h0059000 - ks
                         udskrift
                             af
              sø- & handelsrettens dombog
                        ____________
den 4. februar 2005 blev af retten i sagen
h-59-03
regner grasten teaterproduktion aps
(advokat ingrid brix jensen)
   mod
komponist
jesper winge leisner
(advokat niels m. andersen)
afsagt sålydende
                          d o m:
sagens spørgsmål er, om sagsøgte, jesper winge leisner,0
har krav på synkroniseringsvederlag, og i bekræftende
fald hvorledes dette vederlag skal beregnes i anledning
af, at musik, komponeret af ham, er anvendt i spillefil-
men ”askepop – the movie”. der er endvidere spørgsmål om,
hvorvidt sagsøgeren, regner grasten teaterproduktion aps,
har søgsmålskompetence.
                           - 2 -
påstande.
efter at sagsøgeren efter domsforhandlingen har frafaldet
2. led i sine under domsforhandlingen nedlagte påstande,
er sagsøgerens endelige påstande følgende:
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at der ikke skal beta-
les synkroniseringsvederlag for anvendelsen af den af ham
komponerede musik i spillefilmen ”askepop – the movie”.
subsidiært tilpligtes sagsøgte at anerkende, at synkroni-
seringsvederlaget for anvendelsen af den af ham kompone-
rede musik i spillefilmen ”askepop – the movie” udgør
hans overenskomstmæssige andel af ncb's takster for be-
stillingsmusik.
mere subsidiært tilpligtes sagsøgte at anerkende, at syn-
kroniseringsvederlaget for anvendelsen af den af ham kom-
ponerede musik i spillefilmen ”askepop – the movie” udgør
et af retten fastsat mindre beløb end 150.000 kr.
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
indledende sagsfremstilling.
regner grasten er filmproducent og ejer af og direktør i
det sagsøgende selskab (herefter benævnt: teaterproduk-
tion), regner grasten rettigheder a/s og regner grasten
filmproduktion a/s. regner grasten betegner også sig selv
under pseudonymet torkild lervad.
sagsøgte jesper winge leisner (herefter winge leisner) er
komponist og har komponeret et betydeligt antal populær-
melodier og leveret musik til spillefilm. trust
                           - 3 -
soundtrack a/s og jwl 2001 a/s er/var selskaber, ejet af
winge leisner.
michael hardinger er musiker og komponist og ejer af sel-
skabet starhouse aps.
”askepop” er en musical, et teaterstykke, der havde
premiere i glassalen i tivoli i oktober 2001. regner
grasten var manuskriptforfatter til musicalen, og winge
leisner og michael hardinger var komponister til den
største del af musikken.
ligeledes i oktober 2001 udkom soundtracket til musicalen
på cd på musikforlaget ”trustsoundtracks”. på cd’en figu-
rerede følgende fire melodier med tekst og musik, kompo-
neret af winge leisner: ”et lillebitte magisk øjeblik”,
”følg din drøm”, ”lys for mig” og ”ensomme hjerter”.
i april 2002 blev der indgået en ”konsortieaftale” mellem
teaterproduktion/torkild lervad alias regner grasten på
den ene side og starhouse aps/michael hardinger og jwl
2001 a/s/winge leisner på den anden side.
i februar 2003 havde spillefilmen ”askepop - the movie”
premiere i danske biografer. i 2003 udkom endvidere
soundtracket fra spillefilmen på cd på forlaget cmc re-
cords. på cd’en figurerede fem melodier med tekst og mu-
sik, komponeret af winge leisner, nemlig de fire fra mu-
sicalen samt ”følg dit hjerte”. ”ensomme hjerter” fra mu-
sicallen er på coveret til cd’en fra spillefilmen beteg-
net som ”mit ensomme hjerte”.
aftalegrundlag. yderligere sagsfremstilling.
                            - 4 -
af et oplæg til en aftale mellem ”regner grasten film” og
trust soundtracks a/s om ”askepop”, underskrevet af winge
leisner på vegne trust soundtracks a/s den 28. marts
2001, fremgår bl.a.:
    ”trust og regner grasten film finansierer produktio-
    nen af soundtracket til musicalen ”askepop” 50/50.
    budgettet er estimeret til 450.000 kr. ...
    trust sørger for tilvejebringelse af alle kompositio-
    ner ...
    sangene skal opfylde helt definerede dramatiske krav
    i historien og altså være nøje knyttet til musicalens
    manus ...
    trust soundtracks og regner grasten film recouper
    sammen, hvorefter nettoprovenuet splittes 50/50 ...
    trust udarbejder en enkel kontrakt til erstatning for
    denne shortform agreement.”
af en e-mail af 8. april 2001 fra winge leisner til reg-
ner grasten fremgik bl.a.:
    ”...
    omkring projekterne vil jeg foreslå en helt enkel af-
    tale, som kan være en skabelon for alt hvad vi laver
    sammen:
    trust står for al finansiering af musik-
    ken/soundtracks, dvs. at forslaget om, at regner
    grasten film skal 50%-finansiere musikken til askepop
    falder bort. trust påtager sig altså finansieringen
    af de projekter vi vil gøre sammen – og efter breake-
    ven splitter vi 50/50.
    dette ændrer naturligvis ikke på dine rettigheder.
    ved filmene har du alle synkroniseringsrettigheder
    vederlagsfrit, altså også i forbindelse med en senere
    filmudgave af askepop.
    ...
    jeg er også sikker på, at du og jeg kan skabe både
    god/sjov kreativitet – og god forretning sammen, når
    vi får et samarbejde op at køre ...”
                           - 5 -
”regner grasten film” og trust soundtracks a/s indgik ef-
terfølgende – i 2001 – en ”bindende aftale vedr. musical-
projektet: askepop”. af aftalen (bilag 8) fremgik bl.a.:
    ”trust soundtracks finansierer produktionen af
    soundtracket til musicalen ”askepop”. budgettet er
    estimeret til 450.000 kr. ...
    sangene skal opfylde helt definerede dramatiske krav
    i historien og altså være nøje knyttet til musicalens
    manus ...
    salg og distribution af soundtrack udgivelse.
    ...
    økonomi.
    parterne deler nettoprovenuet 50:50 efter at indspil-
    ningsomkostninger, initialomkostninger og udgifter
    til promotion er recoupet.
    ...
    som en del af denne aftale overdrager trust
    soundtracks vederlagsfrit regner grasten film alle
    synkroniseringsrettigheder til de producerede sange i
    forbindelse med en senere filmversion.
    rettighederne gælder for hele verden.
    ...”
i efteråret 2001 – omkring tidspunktet for premieren for
musicalen i tivoli – pågik der forhandlinger mellem par-
ternes advokater om en konsortieaftale. regner grastens
advokat michael havemann sendte den 25. september 2001 en
e-mail til winge leisners advokat niels m. andersen med
udkast til konsortieaftale til brug for et møde mellem
parterne dagen efter, og advokat niels m. andersen kom-
menterede i en e-mail af 27. september 2001 i punktform
aftaleudkastet. blandt advokat niels m. andersens forslag
til aftaletekst var:
    ”...
    overdragelsen af komponisternes rettigheder sker dog
    med respekt af den overdragelse, som komponisterne
    har foretaget vedrørende administration af deres ret-
    tigheder til musikforlag og ncb/koda for så vidt an-
    går de mekaniske rettigheder og den offentlige frem-
    førelse af de underliggende musikværker.
    ...
                           - 6 -
    kunstnerkonsortiet kan uden begrænsning udnytte og
    lade andre udnytte deres rettigheder i henhold til
    nærværende aftale.
    for så vidt angår de underliggende musikværker, som
    indgår i musical’en, skal kunstnerkonsortiet indgå
    sædvanlige aftaler med ncb/koda og tilsvarende andre
    organisationer i udlandet og betale de sædvanlige ve-
    derlag herfor (synkroniseringsvederlag, mekanise-
    ringsvederlag, lydfæstningsvederlag m.v.) i henhold
    til de angivne organisationers sædvanlige regler og
    tariffer. sådanne vederlag betales enten af kunstner-
    konsortiet eller den fonogramproducent, filmproducent
    eller anden tredjemand, som skal udnytte rettighe-
    derne til musical’en og fordeles af de pågældende or-
    ganisationer direkte til komponisterne og/eller dis-
    ses forlag og holdes således uden for kunstnerkonsor-
    tiet.
    ...”
den 5. april 2002 blev konsortieaftalen underskrevet.
af aftalen fremgår, at teaterproduktion ejer 50 % af kon-
sortiet, og at starhouse aps og jwl 2001 a/s ejer 25 %
hver.
det fremgår af aftalens præambel, at winge leisner og mi-
chael hardinger har komponeret de angivne musikstykker,
at regner grasten har skrevet historien, dialogen og ma-
nuskriptet, og at komponisterne og forfatteren hver især
bekræfter at have overdraget deres rettigheder til deres
respektive 100% ejede selskaber. det fremgår endvidere af
præamblens punkt 1.4, at
  ”parterne er på denne baggrund enige om at indskyde
  parternes store rettigheder til såvel musikken og tek-
  sterne som historien, dialogen og manuskriptet til mu-
  sicalen i et konsortium i henhold nærværende aftale.
  ophavsmændenes små ophavsrettigheder, dvs. mekanisering
  og offentlig fremførelse, er dog ikke omfattet af over-
  dragelsen til konsortiet. sådanne rettigheder er over-
  draget til ncb/koda og/eller musikforlag på sædvanlige
  vilkår; for så vidt angår forfatteren medfører dette,
  at denne modtager sædvanligt/markedsmæssigt vederlag i
  form af honorar, royalties og eventuelt copy-dan midler
                           - 7 -
  vedrørende manuskript for udnyttelse udenfor musicals
  (:udenfor store rettigheder).”
af konsortieaftalen fremgår endvidere bl.a.:
    3.  musikken og historien
    3.1. musikken og musikteksterne i musicalen består
    hovedsageligt af nye kompositioner.
    3.2. komponisterne indestår for,
    at komponisterne i sin helhed har ophavsretten til de
    ... nævnte værker,
    at musikken (kompositionen og teksterne) i sin helhed
    er originale ...
    4. øvrige rettigheder
    4.1. regner grasten teaterproduktion aps har indgået
    de som bilag 4 vedhæftede aftaler (herunder følgende:
    instruktør, koreograf, scenografer, udøvende kunst-
    nere – herunder skuespillere, sangere, musikere og
    dansere, dirigent og kapelmester) om overdragelse af
    disses rettigheder til musicalen.
    4.2. i det omfang, aftalerne er indgået med regner
    grasten teaterproduktion aps, videreoverdrages – i
    det omfang aftalerne med tredjemand tillader det –
    rettighederne og stilles vederlagsfrit til rådighed
    for konsortiet med henblik på konsortiet’s ejerskab
    og/eller udnyttelse heraf mod opfyldelse af aftalerne
    ...
    4.3. såfremt torkild lervad og/eller grasten har fået
    overdraget rettigheder, som måtte tilkomme belys-
    ningsmester [etc.] ... videreoverdrages disse tilsva-
    rende til konsortiet.
    4.4. konsortiet respekterer den mellem tivoli og reg-
    ner grasten teaterproduktion aps indgåede aftale,
    hvorefter der betales 5 % i royalty.
    4.5. på baggrund af ovenstående rettighedsoverdragel-
    ser samles alle rettigheder således så vidt muligt
    til musicalen hos konsortiet med henblik på, at par-
    terne i fællesskab gennem konsortiet kan udnytte
    disse. musicalens samlede originalmateriale ejes af
    konsortiedeltagerne i deres indbyrdes ejerforhold.
    5.  konsortiet’s udnyttelse af rettigheder
                       - 8 -
5.1 parterne har således overdraget alle rettigheder
til konsortiet med – undtagelse af små rettigheder
tilhørende ophavsmændene, jf. § 1.4 – efter ophavs-
retslovens til at udnytte og lade andre udnytte ret-
tighederne (herunder hel eller delvis udnyttelse, og
udnyttelse af senere, ændrede, bearbejdede og over-
satte versioner) og alle tilknyttede immaterielle
rettigheder, herunder merchandising, varemærker, ret-
tigheder efter markedsføringsloven m.v.
5.2. som følge af overdragelsen skal udnyttelsen af
rettighederne ske i fællesskab gennem konsortiet ...
5.3. parternes ideelle rettigheder (droit morale),
som ikke kan overdrages efter ophavsretsloven, tilhø-
rer hver af de respektive ophavsmænd og skal respek-
teres af konsortiet. parterne giver dog på forhånd
konsortiet samtykke til at foretage rimelige ændrin-
ger i musicalen, herunder i de underliggende værker,
og ret til at foretage videreoverdragelse af rettig-
heder til musicalen og de underliggende værker samt
giver samtykke til rimelig udnyttelse af deres ret-
tigheder, hvilket samtykke i relation til fx reklamer
og i andre lignende sammenhænge ikke kan nægtes uden
saglig grund hertil.
5.4 de ovenfor nævnte rettigheder omfatter – uden at
begrænse det generelle i det foregående – eneret-
tighederne til uden tidsmæssige, territoriale eller
andre begrænsninger:
 1. at sammenstille musikken ... og musicalen i alle
    formater, farver og versioner efter alle i dag
    kendte og i fremtiden kommende optagelsesmetoder,
    ...
 2. at fremføre, vise sælge og udleje musicalen med
    kompositionerne/musikken (eller dele heraf) med
    eller uden tekster eller eftersynkroniseret på
    ethvert sprog ... såvel som til
 3. at kopiere og på anden måde fremstille eksempla-
    rer af musicalen med musikken.
...
5.6. konsortiet kan uden begrænsning udnytte og lade
andre udnytte deres rettigheder i henhold til nærvæ-
rende aftale. for så vidt angår de små rettigheder
til underliggende musikværker, som indgår i musica-
len, skal konsortiet indgå sædvanlige aftaler med
ncb/koda og tilsvarende andre organisationer i udlan-
det og betale de sædvanlige vederlag herfor (synkro-
niseringsvederlag, mekaniseringsvederlag, lydfæst-
ningsvederlag m.v.) i henhold til de angivne organi-
sationers sædvanlige regler og tariffer, hvilke ve-
                           - 9 -
    derlag tilgår ophavsmændene og holdes udenfor konsor-
    tiet. konsortiet og/eller den producent (fonogrampro-
    ducent, filmproducent eller anden tredjemand, som
    skal udnytte rettighederne til musicalen) betaler
    endvidere royalties til de øvrige rettighedshavere
    ... for så vidt angår første opsætning inde i tivoli
    er det dog særskilt aftalt, at der ikke skal betales
    sædvanlige royalties for store rettigheder til kompo-
    nisterne og /eller forfatteren, idet der i stedet til
    fordeling mellem disse skal betaltes i alt 15 % af
    overskuddet ved første opsætning i tivoli defineret
    som nettoindtægterne ved billetsalget efter recoup-
    ment af udgifterne til markedsføring og udgifterne
    til produktion og afvikling af første opsætning.”
det fremgår af konsortieaftalens pkt. 6, at konsortiet
skulle indgå aftaler med relevante producenter om udnyt-
telsen af rettighederne til musicalen og de underliggende
værker på sædvanlige markedsvilkår. der var blandt andet
enighed om, at konsortiet skulle indgå aftale med teater-
produktion som produktionsselskab om selve opsætningen af
musicalen i tivoli, trust soundtracks om produktion og
udgivelse af musicalens musiknumre på fonogram og med et
filmproduktionsselskab kontrolleret af regner grasten om
en eventuel filmatisering. det fremgår videre af pkt. 6,
at teaterproduktion skulle aflægge behørigt regnskab for
førsteopsætningen af tivoliproduktionen og afregne 15 %
af overskuddet til konsortiet. det fremgår endelig, at
væsentlige beslutninger om udnyttelse af rettighederne og
indgåelse af aftaler med tredjemænd skulle træffes i fæl-
lesskab og i enighed, således at en part ikke usagligt
skulle kunne modsætte sig beslutninger, som de to øvrige
parter var enige om.
der er til sagen fremlagt en udateret ”kontrakt” mellem
”regner grasten filmrettigheder as” som køber og ”kunst-
nerkonsortiet v/regner grasten teaterproduktion aps” som
sælger om overdragelse af filmrettighederne til musicalen
askepop. kontrakten er – efter det oplyste i 2002 - un-
derskrevet for begge parter af regner grasten. prisen for
filmrettighederne var 150.000 kr. samt en del af netto-
                           - 10 -
overskuddet ved salg og visning af filmen, beregnet efter
nogle i aftalens § 9 nærmere angivne retningslinier. kon-
trakten omtaler ikke spørgsmålet om rettighederne til mu-
sicalens musikkompositioner eller afregning af eventuelt
synkroniseringsvederlag.
forud for spillefilmens premiere i biograferne i februar
2003 opstod der mellem parterne uenighed om, hvorvidt
winge leisner havde krav på synkroniseringsvederlag for
brugen af den af ham komponerede musik i spillefilmen. af
en e-mail af 12. november 2002 fra winge leisners advokat
til regner grastens advokat fremgik bl.a.:
  ”med hensyn til de små rettigheder er disse holdt uden
  for konsortiet, og deres klient må endvidere indhente
  tilladelse til anvendelse af både min klients og mi-
  chael hardingers musikværker i filmen og betale normalt
  synkroniseringsvederlag herfor. deres klient bliver
  nødt til at foretage denne rettighedsclearing, da det
  er en betingelse for overhovedet at kunne anvende mu-
  sikværkerne i filmen ...”
i en e-mail af 23. december 2003 fra winge leisners advo-
kat tilbød winge leisner at give tilladelse til synkroni-
sering af musikværkerne mod et vederlag på 150.000 kr.,
svarende til 30.000 kr. pr. sang, som skulle anvendes i
spillefilmen. tilladelsen omfattede skandinavien.
foranlediget af betalingskrav fra ncb (nordisk copyright
bureau) på 150.000 kr. på vegne winge leisner, stilet til
”regnar grasten film”, umiddelbart op til spillefilmens
premiere blev beløbet deponeret hos ncb, efter at ncb i
en rykkerskrivelse af 6. februar 2003 til ”regner grasten
film” havde truet med fogedforbud mod visning af spille-
filmen.
af ncb’s tariffer for anvendelse af musik i audiovisuelle
produktioner pr. 1. juli 2002 fremgår, at der med hensyn
til synkroniseringsvederlag for de forskellige produkti-
                           - 11 -
onstyper, herunder spillefilm, skelnes mellem allerede
eksisterende musik og bestillingsmusik. synkroniserings-
vederlag for brug af eksisterende musik, der er defineret
som ”musik, der tidligere har været indspillet og udgivet
fx på cd”, forhandles individuelt. synkroniseringsveder-
lag for bestillingsmusik, der defineres som ”ny musik
skrevet specielt til den pågældende produktion”, beregnes
efter tarifferne som udgangspunkt til 26.183 kr. for eu-
området og for resten af verden til 39.274,50 kr. af ta-
rifmaterialet fremgår endvidere bl.a.:
    ”...
    ingen regel uden undtagelse
    på trods af faste priser i tarifferne findes der und-
    tagelser hvor rettighedshaveren forbeholder sig ret-
    ten til selv at fastsætte prisen i hvert enkelt til-
    fælde. kontakt ncb når du har besluttet dig for hvil-
    ken musik du vil anvende – så tjekker vi om der er
    muligt, og hvad det koster.
    ...
    synkroniseringsvederlag
    synkroniseringsvederlaget er det beløb du skal betale
    for at få tilladelse til at bruge ncb-beskyttet musik
    i en av-produktion. tilladelsen gælder kun for den
    angivne produktion til det angivne anvendelsesformål.
    ...”
i en e-mail af 5. september 2003 fra lene børglum fra
”zentropa” til winge leisner bekræfter lene børglum, at
”zentropa” betalte 150.000 kr. til winge leisner for syn-
kroniseringsrettigheder ”and all other rights” til at
bruge musikken, som var 5 sange/kompositioner, i spille-
filmen ”open hearts”, ”and in derivative works for marke-
ting use according to our agreement.”
der er fremlagt en ikke underskrevet ”soundtrackaftale”
mellem trust soundtracks v/aller international a/s og
regner grasten rettigheder a/s vedrørende spillefilmen
”anja & viktor”. der er endvidere fremlagt en ”licensaf-
tale” mellem ”trust & soundtracks v/aller intl. a/s og
                           - 12 -
regner grasten film produktion aps, tillige vedrørende
spillefilmen ”anja & viktor”. aftalen fremstår som under-
skrevet den 15. april 2002 af winge leisner på vegne
”trust & soundtracks”.
forklaringer
regner grasten har forklaret, at han har lavet film i
mange år. han har skrevet en del manuskripter under pseu-
donym. ideen til musicalen askepop opstod i slutningen af
1999, hvor han aftalte projektet med tivolis underhold-
ningschef til opførelse i glassalen i tivoli. han fik
tilsagn fra michael hardinger til produktion af musik til
musicalen. i forbindelse med produktionen af en anden
film, bertram, fik vidnet en henvendelse fra winge leis-
ner, som vidnet kendte af navn. winge leisner havde et
sound track-selskab, der havde haft stor succes med
soundtracket til filmen ”den eneste ene”. der blev holdt
et møde mellem vidnet, hardinger og winge leisner, og da
kemien var god, enedes parterne om et samarbejde om musi-
calen. vidnet havde også et samarbejde med winge leisner
i forbindelse med filmen anja & victor. der kom ikke no-
get samarbejde i stand i forbindelse med ”bertram”.
den langsigtede strategi var, at musicalen efter forhå-
bentlig at være blevet en succes i tivoli skulle ”ekspor-
teres” til udlandet, f.eks. england og usa, hvilket kunne
give et godt indtægtsgrundlag. musicalen skulle endvidere
produceres i en spillefilmudgave. det var vidnet, der
skulle stå for produktionen af filmen, og det var menin-
gen, at han vederlagsfrit skulle kunne disponere over mu-
sikken. winge leisner skulle så oppebære indtægterne ved
at udgive soundtracket med egne og andres kompositioner
på cd. sådan var også aftalen i forbindelse med filmen
                           - 13 -
”anja & viktor”. vidnet har aldrig betalt noget beløb til
winge leisner for musikrettigheder.
vidnet foreslog winge leisner, at de skulle starte et
joint venture, hvor alt blev samlet i én hat med henblik
på at være sikret på lang sigt. de blev enige om strate-
gien, og en joint venture aftale, konsortieaftalen, blev
efter et roligt forhandlingsforløb indgået efter premie-
ren på musicalen. det var aldrig på tale, at der skulle
betales synkroniseringsvederlag til en konsortiedeltager.
det var meningen, at konsortiet skulle være indehaver af
alle rettigheder, og det er en fejl, at ordet ”synkroni-
sering” har sneget sig ind i aftalen. hvis vidnet havde
gjort sig dette klart, havde han aldrig skrevet aftalen
under.
regner grasten filmproduktion betalte i overensstemmelse
med den fremlagte aftale 150.000 kr. til konsortiet for
retten til at producere film over musicalen askepop.
150.000 kr. var markedsprisen. det var alle rettigheder,
som blev overdraget, også rettighederne til musikken, som
der ikke skulle betales særskilt synkroniseringsvederlag
for. en musical er et værk, hvor det ikke giver mening at
adskille handling og musik. det fremgår også af
soundtrack-aftalen, at synkroniseringsrettighederne blev
overdraget til filmselskabet, som ikke har givet afkald
herpå. denne overdragelse var forudsætningen for winge
leisners pladerettigheder til soundtracket.
hvis regner grasten filmproduktion skal betale yderligere
for filmrettighederne til askepop, vil selskabet gå vi-
dere til konsortiet med kravet. han har i givet fald ikke
fået det, som han har betalt for. michael hardinger har
ikke rejst noget krav i anledning af filmatiseringen af
askepop.
                           - 14 -
rettighederne placeres i forskellige regner grasten-sel-
skaber. det er noget, som revisor eller advokat tager sig
af. det kan måske virke lidt forvirrende. man kan jo se,
at ncb har taget fejl.
jesper winge leisner har forklaret, at han er komponist
og har komponeret omkring 500 sange. han har en tidligere
karriere som udøvende musiker bag sig. han har vundet
priser for sin musik og har haft 2 sange på den engelske
top 10. han har skrevet musik til flere film, dels som
særlige opgaver, dels ved at levere en enkelt eller en-
kelte sange til en film.
han stiftede selskabet trust soundtracks for at tjene
penge på udgivelse af filmmusik. konceptet var, at film-
producenten skulle gøre vederlagsfri brug af musikken,
mens trust soundtracks tjente penge på pladerettighe-
derne. det gik godt i starten, men da dette ikke fort-
satte, solgte han selskabet.
da der var brug for nogle hits i musicalen askepop, blev
han opfordret til at deltage i konsortiet. det var en del
af konsortieaftalen, at kunstnerne skulle indskyde deres
store rettigheder, hvilket er usædvanligt. det normale
er, at kunstnerne får del i billetindtægterne, men ved
konsortieaftalen ville han kun få penge ud af det, hvis
projektet i sin helhed gav overskud. det var en forudsæt-
ning, at de små rettigheder blev holdt uden for. da han
gik med i konsortiet, håbede han, at pladeudgivelsen
kunne give en indtægt. musicalen blev set af 72.000 men-
nesker og blev således en stor succes. hvis han ikke
havde indskudt sine store rettigheder, ville han have op-
pebåret 650.000 kr., men resultatet blev, at han ikke fik
noget beløb overhovedet.
                           - 15 -
forhandlingsforløbet op til konsortieaftalen var lang-
strakt. der var ingen misforståelser: han forærede ikke
sine små rettigheder væk. han og michael hardinger sagde
direkte til advokat michael havemann, at retten til at
oppebære synkroniseringsvederlag skulle bibeholdes, og
det kom så også med i aftaleteksten. det er mange år si-
den, at han havde tariffer for sin musik.
de små rettigheder blev holdt udenfor som en slags sik-
ring, da de store rettigheder blev skudt ind. de små ret-
tigheder giver også kun mindre indtægter.
trust soundtracks/aller international havde masterrettig-
hederne til musikken, men ikke komponistrettighederne,
der indehaves af komponisten selv. som komponist afgiver
man ikke sine komponistrettigheder. de rettigheder, som
omtales i hans mail af 8. april 2001 til regner grasten,
vedrører ikke komponistrettighederne.
han blev ikke inddraget i salget af filmrettighederne til
musicalen - han modtog blot en besked om, at salget havde
fundet sted. han hørte efterfølgende, at filmproduktionen
af askepop var påbegyndt. han havde krav på synkronise-
ringsvederlag for anvendelsen af musikværkerne, som ikke
var lavet til filmen, men til musicalen.
150.000 kr. er et rimeligt vederlag for 5 sange til en
film. han fik 150.000 kr. for fire brudstykker af sine
musikværker til en spillefilm af susanne bier, ”elsker
dig for evigt”, og for ca. 1½ år siden 135.000 kr. for et
musikstykke til en engelsk spillefilm.
trine skytte holm har forklaret, at hun de sidste 7 år
har været ansat hos ncb (nordisk copyright bureau). ncb
er en nordisk non profit organisation, der forvalter me-
                           - 16 -
kaniske rettigheder i musikverdenen. ncb har gensidig-
hedsaftaler med andre, udenlandske forvaltningsbureauer.
mekaniseringsrettigheder omfatter al sammenstilling af
lyd og billeder, f.eks. på film, video, tv-programmer
etc. synkroniseringsvederlaget dækker fremstilling af det
første eksemplar. herefter beregnes kopivederlag.
masterrettigheder er rettighederne til at foretage ind-
spilning af musikværkerne, mens ophavsmanden, kunstneren,
råder over komponistrettighederne til selve musikværket.
masterrettighederne giver dermed ikke rettighederne til
selve musikværket.
såfremt et medlems musikværk ønskes anvendt i en sammen-
stilling med billeder, skal der ske en rettighedsclea-
ring. forvaltes rettighederne af ncb, skal producenten
kontakte ncb. clearingen skal være gennemført før produk-
tionens premiere, for at produktionen er lovlig. i det
foreliggende tilfælde rettede regner grasten ikke henven-
delse til ncb med henblik på clearing. det var winge
leisner, der gjorde ncb opmærksom på filmproduktionen.
der sondres mellem præeksisterende musik og bestillings-
musik. ved præeksisterende musik er prisfastsættelsen in-
dividuel. for bestillingsmusik, der er bestilt særligt
til den pågældende produktion i henhold til aftale mellem
kunstneren og producenten, findes faste tariffer.
det var ncb's skøn, at synkroniseringsvederlaget for an-
vendelse af winge leisners musikværker skulle beregnes
som præeksisterende musik, fordi musikværkerne allerede
var udgivet på cd, og fordi det var det, som winge leis-
ner selv oplyste. opnås der ikke enighed om prisen, kan
musikken ikke benyttes. man kan ikke lave film, hvis man
ikke vil betale, hvad det koster.
                           - 17 -
procedure
teaterproduktion har anført, at parternes aftalegrundlag
er soundtrack-aftalen fra 2001 (bilag 8) og konsortieaf-
talen. ifølge soundtrack-aftalen, som blev indgået forud
for både musicalens opsætning i tivoli og konsortieafta-
len, blev synkroniseringsrettighederne til sangene over-
draget vederlagsfrit til regner grasten film til en se-
nere filmversion af ”askepop”. dette var i overensstem-
melse med den måde, som parterne i øvrigt havde samarbej-
det på: winge leisner lagde synkroniseringsrettighederne
ind, både masterrettighederne og de personlige, og fik
til gengæld pladerettighederne. regner grasten har ikke
frafaldet sine rettigheder i henhold til aftalen, der
heller ikke på noget senere tidspunkt er blevet ændret,
eller blot reforhandlet. meningen med konsortieaftalen
var da også, at konsortiet skulle være indehaver af alle
rettigheder, herunder de store rettigheder, således at
konsortiet kunne disponere på den forudsatte måde. ret-
tighederne skulle være samlet. winge leisner kunne have
fået indføjet i aftalen, at han forbeholdt sig rettighe-
derne til soundtracket i filmen, men den aftalte ordning
blev en anden, nemlig at winge leisner som konsortiedel-
tager skulle have 25 % af alle indtægter, når der var
overskud i konsortiet. projektet var langsigtet, og dette
havde winge leisner accepteret. de omhandlede synkronise-
ringsrettigheder var altså forlods overdraget til regner
grasten film. michael hardinger har da heller ikke rejst
noget krav i anledning af filmatiseringen. det kan undre,
at winge leisner ikke har indkaldt michael hardinger som
vidne under sagen.
såfremt retten kommer frem til, at winge leisner har krav
på et synkroniseringsvederlag, gøres det subsidiært gæl-
                           - 18 -
dende, at vederlaget skal beregnes efter tarifferne ved-
rørende bestillingsmusik. musicalen er et samlet værk,
der ikke kan adskilles i handling og musik. det fremgår
af konsortieaftalen, at winge leisners musiknumre var be-
stilt til en række sammenhænge. ifølge aftalens pkt. 5.4.
skulle konsortiet have ret til at sammenstille musikken i
en række relationer. det stod alle klart, at der var et
større antal anvendelsesmuligheder for musikken. det var
på forhånd meningen, at musikken skulle anvendes i alle
de nævnte medier, og det kan kun meget vanskeligt hævdes,
at musikken ikke også var bestilt til den planlagte film-
produktion. et eventuelt synkroniseringsvederlag må der-
for beregnes med udgangspunkt i ncb’s tarif for bestil-
lingsmusik, hvilket også vil være i overensstemmelse med
konsortieaftalens henvisning til ncb/kodas sædvanlige
”regler og tariffer”. der er ingen tariffer for præeksi-
sterende musik, hvor prisen fastsættes individuelt. en
fri forhandlingsret for winge leisner strider mod formå-
let med og ordlyden af konsortieaftalen, og kunne gøre
konsortiets udnyttelse af de overdragne rettigheder illu-
sorisk. winge leisner ville ved at kræve et uforholdsmæs-
sigt højt honorar, f.eks. en mio. kr., for sin musik
kunne ødelægge konsortiet. winge leisner må endvidere an-
ses for koncipist af aftalen, der med få undtagelser er
skrevet af efter advokat niels m. andersens koncept.
såfremt retten måtte finde, at der ikke er tale om be-
stillingsmusik, finder principperne i købeloven anven-
delse, således at synkroniseringsvederlaget skal fastsæt-
tes som et rimeligt og sædvanlig niveau. det er ubilligt
og i strid med aftalerne i parternes samarbejde i øvrigt
at kræve et vederlag på 150.000 kr. winge leisner har
ikke godtgjort, at et vederlag på dette niveau er sædvan-
ligt eller rimeligt. størrelsen af vederlaget må derfor
fastsættes til et væsentlig lavere beløb.
                           - 19 -
teaterproduktion har som konsortiedeltager den fornødne
retlige interesse i sagsanlægget til at kunne være sagsø-
ger. regner grasten vil rette krav mod konsortiet, hvis
han skal betale mere end de 150.000 kr. for filmrettighe-
derne. det var en forudsætning for ham, at musikken var
omfattet af købet. når der er tale om en musical, kan mu-
sik og handling ikke meningsfuldt adskilles.
winge leisner har anført, at han efter ophavsretslovens §
1 har rettighederne til egne kompositioner og tekster.
disse rettigheder forvaltes af ncb. aftalen fra 2001 (bi-
lag 8) mellem regner grasten filmproduktion og trust
soundtracks vedrører masterrettighederne. det blev af-
talt, at trust soundtracks skulle have rettighederne til
udgivelse af musikken på cd, mens regner grasten filmpro-
duktion skulle kunne anvende soundtracket i sin film. de
rettigheder, der her er på tale, er omfattet af ophavs-
retslovens §§ 65 og 66. trust soundtracks kunne ikke di-
sponere over winge leisners personlige komponistrettighe-
der, og winge leisner var ikke selv part i aftalen. gan-
ske som det ville være tilfældet, hvis det drejede sin om
musik, komponeret af lennon&mccartney, skal filmproducen-
ten rette henvendelse til ncb for at afklare komponist-
rettighederne med winge leisner, når musik, komponeret af
ham, ønskes benyttet i en film. synkroniseringsrettighe-
derne, nævnt i winge leisners mail af 8. april 2001 til
regner grasten, vedrørte alene masterrettighederne. afta-
len om spillefilmen anja & viktor var af tilsvarende ka-
rakter og havde intet med winge leisners rettigheder som
autor at gøre. der er i øvrigt ikke grundlag for at hen-
vise til, hvad parterne plejede at gøre. udover ”askepop”
havde parterne alene haft et samarbejde om anja & viktor.
det er ubestridt, at de såkaldte store rettigheder blev
skudt ind i konsortiet. de små rettigheder blev holdt
udenfor, hvilket var vigtigt for winge leisner. når der i
                           - 20 -
aftalens pkt. 5.6. henvises til betaling af de ”sædvan-
lige vederlag”, er meningen, at typen af vederlag, der
skal betales, afhænger af, hvilket medie der er tale om.
meningen var, at de små rettigheder skulle følge ncb-sy-
stemet, hvilket i det foreliggende tilfælde betød, at ve-
derlagets størrelse skulle forhandles. koncipistreglen er
uden betydning for fastsættelsen af vederlaget, allerede
fordi konsortieaftalen indeholder klare regler, men også
fordi aftalen blev indgået mellem to professionelle par-
ter efter forhandlinger.
ncb's system sondrer mellem eksisterende musik og bestil-
lingsmusik. i nærværende sag var musikværkerne allerede
indspillet på cd i 2001 i forbindelse med opførelsen af
musicalen. der er derfor tale om anvendelse af eksiste-
rende musikværker i forbindelse med filmversionen af
askepop. det er uden betydning, at konsortieaftalen inde-
holder en bestemmelse om, at et produktionsselskab kon-
trolleret af regner grasten skulle lave en eventuel film-
version af askepop, fordi de små rettigheder er holdt
uden for aftalen. der skulle derfor betales synkronise-
ringsvederlag i forbindelse med produktionen af filmver-
sionen af askepop for brugen af de eksisterende musikvær-
ker. winge leisner kendte ikke konkret til regner
grastens filmplaner
et vederlag på 150.000 kr. for anvendelsen af fem musik-
stykker komponeret af en anerkendt komponist må betegnes
som rimeligt. det er ikke godtgjort, at vederlaget skulle
være urimeligt. teaterproduktion kunne have begæret syn
og skøn, men har undladt dette. winge leisner har loyalt
opfyldt sine forpligtelser i henhold til aftalen, hvilket
regner grasten eller hans selskaber ikke gjorde. en hvil-
ken som helst filmproducent skulle have rettet henven-
delse til ncb.
                           - 21 -
aftalen mellem regner grasten filmproduktion og trust
soundtracks, der ikke er parter i denne sag, vedrører ma-
sterrettighederne. betaling af synkroniseringsvederlag
for brug af de af winge leisners kompositioner påhviler
regner grasten filmproduktion. konsortiet ved teaterpro-
duktion og regner grasten filmproduktion indgik aftale om
overdragelse af filmrettighederne, uden at winge leisner
blev inddraget som forudsat i konsortieaftalen. konsor-
tiet kunne ikke overdrage de små rettigheder til filmsel-
skabet, allerede fordi konsortiet ikke var rettighedsha-
ver. regner grasten filmproduktion skal som filmproducent
betale for de små rettigheder og har derfor ikke krav på
tilbagebetaling af synkroniseringsvederlaget. teaterpro-
duktion er ikke rette sagsøger.
rettens bemærkninger
uanset at spørgsmålet om betaling af synkroniseringsve-
derlag til winge leisner som komponist af musikken til
spillefilmen ”askepop the movie” efter det foreliggende
konkret er et retligt anliggende mellem ham og regner
grasten filmproduktion aps, der som producent af filmen
blev afkrævet betaling af ncb og foretog deponering af
det krævede beløb på 150.000 kr. som synkroniseringsve-
derlag til winge leisner, finder retten, at teaterproduk-
tion har fornøden retlig interesse i at få påkendt de
spørgsmål, som er indeholdt i teaterproduktions endelige
påstande, der således alene kan angå retsforholdet mellem
retssagens parter. retten har herved lagt afgørende vægt
på, at parterne begge er aftaleparter i konsortieaftalen,
der efter sit indhold bl.a. regulerer et spørgsmål om
synkroniseringsvederlag til musikkens ophavsmænd.
det fremgår af konsortieaftalen pkt. 1.4., at parternes
store rettigheder blev indskudt i konsortiet, mens de små
                           - 22 -
ophavsrettigheder ikke var omfattet af overdragelsen,
idet disse for musikkens vedkommende i stedet var over-
draget til ”ncb/koda og/eller musikforlag på sædvanlige
vilkår.” af aftalens pkt. 5.1. fremgår, at parterne har
overdraget alle rettigheder til konsortiet ”med undta-
gelse af små rettigheder”. af pkt. 5.6. fremgår, at kon-
sortiet uden begrænsning kan udnytte og lade andre ud-
nytte deres rettigheder, for så vidt angår de små rettig-
heder til underliggende musikværker dog således, at kon-
sortiet skal indgå sædvanlige aftaler med ncb/koda og be-
tale ”de sædvanlige vederlag herfor (synkroniseringsve-
derlag ...) i henhold til de angivne organisationers sæd-
vanlige regler og tariffer, hvilke vederlag tilgår op-
havsmændene og holdes udenfor konsortiet.”
retten finder, at det følger af de anførte bestemmelser i
konsortieaftalen, der blev indgået i april 2002 efter mu-
sicalens premiere i efteråret 2001, sammenholdt med sa-
gens oplysninger i øvrigt, at der skulle betales synkro-
niseringsvederlag til winge leisner som komponist, når de
af musicalens musikværker, der var komponeret af ham,
blev anvendt i den efterfølgende spillefilm ”askepop –
the movie”. den af teaterproduktion påberåbte soundtrack-
aftale fra 2001 (bilag 8) mellem ”regner grasten film” og
trust soundtracks a/s, der ikke er parter i nærværende
sag, kan ikke føre til et andet resultat, hvorved bemær-
kes, at det ikke fremgår af aftalen, at winge leisners
komponistrettigheder var omfattet af den i aftalens to
sidste afsnit omhandlede overdragelse.
efter en samlet vurdering af sagens omstændigheder og ef-
ter regner grastens og winge leisners forklaringer finder
retten, at der allerede fra et tidligt tidspunkt forud
for musicalens premiere var en fælles forståelse af, at
musical-udgaven af ”askepop” alene skulle være starten på
et langsigtet projekt, som fremtidigt - udover opførelsen
                           - 23 -
af musicalen andre steder i verden - også skulle omfatte
snarlig produktion af en spillefilmudgave af musicalen.
dette forhold afspejler sig såvel i konsortieaftalen som
i de forud herfor stedfundne forhandlinger, der illustre-
res af e-mailen af 8. april 2001 fra winge leisner til
regner grasten og den senere indgåede aftale (bilag 8).
under de således foreliggende omstændigheder, sammenholdt
med ordlyden af konsortieaftalens pkt. 5.6., ”synkroni-
seringsvederlag ... i henhold til de angivne organisatio-
ners sædvanlige regler og tariffer”, finder retten – uan-
set at der allerede var udgivet en cd med soundtracket
fra musicalen – ikke, at winge leisner har godtgjort
grundlag for, at det ham tilkommende synkroniseringsve-
derlag skal fastsættes på andet grundlag end efter tarif-
ferne for bestillingsmusik, dvs. på grundlag af fri for-
handling.
som følge af det anførte tages teaterproduktions subsidi-
ære påstand til følge som nedenfor bestemt.
                   thi kendes for ret:
sagsøgte, jesper winge leisner, tilpligtes overfor sagsø-
geren, regner grasten teaterproduktion aps, at anerkende,
at synkroniseringsvederlaget for anvendelse af den af ham
komponerede musik i spillefilmen ”askepop – the movie”
udgør hans overenskomstmæssige andel af ncb’s takster for
bestillingsmusik.
ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden
part.
                             - 24 -
                  claus forum petersen
svend emil nielsen                               hans havsager
                              (sign.)
                           ___ ___ ___
                udskriftens rigtighed bekræftes
                p.j.v. sø- og handelsretten, den
