de tog derop, og da de kom, var f der,
og hun viste straks et stykke papir til dem og sagde ”her er xs testamente”. a tog testamentet
i tasken for at aflevere det til advokat salversen. x var kvik og ville op at gå. x og a talte om
mange ting, og de fik kaffe. da x uventet døde den 2. juli, troede a nok, at testamentet ikke
havde nogen betydning. hun afleverede det senere til advokat orla lund, som var bobestyrer
i hs bo. de havde altid haft meget med x at gøre. … er senil, hvilket han også var i 2011, og
han mener ikke, at … vidste, hvad han skrev under på.
f har supplerende forklaret, at hun bor 67 km fra xs daværende bopæl. da x bad hende om at
køre sig til kurts begravelse og senere til bodelingsmøde, gjorde hun det. x sagde, at a og e
                                                - 3 -
ikke havde plads i bilen. han sagde også, at hans søskende ikke skulle arve efter ham. den
27. juni var hun hos x, fordi hun skulle udføre sit sædvanlige arbejde som hjemmehjælper for
ham. det var rettelig fredag den 1. juli, at hun besøgte x på sygehuset. da x torsdag den 30.
juni om aftenen ringede fra sygehuset, sagde han, at hun skulle komme dagen efter, den 1. juli
kl. 10, dvs. en time før a og e skulle komme, og at hun skulle køre omkring hans bopæl og
hente nogle papirer. x var ikke oppe, men sad i sengen og bad hende om at dække bord. da
hun var færdig med det, ville x have hende til at nedskrive hans testamente efter hans diktat.
hun var meget berørt af det og måtte gå ud et par gange for at tørre sine øjne. da e og a ikke
kom kl. 11, ringede hun til dem fra xs telefon. hun talte med dem begge, og de sagde, at de
ikke havde en aftale med x om at komme den dag. hun aftalte med dem, at hun skulle skrive
testamentet rent, så de kunne skrive det under. a sagde, at de ikke havde fået fat i advokaten,
men at de ville tage testamentet med ind til advokaten. hun renskrev den kladde af
testamentet, hun havde skrevet, lagde det renskrevne eksemplar på bordet sammen med de
papirer, hun havde hentet på xs bopæl, og tog kladden med hjem. på side 2 i det renskrevne
eksemplar skrev hun, at det var skrevet efter xs diktat, hvilket hun skrev under på, og der var
også plads til, at a og e kunne skrive under. da hun forlod sygehuset, var a og e ikke
kommet, og x sov. under sammenkomsten på sygehuset efter dødsfaldet sagde a, at hun
havde papirerne i lommen, men det var jo lige meget nu. e sagde, at x var ligeglad nu, hvilket
hun blev meget ked af. efter begravelsen fik hun bilen med hjem, men senere blev hun
kontaktet af en advokat, som sagde, at hun skulle køre til viborg med bilen for at få den
vurderet. hun købte bilen til vurderingssummen og indbetalte beløbet til bobestyreren. hun
blev på et tidspunkt kontaktet af skifteretten om testamentet og aftalte, at hun skulle sende
kladden til testamentet ind til skifteretten, hvilket hun gjorde.
birgitte pallesgaard har supplerende forklaret, at hun ikke har talt med den person, som var
hos x den dag, testamentet blev skrevet. da personen var gået, sagde x ”der kom kun én, og
hun har skrevet det der”. der lå mere end et stykke papir på bordet.
stine stewart har supplerende forklaret, at det rettelig var den samme dag, den 12. juli 2011,
hvor henning ringede til skifteretten, at vidnet ringede til f og derefter til a.
jens refsgaard har forklaret, at han er ledende overlæge på hjertemedicinsk afdeling, viborg
sygehus, hvor x var indlagt. stue 63 er en stue, som benyttes til akut indlagte. vidnet var
                                               - 4 -
ikke til stede ved indlæggelsen. udtrykket ”mindre relevant” betyder, at patienten er vågen,
men ikke svarer helt relevant på det, han bliver spurgt om. der kan være flere årsager til dette.
x havde været syg i mange år og havde under indlæggelsen en svær infektion. nogle år
tidligere havde x haft en form for kræft, og han havde også fået fjernet milten, så hans
immunforsvar var svækket. endvidere havde han fået en bypass operation og en kunstig
hjerteklap. vidnet kan ikke sige med sikkerhed, om x havde infektionen allerede ved
indlæggelsen, men han fik hurtigt intensiv behandling mod infektion. vidnet har selv ikke
foretaget vurdering af xs ”relevans”, men vidnet anser tilstanden ”mindre relevant” som
sandsynlig henset til xs svære sygdom. det er ikke ofte, at der gøres notat om testamente i en
lægejournal, mens det nok lidt oftere sker i kardexet. vidnet kan ikke vurdere, om x den 1.
juli 2011 havde en fornemmelse af, at han var ved at dø.
procedure
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i
overensstemmelse hermed.
boet efter a, boet efter b og c har for landsretten endvidere gjort gældende, at x ikke var i
stand til fornuftsmæssigt at oprette testamente.
landsrettens begrundelse og resultat
efter de lægelige oplysninger, herunder overlæge jens refsgaards forklaring, var x alvorligt
syg og blev behandlet intensivt mod en svær infektion under indlæggelsen fra den 27. juni, til
han døde den 2. juli 2011.
efter bevisførelsen lægger landsretten til grund, at x den 30. juni 2011 på sygehuset under
samtale med sin søster og svoger, a og e, tog initiativ til at oprette testamente under
medvirken af en advokat. senere samme aften ringede han til f, som han var nært knyttet til
og havde fået megen hjælp fra, og instruerede hende om at komme den følgende dag den 1.
juli 2011 og medbringe papirer med henblik på oprettelse af testamente. x mente at have en
aftale med a og e om, at de skulle komme til sygehuset samme formiddag sammen med en
advokat for at deltage i oprettelsen, og selv om de ikke var kommet, dikterede han indholdet
                                                 - 5 -
af sine testamentariske dispositioner til f. efter fs opringning til de pågældende blev det i
stedet aftalt, at de skulle tage testamentet med til en advokat. under disse omstændigheder
finder landsretten, at det er bevist, at x selv var klar over, at han snart skulle dø, og – idet
advokaten ikke kunne komme til stede den 1. juli 2011 - var x ved testamentsoprettelsen på
grund af sygdom forhindret i at oprette testamente efter reglerne i arvelovens § 63 og § 64.
landsretten har i den forbindelse henset til, at det ikke kan antages, at x havde kendskab til
det nærmere indhold af disse bestemmelser.
det lægges videre til grund, at sagens bilag 1 er det notat, f nedskrev på sygehuset den 1. juli
2011 om formiddagen. selv om det var xs mening, at notatet – eller fs renskrift af notatet -
skulle afleveres til en advokat, indeholder notatet bestemmelser, hvorved der disponeres over
alle xs aktiver. efter oplysningerne om xs nære forhold til d og f finder landsretten det
herefter bevist, at bestemmelserne i notatet var udtryk for xs sidste vilje.
landsretten finder under disse omstændigheder, og idet der ikke er grundlag for at antage, at
x ikke var i stand til fornuftsmæssigt at oprette testamente, eller at der forelå
ugyldighedsgrunde omfattet af arvelovens § 75, at notatet er et gyldigt nødtestamente, jf.
arvelovens § 65 sammenholdt § 72. landsretten tager derfor appellantens påstand til følge.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal boet efter a, boet efter b og c
betale sagsomkostninger for begge retter til d med i alt 132.348,40 kr. beløbet omfatter
32.260 kr. til retsafgift, 100.000 kr. til udgifter til advokatbistand og 88,40 kr. til vidneførelse.
beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da d ikke er
momsregistreret.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens
omfang.
                                    t h i k e n d e s f o r r e t:
boet efter a, boet efter b og c skal anerkende, at x dagen før sin død den 2. juli 2011 på
viborg sygehus havde oprettet et nødtestamente, der skal lægges til grund ved skifte af hans
                                              - 6 -
bo.
boet efter a, boet efter b og c skal betale sagens omkostninger for begge retter til d med
132.348,40 kr.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
