                                            dom
afsagt den 29. oktober 2013
v-62-11
                                   rockwool a/s
                                   (advokat claus barrett christiansen)
                                   mod
                                   papiruld danmark
                                   (advokat jane frederikke land)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen er oprindelig anlagt ved justifikationsstævning den 10. juni 2011 i forlængelse af en
fogedsag ved retten i hillerød og handler om, hvorvidt det skal forbydes papiruld danmark
i sin markedsføring at anvende forskellige miljømæssige anprisninger og udsagn samt
udsagn om papirulds brandmodstand, arbejdsmiljø og prissammenligning. efter sagens
anlæg har rockwool a/s nedlagt en række yderligere påstande om forbud mod papiruld
danmarks markedsføring, om krænkelse af rockwool a/s´ varemærkerettigheder og
bødestraf.
rockwool a/s har endeligt nedlagt følgende påstande:
   1. papiruld danmark tilpligtes at anerkende, at det af retten i hillerød, fogedretten, sag
       fs 2328/2011 den 30. maj 2011 nedlagte forbud er lovlig gjort og forfulgt.
   2.  det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”hvorimod rockwool i batts
                                              - 2 -
    form er 73 % dårligere end deklareret”, jf. bilag 1, ekstraktens side 873-876.
3. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”papiruld fastholdt i
    konstruktionen bidrager til brandmodstanden som stenuld”, jf. bilag 2, ekstraktens
    side 1001-1016.
4. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”isolering af en konstruktionsdel
    koster ca. det samme som mineraluld… men hvis man regner på de samlede
    byggepladsomkostninger, affald, ventetider, forstyrrelse af andre arbejder, så er
    papiruld langt billigere … hvis alle disse ulemper bliver indregnet, bliver isolering
    med papir-uld langt billigere””, jf. bilag 2, ekstraktens side 1001-1016.
5. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”test foretaget af dansk
    brandteknisk institut ... har vist, at papiruld er lige så brandhæmmende som stenuld.”,
    jf. bilag 3, ekstraktens side 1017-1022.
6. frafaldet.
7. frafaldet.
8. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "miljørigtig isolering", jf. bilag
    32, ekstraktens side 1096-1097.
9. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "miljøvenligt materiale", jf. bilag
    33, ekstraktens side 1098-1103.
10. det forbydes papiruld danmark at anvende miljøudsagnet "papiruld er et 100 %
    genanvendeligt produkt", jf. bilag 33, ekstraktens side 1098-1103.
11. frafaldet.
12. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "dansk brand- og
    sikringsteknisk institut (dbi) har målt papiruld til at have en af markedets højeste
    brand[e]modstande", jf. bilag 33, ekstraktens side 1098-1103.
                                               - 3 -
13. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "stenuld "koster" ca. 27 kg
    co₂/m3", jf. bilag 2, ekstraktens side 1003.
14. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "papiruld "koster" ca. 7 kg
    co₂/m3", jf. bilag 2, ekstraktens side 1003.
15. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "det samlede co₂ aftryk for
    papiruld er derfor så lavt som 7 kg co₂/m3. det er kun 25 % af co₂ belastningen fra
    fremstilling af stenuld.", jf. bilag 41, ekstraktens side 1104-1105.
16. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet "papiruld er bæredygtigt
    byggeri og grønne jobs", jf. bilag 33, ekstraktens side 1098-1103.
17. det påbydes papiruld danmark at tilbagekalde alt markedsføringsmateriale
    indeholdende udsagn omfattet af påstand 2-16.
18. papiruld danmark tilpligtes at anerkende at have krænket rockwool a/s´
    rockwool varemærkeregistrering, jf. bilag 10, ekstraktens side 82-83.
19. papiruld danmark tilpligtes at anerkende at have krænket rockwool a/s´ batts
    varemærkeregistrering, jf. bilag 40, ekstraktens side 84-85.
20. papiruld danmark skal til rockwool a/s betale rockwool a/s´ omkostninger i
    forbindelse med sagen, herunder sagen om forbud.
21. frafaldet.
22. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”… overskydende eller gammelt
    papiruld, som ikke skal anvendes kan afleveres på genbrugspladsen som småt
    brandbart affald i modsætning til mineraluld, som skal deponeres på særlige
    lossepladser for farligt byggeaffald”, jf. bilag 52, ekstraktens side 1141.
23. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”co₂-venlig”, jf. bilag 53,
    ekstraktens side 1142.
                                                 - 4 -
  24. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”papiruld indeholder ingen
      farlige fibre”, jf. bilag 54, ekstraktens side 1143.
  25. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”ingen øget risiko for støvlunge
      sygdomme og bronkitis”, jf. bilag 54, ekstraktens side 1143.
  26. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”irriterer ikke øjne og
      åndedræt”, jf. bilag 54, ekstraktens side 1143.
  27. det forbydes papiruld danmark at anvende udsagnet ”papiruld kan nedgraves og
      komposteres. papiruld er ikke modstandsdygtigt overfor jordbakterier, og vil derfor
      nedbrydes. der kan komposteres 1 kg papiruld pr. 10 m2 jord.”, jf. bilag 52, ekstraktens
      side 1141.
  28. papiruld danmark idømmes bødestraf for overtrædelse af markedsføringslovens § 3
      og § 5, jf. § 30, stk. 3, ved at have gjort markedsføringsmæssig brug af udsagnene i
      påstand 2-6, 8-16 og 21-27.
papiruld danmark har endeligt nedlagt følgende påstande:
      ad påstand 1: de af fogedretten i hillerød den 30. maj 2011 nedlagte forbud i sag fs
      2328/2011 ophæves.
      ad påstand 3, 5, 8, 9, 12-15, 17-20 og 22: frifindelse
      ad påstand 2, 4, 10, 16 og 23-28: afvisning, subsidiært frifindelse.
      papiruld danmark har desuden nedlagt følgende selvstændige påstand:
      rockwool a/s skal til papiruld danmark betale omkostninger i forbindelse med sagen,
      herunder fogedsagen om foreløbigt forbud.
                                               - 5 -
sagen har været hovedforhandlet over 3 retsdage. retsdagene var fordelt sådan, at
forelæggelse og bevisførelse blev gennemført den 17. og 18. juni 2013, og at parternes
procedurer blev gennemført på en ekstra retsdag den 29. august 2013. til brug herfor blev de
forklaringer, der var afgivet i retten, sendt til parterne i form af en retsbog dateret 16. juli
2013.
oplysninger i sagen
sagens parter og baggrund
rockwool koncernen er producent af navnlig isoleringsmateriale baseret på stenuld og er en
international koncern med produktion og salg fra en række rockwool-selskaber verden over.
stenuld er et isoleringsmateriale fremstillet af sten, som fremstilles i såvel pladeform (batts)
og i form af granulat (løsfyld). rockwool a/s producerer både batts og granulat.
rockwool international a/s er indehaver af varemærkeregistreringerne va 1937 00260
”rockwool” og va 1953 00569 ”batts”.
papiruld danmark (tidl. miljø isolering aps) er en dansk virksomhed, som producerer og
sælger isoleringsmaterialet papiruld. materialet papiruld er hule cellulose fibre, der stammer
fra indsamlede aviser. avispapiret bliver blandt andet tilsat borater og sælges primært i
granulatform.
til illustration af baggrunden for sagen og parternes tidligere tvister, har papiruld danmark
fremlagt udskrift af retsbog af 14. april 1998 fra fogedretten i hillerød, hvoraf fremgår, at
rockwool a/s begærede fogedforbud nedlagt overfor papiruld danmark. det er oplyst, at
parterne indgik et retsforlig, hvor papiruld danmark erklærede, at man ikke i fremtiden ville
benytte de i sagen omhandlede brochurer. parterne var samtidigt enige om, at dele af de
udsagn, som blev anvendt, kunne gentages i kommende brochurer. det blev aftalt, at når en
                                                - 6 -
ny brochure forelå, skulle papiruld danmark sende denne til rockwool a/s. det er oplyst, at
det er uvist hvilke brochurer, sagen i 1998 vedrørte.
den 13. maj 1998 skrev papiruld danmarks daværende advokat til rockwool a/s´
daværende advokat, at han på vegne af papiruld danmark fremsendte 2 eksemplarer af de
nye brochurer. det er uvist, hvilke brochurer der her var tale om.
som dokumentation for, at rockwool a/s i sin markedsføring tillige anvender brochurer,
som ikke er i overensstemmelse med markedsføringsloven, har papiruld danmark fremlagt
papiruld danmarks klage af 30. maj 2001 til varmeisoleringsforeningen (vif) over rockwool
a/s´ brochure ”før du vælger isolering” fra marts 2001. i brochuren sammenlignede
rockwool a/s bl.a. arbejdsmiljø, miljøvenlighed og brandmodstand for papiruld og stenuld.
det er oplyst, at sagen endte med, at rockwool a/s stoppede med at anvende brochuren.
papiruld danmark har oplyst, at den i bilag n fremlagte brochure ”10 gode grunde til
isolering med papiruld” er en revideret udgave, som blev lavet efter parternes
uoverensstemmelser i 2008. det er omtvistet, hvorvidt rockwool a/s har set denne brochure.
den 23. marts 2011 indgav rockwool a/s en forbudsrekvisition til fogedretten i hillerød
med påstande svarende til påstand 2 - 6 i nærværende sag. den 30. maj 2011 afsagde
fogedretten i hillerød følgende kendelse:
      ”fogedrettens bemærkninger
      påstand 1
      bilag 1 indeholder en omtale af papiruld danmarks produkt og fremgangsmåde i
      forbindelse med installation, og navnet papiruld danmark aps fremgår af bilaget.
      efter bevisførelsen og efter indholdet af bilaget, finder fogedretten det godtgjort, at
      bilaget er udarbejdet af papiruld danmark aps.
      i bilaget omtales isoleringsværdien af papiruld sammen med bats fra blandt andre
      rockwool, om hvis produkter det anføres at de er 73 % dårligere end deklareret. efter
      ordvalget foretages der en direkte sammenkædning imellem egenskaber ved produkter
      tilhørende papiruld danmark og rockwools produkter, som er konkurrerende
      virksomheder. papiruld danmark har efter bevisførelsen ikke ført bevis - ved
                                            - 7 -
fremlæggelse af undersøgelser fra anerkendte institutioner - for rigtigheden af
udsagnet.
fogedretten finder herefter, at udsagnet er vildledende og miskrediterer rockwools
produkter jf. markedsføringsloven § 3, stk. 1 og § 5, stk. 2 nr. 1 og nr. 5.
herefter og da formålet forspildes, såfremt rekvirenten henvises til at gøre sine
rettigheder gældende ved almindelig rettergang er betingelserne i retsplejelovens § 642
opfyldt. fogedretten tager derfor rekvirentens påstand til følge - uanset det oplyste
om, at papiruld danmark ikke fremover vil benytte udsagnet.
påstand 2
efter bevisførelsen og indholdet af korrespondancen imellem rockwools daværende
advokat, og papiruld danmarks advokat må fogedretten lægge til grund, at rockwool i
brev af 14. maj 2008 krævede udsagnet "test foretaget af dansk brandteknisk institut
og test vist i tv har vist, at papiruld er lige så brandhæmmende som stenuld" fjernet,
og at papiruld danmark blev anmodet om øjeblikkeligt at stoppe med denne
retsstridige markedsføring.
fogedretten må lægge til grund, at der herefter var korrespondance og drøftelser
mellem advokaterne - også vedrørende det nævnte udsagn - frem til primo marts 2009,
og at rekvirenten ikke tog skridt til at indlede en forbudssag forud for den
omhandlede.
fogedretten finder ikke, at der er oplyst et rimeligt og sagligt grundlag for, at der er
forløbet ca. 2 år efter drøftelserne mellem parterne og frem til indgivelse af
forbudsbegæringen vedrørende det tilsvarende udsagn. på denne baggrund har
rekvirenten ikke godtgjort, at formålet forspildes såfremt han henvises til at gøre sin ret
gældende under almindelig rettergang, hvorfor betingelsen i retsplejelovens § 642 ikke
er opfyldt.
rekvirentens begæring om forbud nægtes derfor fremme.
påstand 3
fogedretten lægger det til grund som ubestridt, at udsagnet omfattet af påstand 3 har
fremgået af papiruld danmarks hjemmeside.
det fremgår af udsagnet, at isolering med "papiruld er langt billigere" end ved
isolering med mineraluldsmåtter når de samlede byggepladsomkostninger
medregnes. rockwool er markedsledende og udsagnet må efter sin ordlyd naturligt
forstås således, at papiruld danmark sammenligner sit produkt med rockwools
produkt. papiruld danmark har efter bevisførelsen ikke dokumenteret rigtigheden af
udsagnet, og fogedretten finder på denne baggrund, at der foreligger sammenlignelig
reklame som er vildledende jf. markedsføringslovens § 5, stk. 2, nr. 1.
                                           - 8 -
herefter og da formålet forspildes, såfremt rekvirenten henvises til at gøre sine
rettigheder gældende ved almindelig rettergang er betingelserne i retsplejelovens § 642
opfyldt - uanset oplysningerne om, at papiruld danmark ikke længere anvender
udsagnet.
påstand 4
af konklusionen i rapporten "organiske isoleringsmaterialer, brandmod-
standsbidrag" udarbejdet af k. stokbæk i september 2001 fremgår blandt andet, at
bme for cellulose løsfyldsmaterialer med fastholdelse varierer mellem 0.11 og 0,4 1,
samt at bme for fastholdte isoleringsmaterialer af cellulose løsfyld ligger på niveau
med stenuld. det er ikke godtgjort, at rapporten ikke er udført i henhold til gældende
normer eller, at der foreligger andre tests der imødegår oplysningerne i rapporten.
herefter og da der af hjemmesiden tilhørende alternativisolering.dk fremgår et
udsagn med et tilsvarende indhold - tillige med en henvisning til dansk brand- og
sikringsteknisk institut - har papiruld danmark godtgjort rigtigheden af udsagnet.
rekvirentens begæring om forbud nægtes derfor fremme.
påstand 5
efter indholdet af power pointene, der angiver sig udstedt af papiruld danmark ved en
tidligere ansat, må fogedretten lægge til grund, at papiruld danmark havde kendskab
til indholdet og til udsagnet om bor.
fogedretten lægger det som ubestridt til grund, at der ikke i udsagnet henvises til
rekvirentens produkter eller materialer, der indgår i rekvirentens produktion. på denne
baggrund har rekvirenten ikke godtgjort, at papiruld danmark krænker rettigheder
tilhørende rekvirenten - uanset om forbrugerrettigheder måtte være krænket.
betingelsen i retsplejelovens § 642, nr. 1 er derfor ikke opfyldt.
rekvirentens begæring om forbud nægtes derfor fremme.
fogedretten må efter det oplyste lægge til grund, at papiruld danmark ikke længere
benytter udsagnene omfattet af rekvirentens påstand 1 og 3, og herefter findes der ikke
grundlag for at kræve sikkerhed i forbindelse med forbuddets nedlæggelse.
                                      thi bestemmes
det forbydes papiruld danmark at anvende følgende udsagn: ”hvorimod rockwool i
batts form er 73 % dårligere end deklareret”.
rockwools påstand 2 nægtes fremme.
det forbydes papiruld danmark at anvende følgende udsagn: ”isolering af en
konstruktionsdel koster ca. det samme som mineraluld… men hvis man regner på de
                                                 - 9 -
       samlede byggepladsomkostninger, affald, ventetider, forstyrrelse af andre arbejder, så er
       papiruld langt billigere…
       hvis alle disse ulemper bliver indregnet, bliver isolering med papiruld lang billigere”.
       rockwools påstand 4 og 5 nægtes fremme.
       …”
rockwool a/s kærede kendelsen delvist til østre landsret, idet der kun blev nedlagt
påstand om, at den i forbudssagen nedlagte påstand 4 også blev taget til følge. landsretten
afsagde kendelse den 24. februar 2012, hvorefter papiruld danmarks påstand om
stadfæstelse blev taget til følge. landsretten begrundede dette med, at rockwool a/s havde
udvist passivitet, hvorfor betingelsen for nedlæggelse af fogedforbud i retsplejelovens § 642,
nr. 3 ikke var opfyldt. landsretten var således enig i fogedrettens begrundelse.
generelt vedrørende passivitet
papiruld danmark har vedrørende flere af påstandene det synspunkt, at rockwool a/s har
udvist passivitet. til støtte herfor har papiruld danmark fremlagt diverse korrespondance
mellem parterne fra 2008 vedrørende blandt andet påstande om brandmodstand.
i brev af 14. maj 2008 fra rockwool a/s til papiruld danmark gjorde rockwool a/s således
gældende, at papiruld danmark anvendte udsagn i strid med markedsføringsloven på deres
hjemmeside og i brochuren ”10 gode grunde til isolering med papiruld”. i brevet
henvises blandt andet til følgende udsagn om brandmodstand: ”test foretaget af dansk
brandteknisk institut og test vist i tv har vist, at papiruld er lige så brandhæmmende som
stenuld og yder en bedre modstand mod brand end f.eks. glasuld”. i brevet anførte
rockwool a/s videre, at det var en skærpende omstændighed, at papiruld danmark gjorde
brug af påstande, som var omfattet af parternes tidligere forligsaftale fra 1998.
papiruld danmark besvarede brevet den 29. maj 2009 og fastholdt her, at deres
markedsføring ikke stred mod markedsføringsloven eller det indgåede retsforlig.
parternes skriftlige bevisførelse
                                              - 10 -
parterne har fremlagt et omfattende skriftligt materiale til belysning af de enkelte omtvistede
udsagn samt til dokumentation for deres synspunkter herom. materialet, som har været
særligt fremhævet af parterne, præsenteres nedenfor henført til de enkelte påstande.
påstand 2 (deklaration)
udsagnet i påstand 2 har ubestridt været anvendt i informationsmaterialet ”hvorfor vælge
papiruld”, udleveret af papiruld danmark. det er oplyst, at markedsføringsmaterialet er
trykt og udleveret til 40 firmaer i perioden 2002-2010.
papiruld danmark har som dokumentation for, at udsagnet i påstand 2 er korrekt, fremlagt
artiklen ”en tossehistorie fra det virkelige liv” af byggetekniker hans dollerup. artiklen er
en vurdering af en rapport fra byg dtu og teknologisk institut ”varmeisoleringsevne for
ydervægge målt i borup seniorby” fra 2004. beregninger for udsagnene udarbejdet af hans
dollerup har tillige været fremlagt. af disse beregninger fremgår, at det anvendte rockwool
materiale var 73 % dårligere end deklareret.
påstand 3, 5 og 12 (udsagn om brandmodstand)
udsagnet i påstand 3 og 12 har ubestridt været anvendt på papiruld danmarks hjemmeside
og påstand 5 har ubestridt været anvendt i brochuren ”10 gode grunde til isolering med
papiruld”.
papiruld danmark har som dokumentation for, at udsagnene om brandmodstand er
korrekte fremlagt følgende materiale:
•     rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative isoleringsmaterialer med
      fastholdelsessystem” (af parterne betegnet ”bilag o”) af frede christensen og ejnar
      danø, dansk brand- og sikringsteknisk institut, juli 2001. af rapporten fremgår, at
      brandmodstandsbidraget er 41 minutter for isoleringsmaterialet ”celluloseuld som
                                             - 11 -
     løsuld med 6 % bor- og 9 % aluminiumsalte”, hvis dette er fastholdt med pladefelt af
     stålnet. hvis isoleringsmaterialet er fastholdt med pladefelt med spredt forskalling er
     brandmodstandsbidraget 37 minutter.
•    rapporten ”organiske isoleringsmaterialer, brandmodstandsbidrag” af kurt stokbæk,
     september 2001 (af parterne betegnet ”bilag b”). formålet med rapporten var efter det
     oplyste at fremskaffe litteratur og prøvningsrapporter angående brandmodstandsevne
     for bygningskonstruktioner isoleret med organiske isoleringsmaterialer og fastlægge
     sådanne materialers forventede brandmodstandsbidrag. i rapporten konkluderes, at
     for fastholdte isoleringsmaterialer af cellulose løsfyld ligger det forventede bme (bme =
     brandmodstandsevne) på niveau med bme for glasuld.
•    artikel fra www.alternativisolering.dk ”brandmodstandsbidrag for alternative
     isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” af ejnar danø, 2001. artiklen refererer
     indholdet og resultatet af rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative
     isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem”
•    by og byg anvisning 207, statens byggeforskningsinstitut ”anvendelse af alternative
     isoleringsmaterialer”, 2003 (af parterne betegnet ”bilag z”). det fremgår af
     anvisningen, at brandhæmmende tilsætningsstoffer især har en effekt, når det gælder
     antændelighed, varmeafgivelse og røgudvikling under brand, mens
     gennembrændingshastigheden kun påvirkes i begrænset omfang ved tilsætning af
     brandhæmmere.
•    træ og brand, træ 1995. af denne rapport fremgår, at brandmodstandsbidraget for
     stenuld er 0,2 minutter i en lodret ikke-bærende konstruktion.
•    rapporter over sammenlignende brandforsøg, dansk brandteknisk institut af 16.
     oktober 1996 og af 16. december 1998 (af parterne betegnet ”bilag p og t”).
•    eta (european technical approval) rapport fra european organisation for technical
     approvals vedrørende papiruld i forhold til ”reaction to fire”. det fremgår heraf, at de
     testede produkter klassificeres i den europæiske klasse d-s2,d0.
samtlige tests i rapporterne er udført ud fra en lodret ikke-bærende konstruktion.
                                              - 12 -
rockwool a/s har som dokumentation for, at udsagnene i påstand 3, 5 og 12 er urigtige
fremlagt følgende materiale:
•     prøvningsrapport fra dbi (dansk brandteknisk institut) af 3. august 2011 (af parterne
      betegnet ”bilag 42”) for prøvning af vandrette ikke-bærende bygningsdele for papiruld
      granulat med en densitet på ca. 41kg/m³ og en tykkelse på 350mm. det fremgår af
      rapporten, at ydeevnekriterierne i prøvningsmetoden både for så vidt angår integritet
      og isolation overholdes i 30 min. gipsplader faldt ned efter 19 minutter.
•     prøvningsrapport fra dbi af 10. august 2011 (af parterne betegnet ”bilag 43”) for
      prøvning af vandrette ikke-bærende bygningsdele for rockwool stenuld batts med
      en densitet på ca. 30 kg/m³ og en tykkelse på 310 mm. det fremgår af rapporten, at
      ydeevnekriterierne i prøvningsmetoden både for så vidt angår integritet og isolation
      overholdes i 48 min. gipsplader faldt ned efter 19 minutter.
det er ubestridt, at indblæsning af papiruldsgranulat til brug for prøvningsrapporten af 3.
august 2011 blev foretaget af en isolatør ved navn kasper eiersbo, eiersbo byg, som også
indkøbte granulatet for rockwool a/s. papiruld danmark har anført, at kasper eiersbo er en
tidligere samarbejdspartner med papiruld danmark, og at samarbejdet ophørte på grund af
uoverensstemmelser mellem parterne, hvorfor der ikke er tale om en uvildig rapport.
rockwool a/s har som dokumentation for klassifikation af papiruld og rockwool fremlagt
følgende materiale:
•     udskrift fra dbi´s (dansk brandteknisk institut) hjemmeside vedrørende klassifikation
      af bygningsmaterialer og brandbarhed. brandtest af byggematerialer – reaction to fire
      tests – sker ved dbi efter standarderne en 13823, en iso 1182, en iso 11925-2 og en
      iso 1716.
•     eksempelsamling om brandsikring af byggeri, april 2006, hvoraf fremgår, at
      isoleringsmateriale klassificeres i klasserne, a, b, d og e. der er enighed om, at
      rockwool er klassificeret i klasse a.
                                            - 13 -
•     by og byg anvisning 207, statens byggeforskningsinstitut ”anvendelse af alternative
      isoleringsmaterialer”, 2003. det fremgår af anvisningen, at papiruld løsfyld er
      klassificeret ringere end brandklasse b.
•     udkast til eta rapport (european technical approval) fra european organisation for
      technical approvals for papiruld, hvoraf fremgår, at papiruld er klassificeret i
      brandklasse d ifølge en 13501-1.
•     de nye europæiske brandklasser a1, a2, b, c, d og e.
rockwool a/s har som dokumentation for indholdet af bor/borater i papiruld fremlagt
følgende materiale:
•     varedeklarationer fra papiruld danmark, hvoraf fremgår, at indholdet af borater er
      ændret fra 6 % til 5 %.
•     analyserapport fra eurofins product testing fra august 2011 rekvireret af dbi (dansk
      brandteknisk institut), hvoraf fremgår, at den papiruldsgranulat, som blev anvendt i
      brandforsøgene den 3. august 2011, indeholdt borax på 2,6 % og borsyre på 3,4 %.
påstand 4 (prissammenligning)
udsagnet har været anvendt på papiruld danmarks hjemmeside. papiruld danmark har
oplyst, at udsagnet har været anvendt fra 2010 til begyndelsen af 2011, og at udsagnet ikke
anvendes længere.
påstande 8, 9, 13-16 og 23 (miljøudsagn)
udsagnene har ubestridt været anvendt i pressemeddelelser, i brochurer og på papiruld
danmarks hjemmeside.
papiruld danmark har som dokumentation for, at udsagnene i relation til miljø er korrekte
fremlagt følgende materiale:
                                             - 14 -
•     beskrivelse af beat (et edb-værktøj til miljøvurdering af byggevarer, bygningsdele og
      bygninger) udskrevet fra statens byggeforskningsinstituts hjemmeside november 2011.
•     by og byg anvisning 207, statens byggeforskningsinstitut, ”anvendelse af alternative
      isoleringsmaterialer”, 2003 i anvisningen er der angivet miljødata og miljøbelastninger
      for papiruld. udsagnene er beregnet ud fra beat metoden.
•     by og byg dokumentation 012, statens byggeforskningsinstitut ”miljøvurdering af
      isoleringsmetoder” 2001.
•     beat simulering af papiruld og rockwool. statens byggeforskningsinstitut, genereret
      den 3. juni 2013. denne viser det totale energiforbrug, ressourceforbrug og emissioner
      for 1m³ papiruld og det fremgår heraf, at co₂- aftrykket for papiruld er 6,840 kg
      co₂/m³ og 27,322 kg co₂/m³.
•     beskrivelse af breeam – bre environmental assesment method – britisk
      miljøcertificeringsordning – ”environmental profiles methodology”, maj 2013.
      livscyklus metode.
•     green guide 2008, hvoraf fremgår, at papiruld opnår den højeste placering, a+, og at
      co₂ udledning er beregnet til -2,1.
•     green guide 2008, hvoraf fremgår, at for stenuld er udledning af co₂ beregnet til 5,1.
rockwool a/s har som dokumentation for, at udsagnene i påstand 8, 9, 13-16 og 23 er
urigtige fremlagt følgende materiale:
•     notat fra energi og miljø dateret den 17. maj 2013, hvoraf fremgår, at standarderne en
      og iso er ændret siden beat–programmet (et edb-værktøj til miljøvurdering af
      byggevarer, bygningsdele og bygninger) blev lavet. der er ligeledes kommet en fælles
      europæisk standard for udarbejdelsen af såkaldte ”environmental product
      declarations” – en 15804. endvidere fremgår, at beat-programmet og databasen ikke
      længere vedligeholdes, da der nu anvendes nye standarder og evalueringsværktøjer.
•     life cycle assessment (lca). lca er en metode til at vurdere, hvilke potentielle
      miljøpåvirkninger og ressourceforbrug der er knyttet til et produkt eller en service.
•     by og byg anvisning 207, statens byggeforskningsinstitut, ”anvendelse af alternative
      isoleringsmaterialer”, 2003. i anvisningen er det angivet, at det i den konkrete
                                              - 15 -
      projekteringssituation er vigtigt at sikre, at de væsentligste af de tekniske egenskaber
      er identiske, før der foretages en miljømæssig sammenligning.
•     echa (european chemical agency) pressemeddelelse af 18. juni 2010 – miljødata og
      miljøbelastning, hvoraf det fremgår, at borater i juni 2010 blev optaget på eu´s
      kandidatliste over særligt problematiske stoffer.
påstand 10, 22 og 27 (særligt om genanvendelighed)
det er ubestridt, at udsagnene har været anvendt på papiruld danmarks hjemmeside.
papiruld danmark har som dokumentation for, at udsagnene i relation til genanvendelighed
er korrekte fremlagt følgende materiale:
•     by og byg anvisning 207, statens byggeforskningsinstitut, ”anvendelse af alternative
      isoleringsmaterialer”, 2003, hvoraf fremgår, at organiske isoleringsmaterialer som
      papir og hør kan bortskaffes ved afbrænding på et forbrændingsanlæg, og at papir- og
      hørisolering kan genbruges som isolering.
•     mail af 14. december 2010 fra rockwool a/s til arbejdstilsynet, hvor rockwool a/s
      spørger, om celluloseisolering imprægneret med borater er farligt affald, der skal
      behandles på en særlig måde.
•     mail af 21. marts 2011 fra arbejdstilsynet til rockwool a/s med oplysning om, at
      svaret omkring affaldshåndtering vil komme snarest.
rockwool a/s har som dokumentation for, at udsagnene i påstand 10, 22 og 27 er urigtige
fremlagt følgende materiale:
•     brev af 6. september 2012 fra arbejdstilsynet til papiruld danmark - høring vedrørende
      mangler i sikkerhedsdatablad, hvoraf fremgår, at følgende tekst i papiruld danmarks
      sikkerhedsdatablad skal omformuleres: ”papiruld kan brændes, deponeres eller udbringes
      på landbrugsjord. bor er et nødvendigt næringsstof for planter. det naturligt forekommende
                                                  - 16 -
      indhold af bor equivalenter i en liter jord i er tilnærmelsesvist det samme som i en liter
      papiruld”.
•     brev 8. november 2012 fra arbejdstilsynet til papiruld danmark – afslutning af
      arbejdstilsynets sag vedrørende krav til sikkerhedsdatablade, hvoraf fremgår, at
      miljømyndighederne foretrækker at ovennævnte tekst slettes fra papiruld danmarks
      sikkerhedsdatablad.
påstande 24-26 (særligt om arbejdsmiljø)
udsagnene har ubestridt været anvendt på papiruld danmarks hjemmeside.
papiruld danmark har som dokumentation for, at udsagnene om arbejdsmiljø er korrekte,
fremlagt følgende materiale:
•     rapporten ”vurdering af risiko ved anvendelse af borsyer/borax til isolering”,
      udarbejdet af chemtox miljørådgivning v/jens haugaard, dateret oktober 1995. af
      konklusionen fremgår, at der ikke er nogen risiko for sundheden ved at anvende
      borsyre/borax til isolering, men at resultaterne dog ikke er udtømmende, idet de beror
      på alene to målinger. det anføres videre, at resultaterne er retningsgivende, idet
      producenten forlanger anvendelse af støvmaske.
•     rapport ”forekomst af bor i indeklimaet”, t. schneider, arbejdsmiljøinstituttet,
      september 1999. rapporten er et pilotstudie. et endeligt projekt er ikke blevet
      gennemført. af konklusionen fremgår, at forekomsten af bor i indeklimaet i huse med
      isoleringsmateriale imprægneret med borholdige stoffer ikke eller kun i meget ringe
      grad adskiller sig fra baggrundsforekomsten.
rockwool a/s har som dokumentation for, at udsagnene om arbejdsmiljø er urigtige
fremlagt følgende materiale:
                                                - 17 -
•     branchevejledning om arbejde med isoleringsmaterialer, juli 2009, hvoraf fremgår, at
      ”mineraluldsfibre irriterer øjnene” og ”støv fra papiruld irriterer øjne og luftveje. indånding
      af borsalte kan medføre reproduktionsskader”.
•     artikel i politiken af 31. januar 2013 ”miljøvenlig isolering er fyldt med farlige kemikalier”. i
      artiklen fremgår det, at anvendelse af farlige stoffer kan være problematisk – ikke
      mindst når produktet indeholder omkring 5 % af det reproduktionstoksisk stof,
      samtidigt med, at det markedsføres som et grønt produkt. det understreges tillige, at
      det ikke kan påvises, at en medarbejder på en arbejdsdag på 8 timer med
      isoleringsarbejde med papiruld med fem procent eller mindre indhold af borsyre og
      med de nødvendige beskyttelsesmidler optager mere borsyre i kroppen end
      grænseværdierne tillader.
forklaringer
der er under sagen afgivet supplerende forklaring af lars hørberg, claus skov, kurt munk,
trine dalsgaard jensen og susanne kuehn samt forklaring af anders svanborg og hans
dollerup.
lars hørberg har tidligere afgivet forklaring om sagen for fogedretten i hillerød i foråret
2011. han har under hovedforhandlingen i sø- og handelsretten vedstået denne forklaring,
dog med nedenstående præcisering.
af forklaringen for fogedretten i hillerød fremgår:
      ”lars hørberg har blandt andet forklaret, at han er juridisk ansvarlig for rockwool
      danmark a/s, og han har været ansat i forskellige stillinger i koncernen siden 1988. i
      1998 var han produktchef, og det var deres vurdering, at dele af papiruld danmarks
      markedsføringsmateriale var i strid med markedsføringsloven. han har ingen erindring
      om, hvilke udsagn der var omfattet af den daværende forbudssag. det var først i
      marts 2008, at han blev involveret i det markedsføringsmateriale fra papiruld
      danmark, som omfattes af denne forbudssag. klagen til varmeisoleringsforeningen
      over papiruld danmark har han ikke deltaget i. rockwool har interesse i kon-
      kurrenters markedsføringsmæssige tiltag, fordi konkurrencen imellem virksomheder
      skal foregå på lige fod. han er ikke ansvarlig for de udsagn som fremgår af advokat
      frank bøglunds brev af 29. maj 2008. hvis der foreligger dokumentation for, at
                                              - 18 -
      udsagnet er forkert, må firmaer med denne opfattelse anlægge sag mod rockwool. han
      kan ikke sige noget om, hvorfor brevet fra rekvirentens daværende advokat ikke blev
      fulgt om med en forbudssag eller, hvorfor udsagnet i påstand 4 - der var nævnt i brevet
      fra deres daværende advokat - ikke tidligere er søgt fremmet under en forbudssag.
      rockwool har ændret strategi og indgivet klager over papiruld danmarks
      markedsføring til relevante myndigheder. derudover gennemførte rockwool fyringer i
      2008. efter indholdet af papiruld danmarks markedsføringsmateriale, og på
      grundlag af de foreliggende rapporter, besluttede han at anmode om fogedforbud.
      rockwool har foretaget en sortering, og der er alene anmodet om forbud vedrørende
      det markedsføringsmateriale fra papiruld danmark, som er til størst gene for
      rockwool. han har ingen viden om, hvad ændringen af boraksindholdet fra 6 % til 5 %
       betyder.”
lars hørberg har præciseret, at han ikke blev involveret i det markedsføringsmateriale fra
papiruld danmark, som omfattes af forbudssagen, men alene blev gjort bekendt med dette
markedsføringsmateriale.
lars hørberg har supplerende forklaret blandt andet, at han er uddannet cand.merc. og er
nordisk marketingsdirektør i rockwool scandinavia a/s, som består af 4 selskaber.
papirulds udsagn medfører en degradering af rockwools produkter til andre
isoleringsprodukter. isolering med papiruld vil kunne blive opfattet som lige så miljørigtigt
som isolering med rockwool, hvorved rockwool mister indtægter. han vurderer, at
rockwool har mistet millioner i omsætning. rockwool er den største stenuldsproducent i
danmark og har en markedsandel på 80-85 %. de producerer både granulat og batts, men
mest batts. papiruld har store markedsandele på granulat, men meget af papirulds
forretning er taget fra rockwool. rockwool har ikke gjort et krav om erstatning gældende,
da det vigtigste er at få stoppet den vildledende markedsføring. papiruld har ikke villet
redegøre for omfanget af markedsføringen.
granulatepro og loftgranulat er reelt samme produkt, men granulatepro anvendes
udelukkende af professionelle, hvor loftgranulat anvendes af forbrugere. når rockwool har
valgt at angive lambda værdien til 42 i 2013 for granulatepro er det fordi, de kan stå inde for
de autoriserede indblæseres arbejde. loftgranulat er ikke taget af markedet, og i forhold til
forbrugere, er det korrekt at angive værdien til lambda 44, hvilket også fremgår af
rockwools hjemmeside pr. den 1. juni 2013. han har bedt papiruld om at rette ind i forhold
                                                 - 19 -
til 2013, men han kan ikke forklare, hvorfor det skal forbydes papiruld at henvise til vif
produktoversigt for 2012, som det er angivet i rockwools påstand 21.
claus skov har tidligere afgivet forklaring om sagen for fogedretten i hillerød i foråret 2011
og under kæresagen i østre landsret primo 2012. han har under hovedforhandlingen i sø-
og handelsretten vedstået disse forklaringer, dog med nedenstående præciseringer.
af forklaringen for fogedretten i hillerød fremgår:
       ”claus skov har forklaret, at han er administrerende direktør for papiruld danmark,
       og han har været tilknyttet virksomheden siden starten i 1988. omsætningen i det
       kommende regnskabsår udgør ca. 20 mio. kr., og han vil anslå virksomhedens
       markedsandel til 1 %. efter oplysningerne i det seneste regnskab fra rockwool, har de en
       omsætning på 1.1 mia. kr., og deres markedsandel er anslået ca. 60 %. angivelserne af
       markedsandele er behæftet med store usikkerheder. rockwools fremgangsmåde i
       forbindelse med denne sag har karakter af chikane. papiruld danmark har ikke
       tidligere modtaget klager over deres markedsføring, og de har overvejet at klage til
       konkurrence- og forbrugerstyrelsen. papiruld er registreret som varemærke og
       tilhører papiruld danmark. brugen af papir til isolering har været kendt gennem
       lang tid, og der er registreret patenter på området allerede i 1892. papiruld danmarks
       produkt består af granuleret avispapir, som tilsættes 3 forskellige salte blandt andet for
       at modvirke råd. papiruld kan indblæses i mure eller lægges løst op på lofter. de har
       aldrig modtaget reklamationer angående, at produktspecifikationer ikke overholdes.
       de benytter 5 forskellige brochurer i forbindelse med markedsføringen, og såfremt
       rockwool får med hold i sine påstande vil det koste 50.000 kr. for hver brochurer, der
       rammes af et forbud. de udsagn som papiruld danmark benytter i forbindelse med
       markedsføringen er vigtige, og det vil medføre omsætningstab på mellem 40 og 60
       mio. kr., såfremt der nedlægges forbud og sagen trækker ud i flere år. udsagnet
       omfattet af rekvirentens påstand 1 er sendt ud til professionelle installatører, og
       udsagnet stammer fra en artikel i blandet "vedvarende energi" fra 2005. artiklens
       forfatter ville påvise, at mineralulds brandhæmmende effekt er dårligere end
       deklareret. rockwool har aldrig tidligere protesteret imod papiruld danmarks
       benyttelse af udsagnet, som de ophørte med at anvende i markedsføringen i
       begyndelsen af 2010. på messen i køge i marts 2011 deltog installatører, der anvender
       papiruld, og den omtalte artikel er ikke udleveret af papiruld danmark. papiruld
       danmark har benyttet udsagnet omfattet af påstand 2 siden 2000 blandt andet på messer,
       og rekvirenten har ikke tidligere henvendt sig herom. indholdet af boraks blev i 2010
       nedsat til 5 % boraks fra et indhold på 6 %. bor og boraks tilsættes grundet deres
       brandhæmmende effekt, og denne effekt påvirkes ikke væsentligt af, at indholdet er
       blevet sænket. der tilsættes også aluminiumhydroxid, og indholdet af dette stof har
       væsentlig betydning for den brandhæmmende effekt. rockwool var på
       virksomheden i 2010, og rockwool fik udleveret en sæk papiruld med en
       produktspecifikation, der er identisk med den i sagen fremlagte. efter vedtagelse af
       nye mærknings- standarder er de gået over til at anvende 5 % boraks, hvilket fremgår
       af deklarationen.”bme” benyttes som udtryk for den brandhæmmende effekt af en
                                                - 20 -
      samlet konstruktion bestående af flere komponenter, og ”bme” er et udtryk for
      brandmodstanden af det enkelte produkt. et materiales reaktion på brand udtrykkes
      ved varme, røg og partikler. ved isolering med papiruld foretages der nu altid
      fastholdelse - fx ved et trådnet - og det er årsagen til den store forskel på de dårlige tal
      i rapporten bilag 5, og forbedringen i rapporten bilag o. det er det målte
      brandmodstandsbidrag for de enkelte elementer, som fremgår af rapportens side 7. det
      fremgår af tabellen side 8, at pladetykkelsen er 138 mm. ved division med denne
      tykkelse fremkommer et gennemsnit for tallene på 0.28 i brandhæmmende effekt for
      papiruld i modsætning til rockwools på 0,2. konklusionen i bilag b er derfor i over-
      ensstemmelse med de gennemførte beregninger i bilag o. bilag c omtaler rapporterne i
      bilag o og b og bekræfter disse.
      vedrørende påstand 3 benytter papiruld danmark ikke længere udsagnet, og det vil
      heller ikke blive anvendt fremover. det er udsagnet i bilag v, der benyttes nu.
      udsagnet omfattet af påstand 4 er blevet benyttet siden 2001, og det indgik i drøftelserne
      med rockwool i 2008-2009. disse drøftelser med rekvirentens daværende advokat blev
      afsluttet, da papiruld danmark slettede udsagnet "papiruld brænder ikke". han er
      sikker på, at udsagnet indgik i drøftelserne efter indholdet af e mailen den 15.
      december 2008 fra advokat jane frederikke land. rekvirentens daværende advokat
      modtog en brochure, men der blev aldrig indledt en forbudssag. han talte med
      advokat jane frederikke land om dette, hvilket fremgår af hendes e mail af 4. marts
      2009.
      papiruld danmark har aldrig anvendt udsagnet omfattet af påstand 5. præsentationen i
      power pointen kunne godt ligne den, som ellert schram har benyttet, men den er ikke
      udfærdiget efter aftale med papiruld danmark, og de vil heller ikke benytte den.
      papiruld danmark har ikke fundet anledning til at lade en rapport udarbejde, hvori der
      foretages en direkte sammenligning med rockwools produkter. det er ikke rigtigt, at
      der er en standard for, hvorledes målinger af den brandhæmmende virkning skal
      foretages. han har kendskab til 2-3 brande, hvor huse isoleret med papiruld har været
      genstand for brandtekniske undersøgelser. han husker ikke det nærmere indhold af
      undersøgelserne. ændringen af indholdet har ikke bevirket en ændring af papirulds
      brandhæmmende virkning, og det har de påvist ved egne undersøgelser ved hjælp af en
      gasbrænder. standarderne på området er ikke blevet ændret siden 1996. han kender ikke
      den omtalte standard 1364.1. han er blevet kontaktet af dansk brandteknisk institut
      vedrørende, hvorledes fastholdelse skulle finde sted, men herudover har han ikke
      været involveret i de foreliggende tests. siden 2010 har ellert schram ikke været ansat
      hos papiruld danmark, og han er sikker på, at ellert schram ikke har benyttet power
      pointene hentet på vejle kommunes hjemmeside. papiruld danmark har dog haft
      kendskab til dem, men udsagnet om, at man kan tåle flere kilo bor uden at dø, har de
      aldrig godkendt.”
claus skov har præciseret, at papiruld tilsættes 3 salte for at beskytte mod brand, og at det
samtidig har en effekt mod råd. dernæst har papiruld danmark ikke benyttet udsagnet omfattet
af påstand 2, men derimod et udsagn, der vedrørte samme emne, som udsagnet i påstand 2.
                                                     - 21 -
af forklaringen under kæresagen for østre landsret fremgår:
      ”claus skov har supplerende forklaret blandt andet, at papiruld ikke har fået henvendelser fra
      myndigheder vedrørende selskabets markedsføring. papiruld tilsættes borax og borsyre for at
      modvirke råd, svamp og insektangreb, mens aluminiumhydroxid tilsættes for at hindre brand.
      det er væsentligt for papiruld at kunne sige, at de to produkter opfører sig stort set ens under
      en brand. efter maj 2009 hørte de ikke fra rockwool, før denne sag blev indledt, men han
      troede, at sagen var afsluttet efter e-mailen fra rockwools tidligere advokat.
      i et rum taler man om reaktion på brand. brandmodstandsevne kan beregnes ved lodrette
      vægge med gips på begge sider, men ikke ved vandrette flader, hvilket er, hvad rockwool har
      gjort i de to forsøg. i papirulds folder ”10 gode grunde til isolering med papiruld” taler man
      om brandmodstandsevnen, hvilket er den tid, der går fra ilden opstår, til den spredes til næste
      rum.
      papirulds udsagn støttes af kurt stokbæks rapport og ”by og byg anvisning 2007” fra statens
      byggeforskningsinstitut. de rapporter, som rockwool har ladet udfærdige, ændrer ikke ved
      udsagnets rigtighed, idet rockwool har begået fejl ved ikke at gennemføre forsøgene på en
      lodret flade med forskalling på begge sider. endvidere skal der kun få udsving/ændringer til,
      før brandprøven ville have fået et andet resultat.
      det har størst betydning for papiruld, at rockwools forsøg blev gennemført på en vandret
      konstruktion og ikke en lodret, idet papiruld er et granulatprodukt, der nemmere falder ned.
      rockwools batts blev endvidere under forsøget lagt i spænd, hvilket bevirkede, at rockwools
      produkt blev siddende længere. yderligere er papirulden ikke benyttet og lagt op efter
      gældende retningslinjer. forsøgene skulle for at være retvisende, udføres således, at granulat
      blev testet mod granulat.
      reduktionen af bor og borax har ingen indflydelse på papirulds brandmodstandsbidrag, da
      det er aluminiumshydroxid, der beskytter mest mod brand. papiruld anbefaler, at der an-
      vendes to lag gipsplader.
      analysen fra eurofins product testing vedrørende papirulds indhold af salte er udført efter en
      forældet analysemetode. eurofins product testing har nemlig alene analyseret en mængde
      under et gram, hvilket giver et helt misvisende resultat, da papirstykkerne kan være relativt
      store. prøven er derfor ikke repræsentativ for produktet.
                                                     - 22 -
      ”brandhæmmende” er et andet udtryk for brandmodstand. med ”brandhæmmer” tænker
      papiruld på, at produktet giver en vis beskyttelse ved brand. det er rigtigt, at man benytter
      ordet ”brandmodstandsbidrag”, men da mange mennesker ikke forstår det, bruger papiruld
      ordet ”brandhæmmende”.
      isolering med papiruld anvendes ofte ved isolering af lofter, men det er rigtigt, at papiruld
      ikke præciserer, at selskabets tests er lavet på lodrette flader. det burde selskabet blive bedre
      til. papiruld mener ikke, at der er behov for at lave yderligere tests. realiteten er, at
      konstruktionen har meget lille indflydelse på, hvordan en brand udvikler sig. det er indboet,
      der er afgørende. ved udsagnet om, at papiruld er på niveau med stenuld, er usikker hederne
      taget i ed. papiruld sondrer i sit markedsføringsmateriale ikke mellem batts og granulat.”
claus skov har supplerende forklaret blandt andet, at papiruld er et gammelt produkt, som
er udviklet løbende. selve produktionen består i, at papiret granuleres og tilsættes 3
forskellige midler, hvorefter det pakkes i poser på omkring 110 liter. produktet er blevet
solgt gennem papirulds netværk af autoriserede installatører. når der isoleres med papiruld,
kommer det først ned i en isoleringsmaskine, hvorefter det blæses gennem en slange hen til
det sted, det skal anvendes. før det blæses ud gennem slangen, kommer det ind i et rum,
hvor det løsnes op. papiruld har ikke modtaget klager over deres markedsføringsmateriale
fra andre producenter af isoleringsmateriale, ligesom de ikke har modtaget reklamationer
om, at produktet ikke lever op til den angivne isoleringsevne eller lignende. byggematerialer
skal ikke godkendes, hvorfor det er producentens ansvar at deklarere deres produkter efter
dansk standard, da der ikke foreligger eu standarder.
udsagnet i påstand 2 har kun været anvendt over for papirulds egne isolatører. udsagnene i
påstand 3, 5 og 12 er udsagn om brandegenskaber. det er vigtigt, at man er præcis herom.
papiruld har ikke modtaget henvendelser fra myndigheder vedrørende disse brandudsagn
siden kæresagen i østre landsret. den omstændighed, at indholdet af bor er ændret fra 6 %
til mindre end 5 % medfører ikke, at rapporten om ”brandmodstandsbidrag for alternative
isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” fra juli 2001 ikke længere kan anvendes, da
indholdet af bor ikke har betydning for brandmodstandsevnen. det er derimod indholdet af
saltsyre, der tilfører materialet stor brandmodstandsevne. skal man ud fra additionsmetoden
beregne bme, skal antallet af minutter divideres med tykkelsen af isoleringsmaterialet. bme
                                              - 23 -
for isoleringsmaterialet ”celluloseuld som løsuld med 6 % bor- og 9 % aluminiumssalte.
pladefelt med spredt forskalling” ville dermed være 0,27 (37min/138mm), og bme for
isoleringsmaterialet ”celluloseuld som løsuld med 6 % bor- og 9 % aluminiumssalte.
pladefelt med stålnet” ville være 0,41(41 min /100mm). additionsmetoden kan stadig
anvendes, og det er på baggrund af oplysningerne i denne rapport, at papiruld mener at
kunne dokumentere, at papiruld er lige så brandhæmmende som stenuld.
reaction to fire er en test af, hvorledes et materiale opfører sig i forhold til brand. i eu er der
en standard, der måler på varmeafgivelse, røgudvikling og massetab. ved en reaction to fire
test prøves en lodret konstruktion. brandmodstandsevnen angiver, hvor lang tid et materiale
kan forhindre ilden i at sprede sig fra et lokale til et andet. prøvningsrapporterne af 29.
august 2011, som rockwool har fået udarbejdet om en vandret konstruktion medfører heller
ikke, at rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative isoleringsmaterialer med
fastholdelsessystem” fra juli 2001 ikke kan anvendes længere. det er ikke muligt at beregne
bme på en vandret konstruktion. de to prøvningsrapporter er klassifikationsprøvninger på
en bestemt konstruktion, men ikke en prøvning af isoleringsmaterialet. papiruld har
præciseret i sit konstruktionsmateriale, at udsagnene omkring papirulds brandegenskaber
angår prøvninger på lodrette flader. prøvninger foregår dog altid på lodrette flader.
ejersbo byg har indkøbt papiruld til brug for prøvningsrapporten af 29. august 2011 med
prøvningsdato den 3. august 2011, og det er hans opfattelse, at kasper ejersbo har forestået
indblæsningen ved denne prøvning. kasper ejersbo blev tilknyttet papirulds isolatør i
randers, hvor han indkøbte isolering til brug for randers området. papiruld modtog en
række reklamationer, men kasper ejersbo nægtede at rette op på fejlene. papiruld valgte
derfor at opsige samarbejdet med kasper ejersbo. da det har stor betydning for resultatet,
hvorledes indblæsningen foretages, er han ikke tryg ved, at det er kasper ejersbo, som har
forestået indblæsningen af papiruld i denne prøvning.
det virker mærkværdigt, at analyserapporten fra eurofins angiver et andet indhold af
aluminiumhydroxid end det deklarerede, idet papiruld med sikkerhed ved, at de tilsætter 9
% aluminiumhydroxid. det fremgår af rapporten, at der er udtaget 100 gram papiruld, men
                                               - 24 -
ser man på hele prøvemetoden for denne analyserapport, så er man nede at tage kun 0,426
gram. hvis man har taget 0,426 gram fra toppen af posen, er det ikke et repræsentativt for en
hel pose.
papiruld anvender ikke udsagnet i påstand 4 længere og vil heller ikke anvende det
fremover. dokumentationen for dette udsagn er papirulds mange års erfaring og sunde
fornuft.
papiruld har aldrig nægtet at udlevere sikkerhedsdatablade, såfremt de er blevet anmodet
herom af arbejdstilsynet.
papiruld har anvendt miljøudsagnene i påstand 8, 9, 13, 14, 15, 16 og 23 siden slutningen af
1990’erne. der er ikke rejst kritik af disse udsagn fra andre end rockwool. der verserer en
sag i miljøstyrelsen, men der er endnu ikke kommet svar i sagen. når papiruld skriver
miljørigtig isolering skal det forstås i bred forstand. alle isoleringsmaterialer er miljørigtige,
da de reducerer co₂ udslip, hvis de monteres rigtigt. anvendelse af papiruld medfører et
lavere co₂ aftryk end anvendelse af stenuld og glasuld. udtrykket ”koster” i påstand 13 og
14 har de fra beat beregninger og fra miljøvurderinger. tallene 7 og 27 kg co₂/m³ er
ligeledes beregnet ud fra beat. udsagnet i påstand 16 er noget sludder, og de anvender
heller ikke udsagnet længere. udsagnet i påstand 23 skal også forstås i bred forstand, men
det er dog dokumenteret, at papiruld sparer mere co₂ end andre isoleringsmaterialer. det
fremgår af green guide 2008 for papiruld med en densitet på 24 kg/m³, at papiruld udleder -
2,1 kg co₂. når man anvender papiruld er densiteten normalt 30 kg/m³, hvilket vil føre til en
endnu større negativ udledning af co₂. til sammenligning udleder stenuld 5,1 kg co₂,
hvilket fremgår af green guide 2008 for stenuld med en densitet på 33 kg /m³.
breeam er en offentlig tilgængelig miljøvurderingsmetode, der indeholder data fra mange
forskellige byggerier rundt omkring. i beat er der indlagt danske tal for papiruld og
europæiske tal for rockwool, mens der i breeam er indlagt europæiske tal for både
papiruld og rockwool. breeam er en godkendt standard. beat beregningsprogrammet
kan stadig købes, og programmet kan også anvendes. det fremgår af hjemmesiden, at
                                            - 25 -
programmet senest er opdateret i 2009. han har ikke hørt, at beat ikke længere skulle
kunne anvendes. han kender ingen i branchen, der bruger dgnb-ordningen, men såfremt
beat ikke længere er anvendeligt, vil papiruld naturligvis se på dgnb-ordningen.
påstandene 10, 22 og 27 omhandler alle genanvendelighed. papiruld henviser ikke til
rockwools produkter, hverken direkte eller indirekte i disse udsagn, idet de dog i udsagnet i
påstand 22 henviser til mineraluld. han har ikke modtaget klager fra andre end rockwool
over dette udsagn, og de har anvendt det siden 2003. udsagnene skal forstås i bred forstand,
idet man kan tage papirulden ud af bygningen og genanvende det. de har ikke en
genanvendelsesordning, og det er ikke 100 % genanvendelse at brænde materialet, hvilket
sker på nuværende tidspunkt, hvor papiruld bliver brændt som småt brændbart.
udsagnene i påstand 24, 25 og 26 vedrører arbejdsmiljøet, og der henvises ikke til rockwool i
disse udsagn. papiruld har anvendt disse udsagn siden begyndelsen af 2000, og de har ikke
modtaget klager over disse udsagn. arbejdstilsynet er ved at vurdere udsagnene, og der har
været afholdt et møde mellem rockwool og miljøstyrelsens kemikalieinspektion. papiruld
er dog ikke blevet bedt om at ophøre med at bruge disse udsagn. udsagnet i påstand 24 er et
korrekt udsagn. udsagnene i påstand 25 og 26 stammer fra en rapport, som han har bestilt
hos chemtox miljørådgivning, ”vurdering af risiko ved anvendelse af borsyre/borax til
isolering”. rapporten, som er betalt med støtte fra miljøstyrelsen, er tilgængelig på papirulds
hjemmeside. papiruld anbefaler brug af støvmaske, når man arbejder med papiruld, men
støvet kommer dog alle steder fra, herunder fra bl.a. affald og den eksisterende isolering.
han har selv sendt papirulds reviderede brochure til rockwools daværende advokat i
advokatfirmaet plesner. papiruld har en daglig kvalitetskontrol af deres produkter. det
foregår i produktionen i hillerød. tallene i vif produktoversigt 2012 gælder for ikke
kontrollerede produkter. han er enig i tallene for minimum overtykkelse for
stenuldsgranulat og cellulosefibre. minimum overtykkelse på 25 % for cellulosefibre er dog
ikke repræsentativt for papiruld, men er generelt for alle celluloseprodukter.
kurt munk har tidligere afgivet forklaring om sagen for fogedretten i hillerød i foråret 2011
og under kæresagen for østre landsret primo 2012. han har under hovedforhandlingen i
                                                - 26 -
sø- og handelsretten vedstået disse forklaringer, dog med nedenstående ændringer og
præciseringer.
af forklaringen for fogedretten i hillerød fremgår:
      ”kurt munk pedersen har forklaret, at han er uddannet bygningsingeniør og er
      chefspecialist i brandteknik i rockwool. han udfører brandprøvning af nye
      produkter, og han har været ansat i rockwool gennem ca. 30 år, hvor han
      hovedsageligt har været beskæftiget med brandtekniske spørgsmål. han er udpeget
      som ekspert af dansk standard og repræsenterer dem i et europæiske udvalg, cen-
      udvalget, der er beskæftiget med standardiseringer af prøvninger for brand. han var
      ikke direkte involveret i forbudssagen fra 1998, men han besvarede spørgsmål til en
      tidligere ansat vedrørende sagen. det har stor betydning for et produkts
      brandmodstandsevne, om det er ”fastholdt”. hvis isoleringsmaterialet er fastholdt, vil
      det ikke falde ned fra eksempelvis et loft, når loftpladerne er brændt væk.
      isoleringsmaterialet kan eksempelvis være fastholdt af trådnet. det er muligt at
      beregne brandmodstandsevnen for de enkelte produkter, og ved beregningen heraf
      benyttes den såkaldte ”additionsmetode”. der er ikke fastlagte normer for, hvorledes
      prøvninger heraf gennemføres, og det er ren ”emperi”. rapporten af 16. december 1998
      fra dansk brandteknisk institut viser ikke noget om materialets
      brandmodstandsbidrag, fordi der under brandtesten ikke blev foretaget samtidige
      målinger på ydersiden af de afbrændte prøvehuse. ved gennemførelsen af brandtests i
      dansk brandteknisk instituts rapport fra september 2000, er der foretaget
      temperaturmålinger på ydersiden af bygningsdelen, men der er ikke foretaget samtidige
      tests af stenuld. den kan derfor ikke anvendes til en sammenligning imellem
      produkterne, og der foreligger ikke andre sammenlignelige tests imellem produkterne,
      hvor samme materialer er anvendt. der skal tages hensyn til en række forhold, herun-
      der tyngdekraften som har forskellig påvirkning på lofter og vægge. ”reaktion to fire”
      er et udtryk for brandpåvirkningen af et materiale. dansk standard indeholder et
      harmoniseret testsystem. stenuld er i modsætning til papiruld ikke brandbart.
      rockwools produkter er alle klassificeret i den bedste klasse, a, som er påkrævet i
      forbindelse med nogle konstruktioner. papiruld er placeret i den næstlaveste, klasse e.
      rockwool er i modsætning til papiruldsprodukter ikke tilsat brandhæmmende midler.
      bor anvendes i papiruld grundet stoffets brandhæmmende egenskaber, og effekten er
      afhængig af borindholdet. boraks anvendes også som tilsætningsstof til papiruld,
      stoffet er klassificeret som et kemikalie i memo from the european borates asso-
      ciation on the eu classifikation. der foreligger ingen klare udsagn om, hvilke af de
      omhandlede produkter, som har den bedste brandhæmmende virkning, men der er i
      rapporten belæg for, at papirulds brandmodstandsevne er bedre end rockwools.
      vurderingen i rapporten fra september 2001, udarbejdet af k. stokbæk om ”organiske
      isoleringsmaterialer, brandmodstands- bidrag”, er fortaget på grundlag af andre
      materialer, og det har betydning for additionsmetoden. der er eksempelvis forskel på
      gipsplader, uanset at de opfylder samme standard. k. stokbæk har udarbejdet sin
      rapport efter, at han blev opsagt af rockwool. borax-indholdet har en væsentlig
      indflydelse på ”reaktion to fire” og et materiales brandmodstandsevne, fordi de enkelte
      materialer bidrager forskelligt til en brand. det har stor betydning, om et produkt
      klassificeres under a eller e. i modsætning til papiruld danmarks produkter, kan der
      ikke opstå glødebrand fra indbyggede spots i rockwools produkter. det fremgår af
                                                - 27 -
      dansk brandteknisk instituts rapport over sammenlignende brandforsøg af 16.
      oktober 1996, at der i det ene hus er anvendt både rockwool og glasuld, som har en
      væsentlig dårligere brandklassifikation, og at der i det andet hus er anvendt
      papiruld. derfor kan rapporten ikke benyttes til en sammenligning imellem rockwool
      og papiruld. undersøgelsen er heller ikke foregået efter en standardiseret metode, og
      der er foretaget målinger i små felter. konklusionen indeholder en række forbehold.
      han har ikke kendskab til, at der er gennemført en test, hvor papirulds
      brandmodstandsevne er testet overfor papirulds. en sådan test vil kunne foretages af
      dansk brandteknisk institut. rockwool sælger overvejen overvejende sine produkter til
      erhvervsdrivende. han har ikke været involveret i de foreliggende tests, og han er ikke
      klar over, hvilke af rockwools produkter som er blevet anvendt. når dansk
      brandteknisk institut angiver i en rapport, at der er benyttet rockwools flexi a-bat,
      regner han med at det er korrekt. ”reaktion på brand” og ”reaktion to fire”, samt
      brandmodstandsevne og bme er parvis identiske udtryk. angivelsen i rapporten fra
      dansk brand- teknisk institut af 16. december 1998 er hverken bme eller ”reaktion to
      fire”. det fremgår ikke, af undersøgelsen, hvilke materialer der er anvendt, og den kan
      ikke benyttes til en sammenligning af produkterne. i rapporten fra dansk
      brandteknisk institut over sammenlignende brandforsøg, dateret den16. oktober
      1996, er der heller ikke benyttet samme materialer, og den kan heller ikke benyttes til
      en sammenligning af produkternes "reaktion to fire". det kan alene udledes af
      rapporten, at forløbet af branden er omtrent det samme. der er anvendt både glasuld
      og rockwool, og derfor kan angivelsen af, at ”taget er gennembrændt” ud for ”6
      minutter” ikke anvendes til en sammenligning af produkternes "reaktion to fire". han
      kan ikke udtale sig om nedsættelsen af borax-indholdet fra 6 % til 5 % har en
      væsentlig betydning for produktets brandhæmmende virkning. han er ikke i
      besiddelse af undersøgelser angående dette. k. stokbæks rapport angiver selv en
      række usikkerhedsmomenter ved analysen, og det fremgår, at den skal betragtes
      som vejledende. han har ikke kendskab til, hvorfor det også fremgår af rapporten, at
      den må forventes anvendelig til en sammenligning. det er bemærkelsesværdigt, at
      celluloses brandmodstandsevne i rapporten er beliggende i intervallet, 0.11-0.41, og
      således indebærer en betydelig spredning. i nogle ældre undersøgelser er
      brandmodstandsevnen for rockwools produkter angivet til 0.2. han har ikke grundlag
      for at betvivle resultaterne i rapporten om "brandmodsbidrag for alternative
      isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem" fra juli 2001, men den er ikke gennemført
      efter en standardiseret prøvenorm. undersøgelsen er endvidere gennemført på
      grundlag af et mindre prøvefelt, og derimod ikke på en væg af en størrelse på 3x3
      meter. rockwools produkter indeholder ikke borax, og produkterne kræver ikke
      fastholdelse. størrelsen på pladerne har betydning, og der er ikke angivet noget
      herom i rapporten. rapporten angiver prøvenormen, ds 1051.1men derimod ikke ds
      1364. 1, som var gældende på tidspunktet.”
kurt munk har bemærket, at der skal tilføjes et ”ikke”, så hans forklaring er, at der ”ikke i
rapporten er belæg for, at papirulds brandmodstandsevne er bedre end rockwools”, og at
prøvenormen ds 1051 skal ændres til en 1051.
af forklaringen under kæresagen for østre landsret fremgår:
                                            - 28 -
”kurt munk har supplerende forklaret blandt andet, at det udsagn, som tvisten drejer sig
om, ikke er korrekt. udsagnet er baseret på rapporter, der er behæftet med store
usikkerheder. det oplyses heller ikke, at udsagnet kun gælder for vægge og i situationer,
hvor materialet er fastholdt, hvilket har betydning, idet varmen fra en brand søger opad,
så loftet påvirkes kraftigst. papiruld er ikke brandhæmmende, da ”brandhæmmere” er
noget, der tilsættes et produkt for at ændre dets brandmæssige egenskaber.
hovedproblemet med kurt stokbæks rapport er, at den opremser en del prøvninger, der
ikke er sammenlignelige. der er endvidere en række usikkerheder i rapporten, som
burde have fået en fagmand til at afstå fra at komme med for klare konklusioner.
begrebet brandmodstandsbidrag anvendes ved additionsmetoden, hvor man ser på de
enkelte elementers bidrag. der findes ikke en klassificering for brandmodstand for
isoleringsprodukter. man ser i stedet på, om der er 140 grader i gennemsnit på den kolde
side af væggen eller, om der træder flammer igennem. isoleringsprodukter yder ikke i sig
selv brandmodstand, så man ser på hele konstruktionens brandmodstand.
han har ikke undersøgt, om indholdet af bor og/eller aluminium gør en forskel i relation
til brand. analyserne, hvor stenuld og papiruld blev sammenlignet, blev udført efter den
danske standard, ds 1051-1. den danske standard er en smule mildere end den
europæiske standard, og han vil tro, at det er til gavn for papiruld, at den danske
standard blev benyttet. han var til stede, da testene blev gennemført. da papiruldet
skulle blæses ind, entrerede man med en installatør, der havde erfaring med isolering
med papiruld. i forsøget var der ikke en gipsplade over isoleringen, da der heller ikke er
én i den virkelige verden. testen af papiruld blev stoppet efter 30 minutter, fordi
flammerne brød igennem gipsen. gipspladen i stenuld-prøven blev gennembrudt på
samme tid. de to tests viser, at brandmodstandsbidraget for papiruld er 0,03 minutter pr.
mm og for stenuld 0,09 minutter pr. mm. forskellen er så signifikant, at den ikke alene
kan forklares med statistisk usikkerhed. de andre tests, der er gennemført, har haft andre
forudsætninger. blandt andet er der tale om væg-prøver og ikke loft-prøver, og det er
ikke anført, om materialet er fastholdt eller ej. de til denne sag gennemførte tests af
papiruld og stenuld er lavet fuldstændig ens.
ved skibskonstruktioner, skorstene etc. kan man på grund af brandfare ikke benytte pa-
piruld, men godt stenuld. det er vigtigt, at man udtaler sig korrekt om brand, idet det
handler om personsikkerhed, som rockwool sætter meget højt. selv små forskelle som
f.eks., hvor langt der er mellem forskallingsbrædder, størrelsen på skruer etc. kan have
betydning for resultatet af tests. rockwool placerer normalt forskallingsbrædderne med
en afstand på 30 cm, men i dette forsøg var afstanden 40 cm, da det er, hvad papiruld
anviser i selskabets vejledning. konstruktionen er for så vidt angår afstanden mellem
spær og forskallingsbrædder opbygget i overensstemmelse med
konstruktionsvejledningen fra papiruld.
der er anvendt ét lag gips, hvilket er det normale. hvis man havde anvendt to
gipsplader, vil han tro, at man var nået til samme forskel mellem de to produkter.
begrebet ”brandmodstandsbidrag” giver ved det konkrete forsøg ikke nogen mening.
ved både stenuld og papiruld faldt isoleringen ned, da flammerne brød igennem, men
ved stenuld skete det ca. 18 minutter senere end ved papirulden.”
                                             - 29 -
kurt munk har præciseret, at ordet ”gipsen” ændres til ”overfladen” således, at testen af
papiruld blev stoppet efter 30 minutter, fordi flammerne brød i gennem overfladen, og at
gipspladen i begge forsøg blev gennembrudt på samme tid.
kurt munk har supplerende forklaret blandt andet, at rockwool deklareres i henhold til en
europæisk standard under ce mærket 13162. det er ikke korrekt, at rockwools produkter er
73 % dårligere end deklareret. udsagnet kommer fra artiklen ”en tossehistorie fra det
virkelige liv”. rockwools produkter er underlagt regelmæssig prøvning i forbindelse med
key mark ordningen for isoleringsmaterialer, som er en ordning, foreningen vif kører. der
er ikke faste normer for, hvordan man klassificerer brandmodstandsbidrag. der har været
lavet nogle forskningsprojekter, men de kan ikke klassificeres. såfremt der blev foretaget
tests i samme konstruktion, ville en klassificering være mulig, men papiruld har ikke
undersøgt stenuld og papiruld i samme konstruktion. prøvningsrapporterne af 29. august
2011, som rockwool har fået foretaget, er de eneste undersøgelser, hvor man sammenligner
papiruld og rockwool. det er muligt at teste granulat mod batts i disse undersøgelser.
rockwool har valgt at teste to lofter over for hinanden, da papiruld ikke har foretaget tests
på lofter. hvis man beregner brandmodstandsbidraget, er der en forskel på de to
isoleringsmaterialer. additionsmetoden kan kun anvendes på lodrette konstruktioner. de
har dog lavet en beregning på en vandret konstruktion for at vise, at brandmodstanden ikke
er den samme for lofter. dette er ikke ”efter bogen”, men de har gjort det, fordi papiruld ikke
skriver, at deres udsagn alene gælder for lodrette konstruktioner. begrebet brandmodstand
kan ikke anvendes generelt. det er blot det udtryk, som papiruld anvender, når de
sammenligner med stenuld.
han er ikke bekendt med, om kasper ejersbo har forestået indblæsningen ved de to
prøvninger. han bad salgschefen om at finde en person, som havde kendskab til papiruld,
og han har mødt kasper ejersbo. han har ikke været klar over, at kasper ejersbo skulle være
vred på papiruld. hele opbygningen i prøvningerne er lavet efter papirulds
konstruktionskatalog med normer og retningslinjer. han er ikke enig i kurt stokbæks
konklusion, men han betvivler ikke rapporten om ”brandmodstandsbidrag for alternative
isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” fra juli 2001.
                                                  - 30 -
anders svanborg har forklaret blandt andet, at han er uddannet kemiker og er ansat hos
eurofins miljø a/s i 7 år. han er underleverandør til eurofins product testing, og han har
lavet analysen af 25. august 2011, hvor han har analyseret for indholdet af aluminium, bor og
natrium. de udtog omkring en liter af posen med papiruld, som indeholdt 10 liter. derefter
homogeniserede de denne ene liter, og ud fra denne portion udtog de ca. 0,25 gram. det er
en meget lille prøve, men det er fast procedure, og man kan ikke udtage en større prøve.
det er korrekt at angive, at produktet indeholder 6 % borater, når det indeholder 2,6 % borax
og 3,4 % borsyre. man er dog også nødt til at tage usikkerhederne med i betragtning.
angives usikkerheden vil indholdet af borater ligge mellem 4,5 % og 7,5 %. det kan således
med en sikkerhed på 95 % siges, at produktet indeholder mellem 4,5 % og 7,5 % borater. de
kan ikke afgøre, om indholdet af borater er mere eller mindre end 5 %, idet det ville kræve
flere tests. der er også en høj usikkerhed på indholdet af aluminium, og tallet kan være 20 %
højere eller mindre. aluminium er meget vanskeligt, og usikkerheden kan også være mere
end 20 %. indholdet af aluminium kan være underestimeret, idet aluminiumssalte kan være
meget vanskelige at opløse. det vil ikke have betydning, om der er tilsat andre syrer. ved
opvarmning i mikroovnen kan der ikke slippe dampe ud af ovnen.
trine dalsgaard jensen har tidligere afgivet forklaring under kæresagen for østre landsret
primo 2012. hun har under hovedforhandlingen i sø- og handelsretten vedstået denne
forklaring.
af forklaringen under kæresagen for østre landsret fremgår:
       ”trine dalsgaard jensen har forklaret blandt andet, at hun er civilingeniør fra dtu’s
       energilinje. hun har tidligere arbejdet for teknologisk institut og arbejder nu for dansk
       brand- og sikkerhedsteknisk institut, hvor man laver prøvninger og vurderinger.
       instituttet er et godkendt teknologisk serviceinstitut. det er i danmark det eneste, som
       laver den type tests, der er tale om i denne sag. ”reaktion på brand” udtrykker, hvordan
       den enkelte byggevare reagerer ved brand, f.eks. ved afgivelse af røg og varme.
       brandmodstands-evne er derimod en byggekonstruktions samlede evne til at modstå en
       brand, så branden ikke breder sig. ”høj brandmodstand” vil hun forstå som
       brandmodstandsevne.
                                                  - 31 -
       hun har været med til at gennemføre de to tests for rockwool. der er tale om standard-
       klassifikationsprøvninger, hvor det er vurderet, om en bygningsdel opfylder en bestemt
       standard. det var rockwool, der bestilte prøvningen. afstanden mellem skruer,
       forskallingsbrædder og længden af skruer kan have betydning for en brands udvikling.
       ved de to tests er der en forskel på 18 minutter mellem de to produkter, men denne
       forskel kan ikke skyldes skruernes længde eller lignende, idet gipspladerne faldt ned
       nogenlunde samtidigt. forsøgene er lavet ud fra gældende danske standarder. de
       europæiske standarder er hårdere, da der forudsættes en stærkere varmepåvirkning.
       hvis man havde benyttet europæiske standarder, var gipspladerne formentlig faldet ned
       tidligere.
       det er rockwool, der lavede trærammer og satte batts ind i den ene, mens en installatør
       blæste papiruld ind i den anden ramme. rockwool ønskede at lave en direkte
       sammenligning, men ønskede ikke at sammenligne granulat med granulat.
       der er flere forskelle mellem rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative
       isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” og de nye rapporter fra instituttet. den
       gamle rapport kan ikke stå alene, hvis det er brand modstandsbidrag, man ønsker belyst.
       hun har læst kurt stokbæks rapport, som er en litteraturstudie. kurt stokbæk har fundet
       data fra forskellige kilder og har regnet på disse. der er store usikkerheder ved denne
       fremgangsmåde, hvilket kurt stokbæk også selv påpeger i rapporten. man kan ikke ud
       fra instituttets rapporter konkludere, at papiruld er lige så brandhæmmende som
       stenuld. afstanden mellem forskallingsbrædderne har betydning for resultatet af
       forsøgene, og det vil nok have størst betydning for papiruld, da granulat nemmere falder
       ned. hvis det havde været en lodret konstruktion, ville det meget muligt have givet et
       andet resultat. ved vandrette flader sker der hurtigere nedfald. det er rigtigt, at de
       nederste stenuldsbatts lå i spænd. ”brandhæmmende” er ikke en faglig teknisk term.”
trine dalsgaard jensen har supplerende forklaret blandt andet, at hun er uddannet
civilingeniør og ansat hos dansk brandteknisk institut, forkortet dbi.
isoleringsmaterialer karakteriseres ud fra deres reaktion på en brand. man anvender ikke
begrebet brandhæmmende. der er stor forskel på brandmodstandsevnen på lodrette og
vandrette flader, da vandrette flader påvirkes af tyngdekraften. den vandrette konstruktion
er mere skrøbelig og vil hurtigere kollapse, da varmen stiger opad og vil påvirke
isoleringsmaterialet. man kan godt have et isoleringsmateriale, som klarer sig bedre i en
lodret konstruktion end i en vandret og omvendt. dbi har udarbejdet prøvningsrapporterne
af 29. august 2011. det foregår på den måde, at man har et ovnkammer, som er 6 meter langt,
3 meter bredt og 3 meter dybt. konstruktionen, som skal testes, lægges oven på kammeret.
derved opnår man en isoleret brand. man bygger så at sige et loft på 4,5 meter x 3 meter. der
ligger typisk en gipsplade ned mod rummet under loftet. såfremt det er en lodret
konstruktion, sættes konstruktionen ind som en væg i siden af kammeret. kunden
                                              - 32 -
bestemmer, hvilken konstruktion der skal testes. der er krav om, at konstruktionen skal
være repræsentativ for praksis. da de foretog prøvningen, fik de udleveret et eksemplar af
papirulds montagevejledning. den var downloadet fra papirulds hjemmeside, og det var
den der skulle følges. konstruktionen er derfor bygget op efter denne montagevejledning.
der er en signifikant forskel i de to prøvninger på 18 minutter. det kan altid være svært at
tjekke, om det løse uld udfylder hvert eneste lille hulrum. de havde hyret en isolatør, som
var professionel. for at sikre, at det var jævnt fordelt, havde de bygget kanter op, så de
kunne måle, om de havde fået den rigtige mængde uld blæst ind. når konstruktionen løftes
op med en kran, kan den måske blive rystet lidt. hun kan derfor ikke garantere, at det har
været helt jævnt. de har dog gjort deres bedste, for at det var jævnt fordelt.
rapporten ”organiske isoleringsmaterialer, brandmodstandsbidrag” fra september 2001 og
rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative isoleringsmaterialer med
fastholdelsessystem” fra juli 2001 er ikke almindelige standard klassifikationsprøvninger. de
er begge lavet som en del af forskningsprojekter, og de er sammenlignende undersøgelser af,
hvordan forskellige isoleringsmaterialer opfører sig ved brand. rapporten
”brandmodstandsbidrag for alternative isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” fra
juli 2001 er orienterende forsøg i små-skala og kan ikke bruges til klassifikation som
prøvningsrapporterne af 29. august 2011. rapporten ”organiske isoleringsmaterialer,
brandmodstandsbidrag” fra september 2001 er et litteraturstudie, hvor man har analyseret
på testresultater fra andre kilder. usikkerheden er, at der er tale om meget forskellige kilder.
den kan heller ikke bruges til klassifikation, hvilket heller ikke har været formålet med
rapporten. formålet var blot at opnå mere viden.
udsagnsordet ’brandhæmmende’ er i sig selv intetsigende, idet isoleringsmateriale ikke er
brandhæmmende. rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative isoleringsmaterialer
med fastholdelsessystem” fra juli 2001 har ikke testet rockwool, men den indikerer, at papir-
uld kan fungere ganske udmærket i den pågældende konstruktion. additionsmetoden vil
være uegnet til de test, der er foretaget i prøvningsrapporterne af 29. august 2011. man skal
derfor være forsigtig med at anvende begrebet brandmodstandsbidrag. det afgørende er,
hvornår isoleringsmaterialet falder ned, og dette er ikke lineært med tykkelsen af materialet.
                                            - 33 -
additionsmetoden er derfor uegnet i den vandrette konstruktion, og det giver ikke mening,
når rockwool har beregnet bme efter additionsmetoden. additionsmetoden kan kun
anvendes til ikke-bærende vægge.
man kan ud fra prøvningsrapporterne af 29. august 2011 konkludere, at papiruld falder
hurtigere ned end rockwool, og at papiruld har en brandmodstandsevne på 30 min. og
rockwool har en brandmodstandsevne på 48 min. begge konstruktioner ville opnå den
klassifikation som hedder bd 30. man kan ikke konkludere, at papiruld har en bedre
brandmodstandsevne end rockwool.
hvis man siger, at et materiale har en høj brandmodstand, er det fagligt noget sludder, men
hun vil forstå det som brandmodstandsevnebidrag. hvis man skal beregne brandmodstands
-evnebidraget for papiruld i rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative
isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” fra juli 2001, vil den i et af tilfældene være
0,41. denne brandmodstandsevne kan til en vis grad sammenlignes med det
brandmodstandsevnebidrag, ”træ og brand” fra 1995 angiver. her angives et
brandmodstandsevnebidrag for rockwool til 0,2. under forudsætning af, at de er bestemt
under samme forudsætninger, vil papiruld have den bedste brandmodstandsevne i denne
konstruktion. man skal dog også have i erindring, at rapporten ”brandmodstandsbidrag for
alternative isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” fra juli 2001 er små-skala forsøg.
det er heller ikke muligt at sige noget om, hvordan det vil fungere i en anden konstruktion.
ejnar danø har arbejdet hos dbi i mange år. han er nu gået på pension, men han har været
toneangivende i branchen i mange år. hvis han har lavet en test og efterfølgende har udtalt
sig herom, så er testen troværdig.
når der i eta rapporten står, at papiruld er klassificeret i klasse d-s2,d0 svarer det til klasse
b i det gamle danske system. vi har et fælles europæisk klassifikationssystem, som opdeler
produkterne i 7-8 klasser, men det danske klassifikationssystem er ikke udfaset helt endnu.
                                             - 34 -
hans dollerup har forklaret blandt andet, at han er uddannet håndværker og byggetekniker.
han ejer virksomheden tæthus, som er en rådgivningsvirksomhed, der beskæftiger sig med
termografi og energirådgivning. han er ikke ansat hos papiruld, men han arbejder for dem,
ligesom han arbejder for samtlige byggeriets aktører. han har skrevet artiklen ”en
tossehistorie fra det virkelige liv”, som omtaler rapporten fra byg – dtu fra 2004. artiklen
skal ses som hans forsøg på at formidle resultatet fra projektet by og byg. det er en generel
problematik, at bygninger bruger mere energi end beregnet. rapporten viser derfor, hvordan
tingene ser ud i virkeligheden, og ikke som de ser ud i et laboratorium.
han har foretaget beregningerne for borup seniorby, og ud fra disse beregninger kan man
konkludere, at rockwool er 73 % dårligere end deklareret. dette gælder alene batts fra
rockwool. udsagnet i påstand 2 er derfor et korrekt udsagn. der er en usikkerhed forbundet
med denne rapport, idet den virkelige isoleringsevne er meget ringere. det samme ville gøre
sig gældende for papiruld. han har ikke modtaget kritik fra rockwool vedrørende artiklen.
gabi er en hollandsk beregningsmetode til beregning af miljøbelastning. metoden kræver,
at man har samtlige oplysninger. breeam er et tilgængeligt program, som rockwool
anvender. det indeholder gennemsnitlige europæiske tal. beat er et beregningsprogram,
som statens byggeforsknings institut har udviklet. det er gammelt, men der findes ikke et
tilsvarende beregningsprogram på dansk. man anvender unip, som er den metode, der er
udviklet hos dtu. det indeholder danske tal for papiruld, men ikke for rockwool. for
rockwool indeholder beat gennemsnitlige europæiske tal. man kan stadig købe
programmet, og sbi omtaler det på deres hjemmeside. meddelelsen fra sbi af 17. maj 2013 er
derfor ikke meldt ud til offentligheden.
udsagnene i påstand 13 og 14 stammer fra beregninger foretaget med beat. han har taget
tallene fra beat simulering af papiruld og rockwool og rundet tallet 6,840 op til 7 kg/m³ for
papiruld og tallet 27,322 ned til 27 kg/m³ for rockwool.
                                                 - 35 -
susanne kuehn har tidligere afgivet forklaring om sagen for fogedretten i hillerød i foråret
2011. hun har under hovedforhandlingen i sø- og handelsretten vedstået denne forklaring,
dog med nedenstående ændringer.
af forklaringen for fogedretten i hillerød fremgår:
      ”susanne kuehn har forklaret, at hun har været ansat i rockwool siden 2006. hun er
      chefkonsulent og arbejder med normer og standarder. hun har intet kendskab til
      forbudssagen mellem parterne i 1998. udsagnet i artiklen "en tossehistorie fra det
      virkelige liv" i publikationen "vedvarende energi", henviser til en rapport udarbejdet af
      dtu. hun har ikke kendskab til, at der eksisterer en sådan rapport, og der bliver i
      udsagnet sået tvivl om rockwools produkter. ”en tossehistorie fra det virkelige liv”
      fremgik af papiruld danmarks hjemmeside. rockwools produkter foretager tests en
      gang om måneden for deres isoleringsevne gennem prøveudtagning. derudover er de
      tilknyttet instituttet kinark, som gennemfører prøver af a-bats og stenuldsgranulat
      under uanmeldte besøg. der er standarder for disse målinger, såkaldte sen-
      standarder. den 1. december 2011 træder der en ny standard for granulat i kraft, og
      rockwool er ved at indarbejde den kontrol, som kræves efter standarden. alle
      rockwools undersøgelser foretages i henhold til standarder. der foreligger ikke
      undersøgelser af tidsstudier til dokumentation for, at rockwools produkter er dyrere
      at installere end papiruld danmarks. rockwool har gennemført egne undersøgelser
      heraf vedrørende a-bats og granulat. efter ds er der en standard for, hvilken
      overtykkelse stenulds granulat og papiruld skal indblæses med – henholdsvis 5 % og
      25 %. udsagnet om, at bor ikke er sundhedsskadeligt har hun fundet på vejle
      kommunes hjemmeside i januar 2010, og hun har gennem ca. et år været beskæftiget
      med at finde materiale til nærværende forbudssag. hun talte med vejle kommune i
      den anledning. i 2009 kom bor på en forordnings-liste fra eu om krav til mærkning
      af materialer med kemikalieindhold. i 20 10 blev borax optaget på kandidatlisten, og
      herefter er produkter med et indhold på over 5.5 % mærkningspligtige. stoffet borax
      medfører nedsættelse af reproduktionsevnen hos mennesker. den fremlagte kopi af
      varedeklarationen for papiruld, er ca. 1 år gammel. hun har ikke kendskab til, hvilken
      betydning nedsættelse af borax-indholdet har på den brandhæmmende virkning. når
      borax er på eu-kandidatlisten er det et kemikalie mistænkt for skadelige virkninger,
      og derfor er det usandt, at papiruld er et miljøvenligt produkt. det er vildledende
      overfor forbrugere, og rockwool har kontaktet kemikalieinspektionen i miljøstyrelsen
      angående anvendelsen af borax i papiruld. ved at gengive papiruld danmarks
      produkter sammen med rockwools, foretages der en sammenligning med rockwools
      meget gode brandhæmmende egenskaber. papiruld danmarks udsagn er stærkt
      vildledende og skader rockwools produkter markedsføringsmæssigt. disse
      markedsføringstiltag har bevirket, at rockwool har anmodet byggestyrelsen og mil-
      jøstyrelsen om en markedsundersøgelse af papiruld danmarks fremgangsmåde.
      rockwool har endnu ikke modtaget svar på sin henvendelse, og har været nødsaget til
      selv at foretage undersøgelser af konkurrerende virksomheders oplysninger på
      hjemmesider og på messer. der findes ikke en europæisk standard for "reaktion to fire"
      for stenuld. bortset fra en østrisk producent af papiruld, benytter alle producenter
      borax som brandhæmmer i papiruld. alle papiruldsproduk-ter har den næstlaveste
      klassifikation, e , og de er tilsat brandhæmmere. hun har ikke kendskab til, hvorfor
                                              - 36 -
       rochwool ikke fulgte op på brevet af 30. januar 2009 fra deres daværende advokat.
       hun ved ikke hvem, der har udleveret oplysningen om, at papiruld er et miljørigtigt
       produkt på en messe. den til sagen fremlagte varedeklaration har rockwool fået
       udleveret af papiruld danmark, og hun har ikke kendskab til, at den er blevet
       ændret.”
susanne kuehn har bemærket, at ”instituttet kinark” ændres til ”key mark instituttet” og
”sen-standarder” ændres til ”cen-standarder”, og at rockwool ikke har anmodet
byggestyrelsen om en markedsundersøgelse af papirulds fremgangsmåde, men derimod en
markedsundersøgelse af cbi a/s´ fremgangsmåde. endelig skal ordet ”stenuld” ændres til
”cellulose”, således at der ikke findes en europæisk standard for ”reaction to fire” for
cellulose.
susanne kuehn har supplerende forklaret blandt andet, at hun arbejder med normer og
standarder inden for brand og bæredygtighed. hun blev bekendt med udsagnet i påstand 6
via en power point præsentation på vejle kommunes hjemmeside. den er lagt ind efter, at et
møde havde fundet sted, og hun formoder, at den stammer fra en tidligere medarbejder hos
papiruld, ellert schram. rockwools produkter miskrediteres, når de sammenlignes med
andre produkter. blandt andet hører de, at nogle kunder fravælger rockwool, når de får den
opfattelse, at papiruld er mere miljørigtigt. når det så oven i købet angives, at papiruld har
den samme brandhæmmende effekt, så mister rockwool kunder. et produkt er ikke
genanvendeligt, blot fordi man kan brænde det. rockwool tager brugt stenuld retur. rgs 90
indsamler, nedgranulerer og transporterer derefter isoleringsmaterialet til fabrikken i
doense.
beat bliver ikke brugt længere og opdateres heller ikke længere. tallene i beat er derfor
gamle, hvorfor de beregninger, papiruld støtter deres udsagn i påstand 13-15 på ikke er
korrekte. der er en international standard for livscyklus analyse 14040-14043, som de selv
anvender. det kan godt passe, at den er fra 1997 og dermed ældre end beat, men beat er
ikke lavet i henhold til iso standarden. hun har talt med sbi, som har svaret, at beat ikke
er relevant i dag. brevet af 17. maj 2013 fra sbi er skrevet på hendes foranledning.
                                                - 37 -
der er stor debat blandt forskere i verden, om hvorvidt noget kan have negativt co₂ aftryk.
tallene fra vif´s produktoversigt 2012 er fastlagt af en dansk standard. minimum
overtykkelse for stenuld er altid + 5 % og +25 % for cellulosefibre. rockwool har selv fået
lavet en livscyklusvurdering, hvilket er en forudsætning for at få en miljømærkning. man
kan ikke anvende bream, som papiruld har gjort i green guide 2008 for papiruld og
rockwool.
status på rockwools korrespondance med miljøstyrelsen og energistyrelsen er, at de ikke
har modtaget svar. hun har rykket for svar telefonisk.
parternes synspunkter
for rockwool a/s er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med
sammenfattende processkrift af 10. juni 2013, hvoraf fremgår:
      ”…
      2.1 overtrædelse af markedsføringsloven og krænkelse af rockwools rettigheder
      det er den erhvervsdrivende, der har markedsført sig, som er ansvarlig for, at markeds-
      føringsloven overholdes.
      de i påstandene anførte udsagn, som papiruld har anvendt i deres markedsføring er udo-
      kumenterede og i strid med reglerne for sammenlignende reklame i
      markedsføringslovens § 5, vildledningsforbuddet i markedsføringslovens § 3 samt god
      skik bestemmelsen i markedsføringslovens § 1.
      det er fælles for påstandene, at papiruld forsøger at fremhæve papirulds isoleringspro-
      dukter på bekostning af stenuldsprodukter ved at anføre nedsættende postulater om
      stenuld/rockwool og ved at tillægge papiruld egenskaber, som papiruld ikke besidder.
      herudover negligeres farlige egenskaber ved kemiske tilsætningsstoffer i papiruld. dette
      er til skade for forbrugerne, professionelle som arbejder med papiruld og stenulds
      producenter generelt, herunder konkret rockwool.
      2.1.1 dokumentationspligt og brug af standarder
      det gælder i henhold til markedsføringslovens regler om sammenlignelig reklame, at
      reglerne finder anvendelse, uanset om sammenligningen retter sig udelukkende mod en
      navngiven konkurrent, eller sammenligningen rettes mod et helt konkurrerende
      produktsegment eller en branche som sådan.
      i forbindelse med den sammenlignende reklame er det – uden undtagelse – den som
      reklamerer, som skal kunne dokumentere ethvert udsagn, som anvendes i
                                             - 38 -
sammenligningen, hvilket også gælder i henhold til markedsføringslovens generelle
vildledningsforbud. kan dokumentationsbyrden ikke løftes, foreligger der
markedsføring i strid med markedsføringsloven. hertil kommer, at den dokumentation,
som gøres gældende til støtte for den sammenlignelige reklame, skal være entydig, dvs.
hvor der f.eks. er divergerende videnskabelige holdninger til en påstand, så må
påstanden ikke anvendes i sammenlignende reklame uden modsat rettede holdninger
også refereres loyalt.
papiruld har fremlagt en række rapporter, alle af ældre dato, til støtte for, og som påstået
dokumentation for, de anvendte udsagn vedrørende papirulds brandegenskaber. det
gøres gældende, at de omhandlede rapporter udtaler sig med stor usikkerhed, hvilket
også fremgår af rapporterne. dertil kommer, at flere rapporter, som fremlægges som
dokumentation, omhandler andre forhold, end det de anvendes som dokumentation for i
markedsføringen. de i fogedsagen som bilag o…, bilag p… og bilag t… fremlagte
rapporter fra dbi er demonstrationer vedrørende afbrænding af træhuse, men
rapporterne udtaler sig ikke om relevante brandegenskaber. den som bilag b,…
fremlagte rapport kan ifølge konklusionen udelukkende bruges som forstudie, ligesom
forsøg er baseret på celluloseprodukter med et boratindhold, der er op mod 3 gange
større end 5 %, hvorfor rapporten ikke kan tjene som dokumentation for papirulds
produkter, som kun har et boratindhold på 5 %.
budskaber skal revurderes og eventuelt opdateres, hvis det er nødvendigt under hensyn
til teknologiudviklingen, sammenlignelige produkter eller andre omstændigheder, som
kan forandre nøjagtigheden af budskabet. det gøres gældende, at papiruld under alle
omstændigheder ikke har opdateret sin dokumentation, og at dokumentationen således
ikke tager i betragtning, at papiruld i sine isoleringsprodukter i 2010 angiveligt har
nedsat boratindholdet med 13-15 % - nedsat fra 5,5 % - og dette forhold medfører
selvstændigt, at den af papiruld påberåbte dokumentation per definition ikke har nogen
bevisværdi dokumentationsmæssigt i forhold til markedsføringen.
det gøres gældende, at de af papiruld anvendte udsagn ikke kan dokumenteres, idet
udsagnene er urigtige og vildledende.
ligeledes gøres det gældende, at dokumentationspligten for udsagnenes rigtighed alene
påhviler papiruld som annoncør.
det gøres endvidere gældende, at de fremlagte rapporter og den påståede
dokumentation ikke opfylder kravene til, at dokumentation skal være fyldestgørende,
hvilket indebærer, at påstandene skal kunne underbygges af udtalelser eller
undersøgelser fra uafhængige instanser med anerkendt faglig kompetence.
det fremgår af bilag 34, at der i henhold til bygningsreglementet kræves, at
isoleringsmaterialer opfylder materialekravet b-s1,d0. hvis dette ikke er tilfældet, stilles
der ekstra krav til inddækning.
endvidere fremgår det af bilag 11, … at papiruld/celluloseisolering fra andre producenter
klassificeres i klasse e. det følger heraf, at papiruld ikke kan anvendes alene, men kun i
en fastholdt konstruktion.
brandtest af byggematerialer – reaction to fire tests - sker ved dansk brandteknisk
institut (dbi) efter standarderne en 13823, en iso 1182, en iso 11925-2 og en iso 1716.
                                            - 39 -
det fremgår af den som bilag b, …fremlagte rapport om organiske isoleringsmaterialers
brandmodstandsbidrag, at "prøvningsbetingelserne er forskellige, dog er hovedparten af
prøvningerne udført efter standarder, som er baseret på iso 834 (svarende til ds 1051.1)".
det fremgår videre, at "prøvningerne er udført med isoleringsprodukter, som varierer i
densitet og i mængden/typen af brandhæmmende salte, og som kan være ændrede siden
prøvningerne blev udført.". og videre "der er mangelfulde oplysninger om eventuelle
fastholdelsessystemer for isoleringen.".
det fremgår således, at der er testet efter en anden standard – og i nogen tilfælde slet ikke
efter en standard - end den, der anbefales af dbi, og at der er ekstrem stor grad af
usikkerhed i testresultaterne, idet bl.a. mængden af brandhæmmende salte, bl.a. borater,
har varieret, og kan være ændret. ligeledes er prøvningsbetingelserne forskellige, og der
er usikkerhed om fastholdelsessystemerne. hertil kommer det overordnede og helt
generelle problem dokumentationsmæssigt, at testene slet ikke omfatter test op imod
rockwool stenulds pladeisolering.
den som bilag o, … fremlagte rapport over brandmodstandsbidrag for alternative
isoleringsmaterialer med fastholdelsessystemer er foretaget i overensstemmelse med
standarden ds 1051.1, og vurderingen af brandmodstandsbidraget er udført i
overensstemmelse med standarden ds 1052.1.
det gøres gældende, at dette ikke er relevante standarder til vurdering af isolerings-
materialernes brandmodstandsevne. det fremgår videre, at der er taget målinger af pa-
piruld med minimum 6 % indhold af borater.
papiruld har under fogedsagen oplyst, at man har nedsat indholdet af borater til 5 %. det
gøres gældende, at allerede derfor kan tidligere anvendte tests ikke lægges til grund
endsige udgøre dokumentation for brandegenskaber, idet det er netop tilsætningen af
borater, der giver papiruld brandhæmmende egenskaber. det gøres gældende, at der er
tale om en væsentlig ændring af boratindholdet.
det fremgår af papirulds dokumentationsmateriale, jf. bilag o,…, at der er væsentlig
forskel på prøvningsresultaterne, og at brandmodstandsbidragene er væsentligt
forskellige afhængige af tilsætningen af borsalte og aluminiumssalte. tilsætningen af
borsalte varierer i bilag o fra 6-18 %, men ingen af de testede produkter har boratindhold
på 5 % svarende til indholdet i papirulds nuværende produkter.
det gøres derfor gældende, at idet der er ændret på indholdet af brandhæmmende salte i
papirulds produkter i 2010, så er det – også alene af denne årsag - påkrævet, at der
udføres nye tests af produkternes brandegenskaber, hvis sådanne tests skal kunne
anvendes i markedsføringen.
de som bilag p, … og t…fremlagte rapporter over sammenlignende brandforsøg er
ligeledes ikke udført efter anerkendte standarder.
papiruld har som bilag x ekstraktens side 603-694 fremlagt "eksempelsamling om
brandsikring af byggeri" fra erhvervs- og byggestyrelsen fra april 2006. det bestrides, at
den fremlagte eksempelsamling udgør fyldestgørende dokumentation for udsagnet "test
foretaget af dansk brandteknisk institut… har vist, at papiruld er lige så
brandhæmmende som stenuld".
                                           - 40 -
den … fremlagte eksempelsamling vedrører sikkerhedsniveau og krav til brandteknisk
dokumentation for byggeri, herunder indhold for så vidt angår dokumentationen samt
klassificering af byggevarer og bygningsdele for deres egenskaber med hensyn til reak-
tion på brand og/eller brandmodstandsevne.
papiruld klassificeres almindeligvis i klasse e, og følgelig kun må bruges med visse
begrænsninger. stenuld klassificeres i klasse a1 eller a2 dvs. som ubrændbart, jf. bilag
12… det betyder, at det kan anvendes uden begrænsninger.
det gøres derfor sammenfattende gældende, at papiruld generelt ikke har testet efter de
ovennævnte anerkendte og relevante standarder, som anbefales af dbi, jf. bilag 34…, at
der i 2010 er ændret på indholdet af brandhæmmende salte i papirulds produkter,
hvorfor det er påkrævet, at der udføres nye tests af papiruld produkternes
brandegenskaber, og at den fremlagte dokumentation ikke kan tjene som dokumentation
for, at papiruld fastholdt i konstruktionen bidrager til brandmodstanden som stenuld.
det er vigtigt for forbrugerne, at erhvervsdrivende ikke fremsætter vildledende eller
urigtige angivelser omkring en vares væsentligste egenskaber, og at forbrugerne kan
stole på den information, den erhvervsdrivende angiver vedrørende den
erhvervsdrivendes produkter, og det er åbenbart, at angivelser vedrørende
isoleringsmaterialers brandegenskaber, der i sin yderste konsekvens kan have betydning
for menneskers liv og helbred, skal være korrekte og kunne dokumenteres.
det gøres gældende, at papirulds mærkning af produkter ikke lever op til kravene i
europaparlamentets og rådets forordning (ef) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om
klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger, som drejer sig om den
iboende farlighed af kemiske stoffer, og som er beregnet på at regulere markedsføring og
salg af kemiske produkter, idet der er fast en grænse for klassificering og mærkning på
5,5 % for borater…
det gøres gældende, at det forhold, at papirulds produkter ikke lever op til kravene i
europaparlamentets og rådets forordning (ef) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 i sig
selv medfører, at mærkningen er vildledende.
dertil kommer, at optagelsen (juni 2010) af borater på eu's kandidatliste over særligt
problematiske stoffer pga. skadelige virkninger på fostre og reproduktionsevnen betyder,
at leverandøren har pligt til at fremlægge et sikkerhedsdatablad for produktet, hvis
indholdet af borater overstiger 0,1 %. denne pligt har papiruld indtil denne sags anlæg
negligeret, hvorved de har tilsidesat hensynet til forbrugeren med henblik på at stille
deres produkter bedre i konkurrencen med rockwool produkter.
det bestrides, således som anført af papiruld, at den som bilag z… fremlagte anvisning
fra by og byg kan læses således, at brandmodstandsevnen kun påvirkes i begrænset
omfang.
det bestrides endvidere, at den pågældende anvisning kan anses som dokumentation for,
at papiruld er lige så brandhæmmende som stenuld, ligesom det bestrides, at det fremgår
af anvisningen, at test fra dbi skulle vise dette. det fremgår af bilag 42 og 43,…at
papiruld ikke har samme brandhæmmende egenskaber som stenuld.
                                             - 41 -
tværtimod fremgår det af anvisningen…, at de alternative isoleringsmaterialer, herunder
papiruld, er brændbare, og at de derfor tilsættes brandhæmmere, der bevirker at
varmeafgivelse og røgudvikling reduceres, ligesom materialerne bliver sværere at
antænde. det fremgår videre…, at papiruld klassificeres ringere end klasse b, jf.
endvidere det ovenfor anførte, mens stenuld er ubrændbart.
det er endvidere ikke korrekt, som anført af papiruld, at en ændring af indholdet af
borater fra 6 % til 5 %, mens indholdet af aluminium samtidigt hæves fra 9 % til 10 % vil
medføre, at brandmodstandsevnen forbliver den samme.
der er påkrævet, at der udføres nye tests af produkternes brandegenskaber, hvis sådanne
tests skal kunne anvendes i markedsføringen.
i forbindelse med udførelse af brandforsøgene 3. august 2011, jf. bilag 43… har dbi
rekvireret en analyse af den papiruldsgranulat fra papiruld, som blev anvendt. det
fremgår af analyserapporten…, at indholdet af borax er 2,6 % og af borsyre 3,4 %.
idet det samlede indhold af borater derved udgør 6,0 %, gøres det gældende, at papirulds
produkt ikke lever op til varedeklarationen.
det gøres videre gældende, at papirulds varedeklarationen er vildledende, idet den
således ikke afspejler det faktiske indhold af de pågældende tilsætningssalte.
papiruld har endvidere foretaget sammenligninger med rockwools produkter i relation
til isoleringsevne. uanset at rockwool har oplyst papiruld om de korrekte
lambdaværdier, gør papiruld brug af beregninger, der tager udgangspunkt i faktuelt
forkerte tal. desuden undlader papiruld at oplyse, at isoleringsevnen for papirulds
produkter er ringere ved hulrumsisolering sammenlignet med rockwool hulrumsfyld.
dermed undlades relevante oplysninger og det pågældende udsagn er ikke
repræsentativt eller balanceret og er dermed egnet til at vildlede forbrugerne med hensyn
til egenskaberne ved papir-ulds produkter.
yderligere er det ikke korrekt, at rockwool stenuldsisolering skal deponeres som farligt
affald, jf. herved bekendtgørelse om anvendelse af restprodukter til bygge- og anlægs-
arbejder og om anvendelse af sorteret, uforurenet bygge- og anlægsaffald, bek. nr. 1662 af
21.12.2010, …, der fastsætter, at stenuld skal udsorteres med henblik på genanvendelse.
det gøres gældende, at fibrene i mineraluld ikke er farlige. rockwools produkter er
registeret i reach systemet og konklusionen er, at produkterne ikke indeholder stoffer,
der er fysisk, sundhedsmæssigt og miljømæssigt skadelige. i modsætning hertil er de
fleste papiruldsprodukter, herunder papiruld fra papiruld, tilsat borater for at forhindre
angreb af skimmel og svamp samt for at mindske brandrisikoen.
det gøres gældende, at det ikke er korrekt, at arbejde med papiruld ikke medfører
irritation af øjne og åndedræt.
når rester af papiruldsgranulat skal bortskaffes som affald, skal det foregå i
overensstemmelse med affaldsbekendtgørelsen. heraf følger, at affald med en
koncentration af et farligt stof, bor, skal bortskaffes som farligt affald.
det følger videre af miljøbeskyttelseslovens § 19, …, at stoffer, produkter og materialer,
                                            - 42 -
der kan forurene grundvand, jord og undergrund, ikke uden tilladelse fra kommunen må
nedgraves i jorden.
det er således ikke korrekt, at papiruld blot kan komposteres, og det gøres gældende, at
papirulds markedsføring er egnet til at vildlede brugerne med hensyn til materialets,
produktets eller varens miljø- og sundhedsmæssige egenskaber og virkninger eller med
hensyn til den risiko, der kan være forbundet hermed, jf. miljøbeskyttelseslovens § 8, stk.
5…
den påståede dokumentation opfylder ikke kravene til, at dokumentation ved
sammenlignende reklame skal være fyldestgørende, hvilket indebærer, at påstandene
skal kunne underbygges af udtalelser eller undersøgelser fra uafhængige instanser med
anerkendt faglig kompetence.
samlet gøres det gældende, at papirulds markedsføring er egnet til at vildlede brugerne
med hensyn til papirulds produktets miljø- og sundhedsmæssige egenskaber og
virkninger og/eller med hensyn til den risiko, der kan være forbundet hermed, jf.
miljøbeskyttelseslovens § 8, stk. 5, ligesom papiruld har handlet i strid med
markedsføringslovens §§ 1, 3 og 5, stk. 2… samt icc's kodeks for reklamepraksis og
markedskommunikation artikel 5, 6, 8, 11, 12 og 22 og kapitel e…
2.1.2 papirulds brug af miljømæssige og etiske påstande
papiruld gør brug af fritstående generelle miljøpåstande, hvilket i almindelighed vil blive
opfattet som absolutte udsagn, der vedrører og generelt anpriser produktet i sin helhed,
jf. herved udsagnene i påstand 8-16 og 22-27. påstande af denne art vil derfor kunne
vildlede forbrugerne, hvis ikke produktet miljømæssigt hører til blandt de absolut bedste
tilsvarende produkter. markedsføring, der indeholder miljømæssige og etiske påstande,
skal bedømmes efter markedsføringsloven.
udsagn om produkter eller aktiviteter skal i almindelighed vurderes i forhold til
tilsvarende produkter i markedet.
når en erhvervsdrivende anvender helt generelle miljømæssige udsagn i sin markeds-
føring af et produkt, gøres det gældende, at produktet må høre til blandt de allerbedste
på markedet, og at de fremhævede miljøfortrin ikke er sædvanligt forekommende for
tilsvarende produkter.
det gøres endvidere gældende, at alle påstande, der benyttes i markedsføringen, skal
være tydelige og afbalancerede, herunder at de skal være korrekte, præcise, relevante og
klart formuleret, så forbrugerne umiddelbart forstår dem og ikke bliver vildledt.
således er det et krav, at det klart og tydeligt fremgår, om en miljøpåstand angår hele
produktet eller virksomheden, at budskabet ikke må fremhæve egenskaber eller aspekter,
der må anses for uvæsentlige i forhold til belastningen af miljøet, og at overdrivelser om
den erhvervsdrivendes aktiviteter eller produktets indvirkning på miljøet ikke må
forekomme, og væsentlige informationer ikke må være udeladt.
det gøres gældende, at det er en væsentlig information – som udelades af papiruld - at
papiruld tilsættes borater, hvilket er et sundhedsskadeligt kemikalie, der kan optages
                                             - 43 -
gennem huden og ved inhalation. ligeledes er stoffet fosterbeskadigende og er
klassificeret som skadeligt for reproduktionen og det ufødte barn og optaget på eu’s
kandidatliste over særligt problematiske stoffer, jf. ovenfor.
brug af generelle miljømæssige påstande som "miljøisolering", "miljøvenlig",
"bæredygtig" og "grønne jobs", jf. herved påstandene 8, 9, 16 og 23-27 er ikke entydige, og
det gøres gældende, at udsagnene er vildledende, idet de bruges uden tilstrækkelig og
nødvendig specifikation.
det gøres i tillæg hertil gældende, at layout, farvevalg og billeder på papirulds
hjemmeside ud fra en helhedsvurdering giver indtryk af, at virksomheden og dens
produkter har miljømæssige fortrin frem for tilsvarende produkter fra konkurrenter.
papiruld har som dokumentation alene angivet nogle "beregninger" på energiforbrug ved
produktionen af papiruld og ved bortskaffelse. der tages ikke højde for, at papiruld er
biologisk nedbrydeligt, og dermed har en kortere levetid end fx mineraluld.
det gøres gældende, at papiruld ikke har godtgjort, at papiruld generelt belaster miljøet
væsentligt mindre end tilsvarende produkter, ligesom det gøres gældende, at papiruld
ikke har gennemført en vurdering af hele produktets livscyklus fra anskaffelse af
råmaterialer og fremstilling, brug og bortskaffelse af produktet samt transporter inden
for og imellem disse faser. papirulds påstande baserer sig på og søges dokumenteret ved
en analyse fra statens byggeforskningsinstitut. denne analyse er ikke i overensstemmelse
med iso standarderne for livscyklusanalyse (iso 14040 serien). ved en
livscyklusanalyse inkluderes blandt andet energiforbrug ved produktion, distribution og
indsamling af brugte papiruldmaterialer samt miljøbelastninger ved brug af tryksværte
og andre kemikalier. det gøres gældende, at papiruld ikke har inkluderet dette i sine
beregninger.
det gøres endvidere gældende, at de markedsførte miljøfortrin er tilvejebragt ved hjælp
af tiltag, der i sig selv afføder skader i miljøet, idet papiruld tilsættes borater, som spredes
i naturen med tiden, og som medfører, at papirisoleringsaffald skal behandles efter
særlige regler.
det gøres gældende, at papiruld ikke på tidspunktet for fremsættelsen af de markeds-
førte udsagn har kunnet fremlægge livscyklusanalyser som dokumentation for
udsagnene indeholdt i påstand 8-16 og 22-27.
det gøres endvidere gældende, at udsagnene i påstand 8-16 og 22-27 ikke er objektive og
indeholder alle relevante oplysninger, herunder principperne for opgørelsen af den co₂
mængde, som stenuld ifølge det påståede skulle udlede.
offentligheden har krav på at få en nærmere, letforståelig forklaring på et udsagn
vedrørende miljø samt oplysning om, hvordan dette dokumenteres, jf.
markedsføringslovens § 1. i modsat fald vil forbrugerne ikke være i stand til at forstå og
bedømme rigtigheden af de særlige miljømæssige forhold ved et produkt, før de træffer
beslutning om eventuelt køb. papiruld har ikke løftet denne dokumentationspligt for sine
miljøpåstande.
ifølge forbrugerombudsmanden skal miljømæssige påstande opfylde følgende fire
punkter, for at der ikke foreligger vildledning af forbrugerne i strid med markeds-
                                             - 44 -
føringslovens § 3…:
den fremhævede reduktion af påvirkningerne af miljøet skal være et af produktets væsentligste
miljøfortrin og være væsentlig for belastningen af miljøet.
1.       det markedsførte miljøfortrin må ikke være tilvejebragt ved hjælp af tiltag, der i sig selv
         afføder skader i miljøet
2.       fortrinnet må ikke væsentligt reduceres eller udlignes af andre miljøbelastende aspekter
         ved produktet
3.       miljøfortrinnet må ikke være sædvanligt forekommende for tilsvarende produkter
det gøres gældende, at papiruld ikke opfylder disse fire krav endsige har dokumenteret
dette.
endvidere gøres det gældende, at papiruld er forpligtet til at godtgøre, at produktet
generelt belaster miljøet væsentligt mindre end tilsvarende produkter, og at papiruld er
forpligtet til at gennemføre en vurdering af hele produktets livscyklus.
papiruld gør brug af etiske påstande om arbejdsklima og bæredygtighed… sådanne
påstande må baseres på krav om efterlevelse af krav om hensyntagen til sociale og etiske
forhold og om mindst mulig belastning af miljø og sundhed. det gøres gældende, at
papiruld ikke har godtgjort dette, herunder under hensyntagen til at papiruld indeholder
borater.
det gøres i den forbindelse gældende, at papiruld ikke har godtgjort, at papiruld er
fremstillet under ordentlige produktions- og arbejdsforhold, at papiruld er sundheds- og
miljømæssigt et godt valg, fordi det lever op til krav, der er strengere, end lovgivningen
kræver, at papiruld har bedre miljøegenskaber end de fleste tilsvarende produkter, bl.a. i
forhold til energieffektivitet og ressourceanvendelse, eller at papiruld er fremstillet under
forhold, der tilgodeser en bæredygtig udvikling af lokalsamfundet, herunder hensyn til
klima, miljø, leveforhold, etiske hensyn, sundhed o.a.
det gøres videre gældende, at når et kemisk stof på et sikkert grundlag identificeres som
”særligt farligt” efter internationale principper, skal en virksomhed, der ønsker at
profilere sig som bæredygtig, formulere en handlingsplan for stoffets udfasning fra
produktets fremstillingskæde. stoffet udfases både som råvare og som hjælpestof i
produktionen. når eu optager et stof på ”kandidatlisten” har virksomheden enten
allerede udfaset stoffet eller har en stram tidsplan for stoffets udfasning.
når det anføres, at papiruld er et 100 % genanvendeligt produkt, for hvilket der ikke er
gennemført nogen test i henhold til godkendte procedurer, er der ikke tale om en
dokumenteret påstand.
det gøres gældende, at by og bygs beregningsprogram beat ikke lever op til iso
standarderne for livscyklusanalyse. dokumentation for miljømæssige udsagn, der er
beregnet herefter, er følgelig ikke sket efter anerkendte standarder, og derfor kan beat
beregningerne ikke tjene til endelig og objektiv dokumentation for de anvendte udsagns
rigtighed.
den påberåbte dokumentation, herunder miljøvurderingen fra 2001… tager ikke højde
for, at der er kommet ny viden på området, og at papiruld indeholder kemikalier, der
                                               - 45 -
      siden miljøvurderingens udarbejdelse er optaget på reach’s kandidatliste over særligt
      problematiske stoffer
      det gøres sammenfattende gældende, at det helhedsindtryk, forbrugerne får af
      profileringen af papiruld, er vildledende, ligesom det er udtryk for udeladelse af
      væsentlig information, at enkelte påståede positive forhold fremhæves på bekostning af
      negative oplysninger om bl.a. boraters skadelige og farlige virkninger, og dette er egnet
      til at give papiruld en bedre miljømæssig eller etisk profil, end der objektivt set er
      grundlag for ud fra en samlet vurdering af produkterne og virksomheden.
      2.2 tidligere sager mellem rockwool og papiruld
      papiruld har… fremlagt intern korrespondance til støtte for, at den reviderede brochure,
      bilag n … skulle være sendt i udkast hos rockwool. dette bestrides. det skal endvidere
      præciseres, at rockwool ikke har godkendt reviderede brochurer.
      det blev klart tilkendegivet, at de i annoncen anvendte udsagn fandtes retsstridige, og
      dermed ikke kunne accepteres af rockwool.
      der påhviler ikke rockwool nogen forpligtelse til at overvåge deres konkurrenters
      markedsføringsmateriale, og følgelig burde rockwool ikke være bekendt med
      anvendelsen af papirulds udsagn. rockwool har følgelig ikke have mistet sin ret til at
      gøre indsigelse på baggrund af passivitet.
      2.3 brug af rockwools varemærker
      i de situationer hvor den sammenlignende reklame direkte henviser til en virksomheds
      varemærker, da vil en sådan brug af varemærker kun være tilladt, hvis sammenlignings-
      udsagnene er korrekte og verificerbare, idet der ellers udover krænkelse efter markeds-
      føringslovens regler om sammenlignende reklame, tillige foreligger en
      varemærkekrænkelse. dette gør sig således gældende i relation til de af sagen omfattede
      udsagn, og det gøres gældende, at papiruld danmarks brug af rockwool varemærket
      og batts varemærket krænker såvel varemærkelovens §§ 4 stk. 1 og 2.
      2.4 bødestraf
      som følge af den skete markedsføring skal papiruld idømmes bødestraf for overtrædelse
      af markedsføringslovens §§ 3 og 5, jf. § 30. stk. 3, idet det i den forbindelse er en
      skærpende omstændighed, at papiruld har forsat brugen af de vildledende udsagn, og at
      papiruld mod bedrevidende har forsat brug af ukorrekte angivelser om rockwools
      produkter efter at være blevet gjort opmærksom herpå.
      en bøde må udmåles til et beløb, der svarer til det dobbelte af papirulds
      markedsføringsomkostninger på minimum kr. 250.000…”
under hovedforhandlingen har rockwool a/s med hensyn til udsagn om brand yderligere
henvist til claus skovs forklaring om, at isolering med papir ofte anvendes på lofter, men at
det er korrekt, at papiruld danmarks tests alene er lavet på lodrette flader. rockwool a/s har
                                                    - 46 -
således anført, at papiruld danmark i deres markedsføring ikke gør opmærksom på, at deres
udsagn kun gælder for lodrette konstruktioner.
med hensyn til spørgsmålet om retlig interesse er det anført, at den omstændighed, at der er
et offentligretligt tilsyn på retsområdet ikke medfører, at der ikke kan føres retssag herom.
for papiruld danmark er der i det væsentligste procederet i overensstemmelse med endeligt
sammenfattende processkrift af 15. august 2013, hvoraf fremgår:
       ”…
       1.1 ad påstand 1 (om forbud)
       betingelserne for at nedlægge fogedforbud har ikke været opfyldt, jf. nærmere
       under ad påstand 2 og 4.
       1.2 ad påstand 2 (om deklaration)
       rockwool har været bekendt med papirulds anvendelse af udsagnet, men aldrig
       foretaget sig noget over for papiruld i denne henseende og/eller accepteret, at
       udsagnene blev anvendt. det gøres derfor gældende, at rockwool har fortabt sin
       eventuelle ret ved passivitet. endvidere ophørte papiruld med at bruge udsagnet i
       deres markedsføring i begyndelsen af 2010. det gøres derfor gældende, at
       påstanden ikke har den fornødne aktualitet til at blive pådømt.
       udsagnet stammer fra artiklen "en tossehistorie fra det virkelige liv" bragt i
       publikationen "vedvarende energi" - maj 2005... artiklen er en omtale af dtu-rapport
       "varmeisoleringsevne for ydervægge målt i borup seniorby",… beregninger som
       dokumentation for rigtigheden af udsagnet er fremlagt…
       1.3 ad påstand 3, 5 og 12 (om brandmodstandsbidrag)
       der er tale om lovlig sammenlignende reklame.
       udsagnene, som vedrører brandmodstandsbidraget fra isoleringsmaterialet, kan
       dokumenteres, jf. bl.a. rapporten ”brandmodstandsbidrag for alternative
       isoleringsmaterialer med fastholdelsessystem” af frede christensen, ejnar danø,
       dansk brand- og sikringsteknisk institut, juli 2001…
       af rapporten…fremgår, at brandmodstandsbidraget er 41 minutter for
       isoleringsmaterialet "celluloseuld som løsuld med 6 % bor- og 9% aluminiumsalte.
       pladefelt med stålnet." omregnes dette til bme (brandmodstandsbidraget fra
       isoleringsmaterialet), svarer det til et bme på 0,41. bme for stenuld er 0,2, jf. træ og
       brand - træbranchens oplysningsråd…
       trine dalsgaard jensen har for sø- og handelsretten forklaret, jf. retsbogsudskrift af
       16. juli 2013, side 10, 1. afsnit, linje 6, at "under forudsætning af, at de er bestemt under
       samme forudsætninger, vil papiruld have den bedste brandmodstandsevne i denne
       konstruktion.". kurt munk pedersen har i fogedretten forklaret…"i nogle ældre
                                               - 47 -
undersøgelser er brandmodstandsevnen for rockwools produkter angivet til 0,2. han har
ikke grundlagt for at betvivle resultaterne i rapporten om "brandmodsbidrag for alternative
isoleringsmaterialer med fastholdelse system" fra 2001, men den er ikke gennemført efter en
standardiseret prøvenorm"
der kan også henvises til rapport udarbejdet af kurt stokbæk, september 2001, med
støtte fra energistyrelsens udviklingsprogram for miljø- og arbejdsmiljøvenlig
isolering "organiske isoleringsmaterialer, brandmodstandsbidrag", jf. bilag b… i
rapporten… konkluderes "for fastholdte isoleringsmaterialer af cellulose løsfyld ligger
det forventede bme på niveau med bme for stenuld og for de øvrige analyserede materialer
(bortset fra fåreuld) ligger det forventede bme på niveau med bme for glasuld".
endvidere kan der henvises til bilag z, by og byg anvisning 207, statens
byggeforskningsinstitut "anvendelse af alternative isoleringsmaterialer". i
anvisningen e410, 1. afsnit om brandforhold fremgår "papirisolering som løsfyld
fastholdt i konstruktionen bidrager til brandmodstandsevnen svarende til
brandmodstandsbidraget fra stenuld, hvis det er fastholdt".
papiruld henviser på sin hjemmeside til relevant dokumentation…
rockwool har gjort gældende, at de i fogedsagen fremlagte rapporter ikke kan anvendes
som dokumentation, bl.a. fordi der ikke er testet efter relevante standarder, og fordi
papiruld har ændret indholdet af borater. dette bestrides.
det er korrekt, at papiruld i 2010 nedsatte indholdet af borax/borsyre (som kaldet
"borsalte") til 5 % fra 6 %. men samtidig blev tilsætningen af aluminiumhydroxid også
ændret fra 9 % til 10 %.
borax/borsyre og aluminiumhydroxid tilsættes papiruld for at forbedre produktets
reaktion på brand, idet saltene bevirker, at varmeafgivelse og røgudvikling reduceres,
ligesom materialet bliver sværere at antænde. ved brandpåvirkning frigives fugt fra
saltene, som medfører en afkøling og forkulning. tilsætningen af disse salte påvirker
således materialets reaktion på brand, men har samtidig en effekt mod råd.
som det fremgår af by og byg, statens byggeforskningsinstitut, anvisning 207,
"anvendelse af alternative isoleringsmaterialer"… påvirker tilsætningen af borax/borsyre
og aluminiumhydroxid kun brandmodstandsbidraget fra isoleringsmaterialet i
begrænset omfang. således konkluderes det … "det har vist sig ved brandprøvning, at
tilsætningsstofferne især har en effekt, når det gælder antændelighed, varmeafgivelse og
røgudvikling, mens gennembrændingshastigheden kun påvirkes i begrænset omfang ved
tilsætning af brandhæmmere."
det gøres derfor gældende, at en ændring af indholdet af borsalte fra mindre end 6 % til
mindre end 5 %, hvor indholdet af aluminiumhydroxid samtidig blev forhøjet med 1 %,
ikke har negativ betydning for produktets brandmodstandsbidrag, og derfor heller ikke
for resultatet af rapporterne, jf. bilag b og o. tværtimod har ændringen af indholdet af
aluminiumhydroxid fra 9 % til 10 % forbedret papirulds reaktion på brand.
det fremgår af bilag o …, at produktet "celluloseuld som løsuld med 18 % borsalte. pladefelt
med stålnet" har en bme på 0,26 altså et langt lavere bme end papiruld med 6 % bor. det er
således dokumenteret, at papirulds ændring af indholdet af bor fra mindre end 6 % til
                                                - 48 -
mindre end 5 % ikke har negativ betydning i forhold til isoleringsmaterialets
brandmodstandsbidrag.
rockwool har gjort gældende, at papirulds varedeklaration er vildledende… dette
bestrides.
rockwool har i processkrift 2 fremlagt prøvningsrapporter fra dbi af henholdsvis
10. og 3. august 2011, jf. bilag 42 - prøvningsrapport for papiruld … og 43 -
prøvningsrapport for rockwool … det kan ikke ud af prøvningsrapporterne
udledes, at konklusionerne i bilag o og b er ukorrekte. endvidere kan bilag 42 og
43 ikke sammenlignes med bilag o og b, da der er tale om vidt forskellige
rapporter. forskellene er bl.a.:
    1) at bilag o er en rapport om isoleringsmaterialets brandmodstandsbidrag. der
    er testet ud fra en lodret konstruktion, og man kan ud fra additionsmetoden
    beregne isoleringsmaterialets bme. bilag 42 og 43 er en
    "standardklassifikationsprøvning, hvor det er vurderet, om en bygningsdel opfylder en
    bestemt standard", jf. trine dalsgaard jensens forklaring i østre landsret,… bilag
    42 og 43 er testet ud fra en vandret ikke-bærende bygningsdel. som det fremgår
    af træ og brand - træbranchens oplysningsråd…, kan bme ikke beregnes ved
    vandrette flader. der kan også henvises til trine dalsgaard jensens forklaring i
    sø- og handelsretten, jf. retsbogsudskrift af 16. juli 2013, side 9, 3. afsnit
    "additionsmetoden vil være uegnet til de test, der er foretaget i prøvningsrapporterne af
    29. august 2011…additionsmetoden er derfor uegnet i den vandrette konstruktion, og
    det giver ikke mening, når rockwool har beregnet bme efter additionsmetoden.
    additionsmetoden kan kun anvendes til ikke-bærende vægge.". der kan også henvises
    til kurt munks forklaring i sø- og handelsretten, jf. retsbogsudskrift af 16. juli
    2013, side 7, 1. afsnit "additionsmetoden kan kun anvendes på lodrette konstruktioner.
    de har dog lavet beregning på en vandret konstruktion for at vise, at brandmodstanden
    ikke er den samme for lofter. dette er "ikke efter bogen", men de har gjort det, fordi
    papiruld ikke skriver, at deres udsagn alene gælder for lodrette konstruktioner".
    2) rapport, jf. bilag 42, er ikke lavet efter papirulds anvisninger, idet der kun er
    anvendt et lag gipsplade, og
    3) der er tale om to forskellige produkttyper, papiruld er granulat og rockwool
    er batts (måtter), hvilket har særlig betydning for en test i en vandret
    konstruktion.
derudover er der tale om ensidigt indhentede erklæringer, efter sagens opstart til brug
for sagen, som derfor ikke kan tillægges nogen bevisværdi. men uagtet dette ændrer det
ikke på det faktum, at papiruld har dokumenteret rigtigheden af udsagnene.
det gøres under alle omstændigheder gældende, at rockwool har mistet sin eventuelle
ret ved passivitet, idet rockwool tilbage i 2009 accepterede, at papiruld kunne anvende
følgende udtryk om papiruld: ”høj brandmodstand” og ”test foretaget af dansk brandteknisk
institut og test i tv har vist, at papiruld er lige så brandhæmmende som stenuld og yder en bedre
modstand mod brand end f.eks. glasuld”.
mht. påstand 5 skal udsagnet "test foretaget af dansk brandteknisk institut… har vist, at
papiruld er lige så brandhæmmende som stenuld" selvsagt læses i sammenhæng med hele
                                             - 49 -
afsnittet med overskriften "høj brandmodstand", jf. bilag n… udsagnet omtaler
brandmodstandsbidraget fra isoleringsmaterialet, jf. overskriften "høj brandmodstand".
papiruld har anvendt lignende udsagn siden rapporterne, jf. bilag o og b, blev
offentliggjort i 2001, uden at rockwool tidligere har reageret på relevant vis heroverfor.
det gøres derfor gældende, at rockwool har fortabt sin eventuelle ret ved passivitet.
1.4 ad påstand 4 (om prissammenligning)
udsagnet, "isolering af en konstruktionsdel koster ca. det samme som mineraluld…men hvis
man regner på de samlede byggepladsomkostninger, affald ventetider, forstyrrelser af andre
arbejder, så er papiruld langt billigere…hvis alle disse ulemper bliver indregnet, bliver isolering
med papiruld lang billigere", skal selvsagt læses i sammenhæng med hele afsnittet med
overskriften "billig isolering"…
isolering af en konstruktionsdel med papiruld koster nogenlunde det samme som
isolering med traditionelle typer af isoleringsmateriale, hvis man udelukkende medtager
omkostninger til materialer og arbejdsløn. derimod vil der i forhold til
byggepladsomkostninger være større omkostninger forbundet med at anvende
mineraluld i forhold til papiruld. det skyldes, at der ved mineraluld - i modsætning til
papiruld - vil være affald i form af afskårne rester, som efterfølgende skal fragtes væk.
ligeledes kræver mineraluld omkostninger til opbevaring på byggeplads, hvilket ikke er
tilfældet med papiruld, da dette først bliver leveret, når det skal bruges. det gøres derfor
gældende, at udsagnet er korrekt.
papiruld anvender ikke længere udsagnet i deres markedsføring, jf. claus skovs
forklaring for fogedretten i hillerød…og udskrift fra papirulds hjemmeside, udskrevet
den 8. maj 2011 …, hvor det fremgår, at udsagnet er fjernet. det gøres derfor gældende, at
påstanden ikke har den fornødne aktualitet til at blive pådømt.
1.5 ad påstand 6 – frafaldet
 …
1.6 ad påstand 7 - frafaldet
…
1.7 ad påstand 8, 9, 13-16 og 23 (om miljø – særlig om co₂ udledning)
mht. påstand 16 har rockwool ikke retlig interesse i søgsmålet, idet udsagnet
hverken direkte eller indirekte henviser til eller omtaler rockwool eller rockwools
produkter. påstanden skal derfor afvises. der findes i forhold til det anvendte
udsagn et effektivt offentligretligt tilsyn.
mht. påstand 8, 9 og 16 gøres det gældende, at der er tale om anprisninger, som
ikke skal kunne dokumenteres.
mht påstand 23 er påstanden uklar og upræcis, og den er formuleret for bredt og dækker
således også utvivlsomt retmæssige forhold.
alle udsagnene er korrekte og kan i videst muligt omfang dokumenteres.
                                          - 50 -
der findes forskellige beregningsmetoder til at fastslå et produkts miljøbelastning. i
sbi anvisning nr. 207 statens byggeforskningsinstitut 2003…, er der angivet
miljødata og miljøbelastninger for papiruld. udsagnene er udledt af og beregnet ud
fra by og bygs beregningsmetode beat - et edb-værktøj til miljøvurdering af
byggevarer, bygningsdele og bygninger…en udskrift fra sbi´s hjemmeside af 11.
november 2011 indeholdende en beskrivelse af beat…
rockwool gør gældende, at beregningsmetoden efter beat ikke kan anvendes, idet
den ikke er i overensstemmelse med iso standarderne for livscyklusanalyse (iso
14040 serien). det bestrides, at anvendelse af beat beregningsmetoden ikke kan
anvendes som dokumentation.
rockwool har i processkrift 2 fremlagt en udtalelse fra sbi af 17. maj 2013 vedr.
ajourføring af data og validiteten af beregninger med sbi´s edb-program beat….
der er tale om en ensidigt indhentet erklæring efter sagens opstart til brug for
sagen, som derfor ikke kan tillægges nogen bevisværdi.
der findes ikke nogen officiel udtalelse fra sbi hverken på sbis hjemmeside eller fra
andre offentlige myndigheder om, at edb-programmet beat ikke længere er
anvendeligt. dette er angiveligt også relativt nyt, idet den nye ordning dgnb først
er lanceret i maj 2012. papiruld har derfor haft en berettiget forventning om, at
programmet kunne/kan anvendes. sbi sælger stadigvæk beat på deres hjemme-
side, jf. hans dollerups forklaring for sø- og handelsretten, jf. retsbogsudskrift af
16. juli 2013, side 11, 2. afsnit "man kan stadigvæk købe programmet, og sbi omtaler det
på deres hjemmeside. meddelelsen fra sbi af 17. maj 2013 er derfor ikke meldt ud til offent-
ligheden".
beat simulering af papiruld og rockwool er fremlagt som bilag … for begge pro-
dukter er der under "emissioner til luft" angivet mængden af kuldioxyd (co₂) i kg
(nederste markering med cirkel) papiruld: 6,84kg og rockwool 27,322 kg. grafen…
der henholdsvis viser 27 kg for rockwool samt 7 kg for papiruld (afrunding), stam-
mer således fra beat.
papiruld har på sin hjemmeside…en henvisning til sbi anvisning nr. 207 statens
byggeforskningsinstitut 2003 (bilag z), hvor beat ligeledes refereres, og hvor der
er dokumentation for udsagnene…
miljøudsagnene skal i øvrigt ses i sammenhæng med de øvrige miljøudsagn, der
anvendes for papiruld… hvor der henvises til breeam certificering af celluloce-
uld.
breeam bre environmental assessment method, er en udbredt britisk miljøcerti-
ficeringsordning. breeam anvendes ved miljøvurdering af en bygning med fokus
på co₂-udledning. i green guide vurderingen af produkternes miljømæssige profil
anvendes den såkaldte livscyklus metode,… breeam ordningen fungerer ved et
point-system, hvor man giver points for forskellige kategorier, heriblandt bygnings-
materialer, transport, forurening, m.v. alt efter hvor mange points man opnår,
certi-ficeres byggeriet enten pass, good, very good, excellent og outstanding.
beskri-velse af ordningen er fremlagt som bilag aq (te126). "dry blown recycled
cellulose insulation" opnår den højeste placering, a+, i green guide 2008…særligt
mht. udledning af co₂, fremgår det af samme bilag, at udledning af co₂ er bereg-
                                            - 51 -
net til -2.1. for "stone wool insulation - density 33 kg/m3" er udledning af co₂
beregnet til 5.1…
endvidere bidrager papiruld til nedbringelsen af co₂ ved køb af vedvarende
energiproduktion til produktionsvirksomheden i hillerød. certifikat fra dong energi er
fremlagt som bilag at (te112). papiruld anvender således udelukkende co₂-neutral
energi i sin produktion, hvilket yderligere bidrager til udsagnenes rigtighed.
1.8 ad påstand 10, 22 og 27 (om miljø – særligt om genanvendelighed)
rockwool har ikke retlig interesse i påstanden 10 og 27, idet udsagnene hverken
direkte eller indirekte henviser til eller omtaler rockwool eller rockwools produk-
ter. påstandene skal derfor afvises. der findes i forhold til de anvendte udsagn et
effektivt offentligretligt tilsyn. arbejdstilsynet er i e-mail af 14. december 2010 af
rockwool direkte gjort opmærksom på papirulds markedsføring…hvis arbejds-
tilsynet havde fundet anledning til kritik, må det formodes, at de havde rettet hen-
vendelse til papiruld med anmodning om at ændre udsagnet. dette er ikke til-
fældet. der kan endvidere henvises til ad påstand 24-26, vedr. rockwools henven-
delse til kemikalieinspektionen om netop udsagnet i påstand 10.
udsagnene i påstand 10, 22 og 27 er korrekte og dokumenterede, jf. bl.a. bilag z …,
hvor det under punktet "miljøvurdering af tilsætningsstoffer" fremgår "forekomsten
af bor i indeklimaet i bygninger, hvor der er tilsat borsalte til isoleringen, adskiller sig
ifølge feltundersøgelser ikke eller kun i meget ringe grad fra baggrundsforekomsten
(schneider, 1999)" og "bortskaffelse og genanvendelse. der er en markant forskel på isole-
ringsmaterialers miljøpåvirkning hvad angår bortskaffelse, hvilket skyldes, at mineralulds-
isolering skal deponeres, mens organiske isoleringsmaterialer som papir- og hørisolering
kan bortskaffes ved afbrænding på et forbrændingsanlæg."
i afsnittet "bortskaffelse og genanvendelse" fremgår, at "papiruld- og hørisolering kan
genbruges som isolering".
endvidere kan der henvises til bilag æ…hvor der bl.a. fremgår…"genanvendelse på
landbrugsjord. isoleringsprodukter kan anvendes som gødning eller mikronæringsstof, idet
produkterne indeholder ammonium, phosphat og bor."
udsagnenes rigtighed påvirkes ikke af rockwools etablering af en returordning.
desuden påstår papiruld ikke på noget tidspunkt i disse udsagn, at rockwools stenuld
ikke kan genanvendes.
rockwool gør gældende, "at papiruld ikke kan genanvendes og recirkuleres pga. det høje
indhold af pesticider og brandhæmmere, og derfor ikke kan indgå i produktion af nyt papir."
genanvende defineres efter nudansk ordbog som at genbruge noget, jf. bilag ae (te2).
brugen af ordet genanvendelig betyder således ikke, at papiruldsisolering, som af
rockwool anført, skal kunne bruges til at fremstille papir igen. udsagnet 100 %
genanvendelig betyder derimod, at papiruldsisolering kan genbruges som
papiruldsisolering. dette er desuden samme fortolkning af ordet, som rockwool selv
anvender, når rockwool gør gældende, at rockwools isolering kan genanvendes til ny
isolering… det giver ikke mening at påstå, at papiruld ved brug af udsagnet "papiruld er
et 100 % genanvendeligt produkt" skal kunne dokumentere, at papiruld kan genanvendes
til fremstilling af nyt papir.
                                               - 52 -
1.9 ad påstand 11 – frafaldet
…
 1.10 ad påstand 17 (om tilbagekaldelse af materiale)
det bestrides, at papiruld er forpligtet til at tilbagekalde markedsføringsmateriale
indeholdende udsagn omfattet af 2-16, idet det gøres gældende, at der ikke
foreligger retsstridige handlinger.
1.11 ad påstand 18 og 19 (om varemærkekrænkelser)
det bestrides, at papiruld har krænket rockwool's rockwool eller batts
varemærkeregistrering.
1.12 ad påstand 20 (om sagsomkostninger)
det bestrides, at papiruld er forpligtet til at betale rockwools omkostninger i
forbindelse med sagen, herunder sagen om foreløbigt forbud, idet det gøres
gældende, at der ikke foreligger retsstridige handlinger.
1.13 ad påstand 21 - frafaldet
…
1.14 ad påstand 24-26 (om arbejdsmiljø)
rockwool har ikke retlig interesse i søgsmålene. rockwool anfører, at "det antydes,
at papiruld - i modsætning til andre isoleringsmaterialer, herunder stenuldsisolering - ikke
indeholder farlige fibre eller ved anvendelse indebærer en øget risiko for støvlunge
sygdomme og bronkitis". rockwool gør gældende, at fibrene i mineraluld ikke er
farlige.
det bestrides, at der er tale om en sammenlignende reklame, idet udsagnene
hverken direkte eller indirekte henviser til eller omtaler rockwool eller rockwools
produkter. rockwools anbringende om, at fibrene i mineraluld ikke er farlige, har
derfor ikke betydning for sagens bedømmelse.
der findes i forhold til de anvendte udsagn et effektivt offentligretligt tilsyn.
påstandene er uklare og upræcise, og de er formuleret for bredt og dækker således også
utvivlsomt retmæssige forhold.
kemikalieinspektionen har ikke fundet anledning til at rejse kritik af papirulds
markedsføring.
udsagnene er korrekte og kan dokumenteres.
udsagnene "indeholder ingen farlige fibre", "ingen øget risiko for støvlunge sygdomme og
bronkitis" og " "irriterer ikke øjne og åndedræt" skal selvsagt læses i sammenhæng med hele
afsnittet med overskriften "arbejdsmiljø". af afsnittet fremgår, at "papiruld indeholder ingen
syntetiske fibre, og udsætter derfor ikke brugerne for kløe, svie og andet ubehag. når man arbejder
                                            - 53 -
med papiruld undgår man følgende:" hvorefter bl.a. de tre udsagn anføres. herefter fremgår,
"papiruld anbefaler altid brug af støvmaske".
mht. udsagnet "indeholder ingen farlige fibre" er dette faktuelt korrekt.
der kan henvises til rapport "vurdering af risiko ved anvendelse af borsyre/borax til isolering",
oktober 1995 udarbejdet af chemtox miljørådgivning, jens haugaard… rapporten, som
er tilgængelig på papirulds hjemmeside, konkluderer…, at selv hvis man – mod papir-
ulds anbefaling – vælger at arbejde med papiruld uden maske, skal man arbejde 7,5 time
pr. dag i 3 menneskeliv, før man rammer grænseværdierne, som stadig betegnes som
ubetydelige.
rockwool har… fremlagt en artikel fra politiken. i artiklen … understreger jens tørsløv
fra rådgivningsfirmaet dhi, at det "ikke kan påvises, at en medarbejder på en arbejdsdag på
otte timer med isoleringsarbejde med papiruld med fem procent eller mindre indhold af boresyre og
med de nødvendige beskyttelsesmidler optager mere borsyre i kroppen end grænseværdierne
tillader".
de borsalte, der er indeholdt i papiruld, frigives ikke til omgivelserne, når
produktet er installeret. der kan henvises til…rapport "forekomst af bor i inde-
klimaet", t. schneider, arbejdsmiljøinstituttet, september 1999. i rapporten …
konkluderes "forekomsten af bor i indeklimaet adskiller sig ikke eller kun i meget ringe
grad fra baggrundsforekomsten. koncentrationerne må karakteriseres som meget lave.". i
forbindelse med installation af papiruld, frigives de tilsatte borsalte kun i meget
begrænset omfang… eta rapport for papiruld, punkt 2.1.4 … og 2.1.12 …, hvor det
fremgår, at der kun frigives 0,14 % af de tilsætningsstoffer, der er tilsat papiruld,
når der arbejdes med produktet.
borsalte anvendes endvidere bl.a. i væsker til øjenskylning, sårrens samt til konservering
af madvarer, fx kaviar fra stør, hvor der må bruges op til 4 g/kg. der kan henvises til
fødevarestyrelsens positivliste 2011 – ”fortegnelse over tilsætninger til fødevarer og e-
nummerbogen”, år 2008…
rockwool gør gældende, at det ikke er korrekt, at arbejde med papiruld ikke medfører
irritation af øjne og åndedræt. der henvises til…vejledning fra
branchearbejdsmiljørådet for bygge og anlæg". da der alene er tale om en vejledning,
hvis indhold omkring forholdsregler og mulige helbredseffekter ikke er dokumenteret,
kan … ikke anvendes som dokumentation for, at udsagnene ikke er korrekte.
det er ikke dokumenteret, at borsalte medfører reproduktionsskader. der er alene tale
om mistanke om reproduktionsskader.
der kan endvidere henvises til rapport "brug af alternativ isolering i forbindelse
med renovering af ældre etageejendom" udført af bst danmark (bedrift sundheds
tjenesten), marts 2006. rapporten havde til formål at vurdere arbejdsmiljøfor-
holdene ved isolering med alternative isoleringsmaterialer sammenholdt med
mineraluldsisolering under realistiske forhold i forbindelse med renovering af
ældre etageejendomme. rapporten konkluderer…, at "såvel hørformstykker som
papirisolering medfører ikke kløe og irritation af hud og øjne, som traditionelt mineraluld
typisk medfører").
                                                   - 54 -
      der kan endvidere henvises til bilag z… hvor det anføres: "hvad angår håndteringen
      af isoleringsmaterialerne, så beskrives papirisolering og formstykker af høruld som behag-
      eligere at arbejde med end mineraluld (barfod et al., 2003). af eu er nyere mineraluld-
      sisolering, dvs. isolering, der er produceret efter slutningen af 1990’erne, klassificeret
      blandt stoffer, der er „lokalirriterende og irriterer huden”. dette bekræftes af flere under-
      søgelser, se fx (tib, 2002)."
      1.15      ad påstand 28 (om bødestraf)
      efter markedsføringslovens § 30, stk. 3, er overtrædelse af markedsføringslovens §
      3, stk. 2, der består i skadelig omtale af en anden erhvervsdrivende eller af forhold,
      der på særlig måde angår den pågældende, og overtrædelse af § 5 undergivet privat
      påtale. rockwool har først i sit processkrift 2 af 17. maj 2013 nedlagt påstand om
      straf. rockwools adgang til at nedlægge påstand om bødestraf er bortfaldet, jf.
      straffeloven § 96.
      selv hvis sagen var anlagt rettidigt, ville betingelserne for straf ikke være til stede, bl.a.
      fordi papiruld har handlet i god tro, og jf. ovenfor i nogle tilfælde indstillet brugen af
      konkrete udsagn, efter rockwool har rettet henvendelse.
      rockwool er ikke påtaleberettiget i forhold til påstand 6, 10, 16, 24-27, idet
      udsagnene hverken direkte eller indirekte henviser til eller omtaler rockwool eller
      rockwools produkter. betingelserne i markedsføringslovens § 30, stk. 3, er derfor
      ikke opfyldt. der findes i forhold til de anvendte udsagn et effektivt offentligretligt
      tilsyn.
      2. øvrige bemærkninger
      i forhold til papirulds selvstændigt nedlagte påstand bemærkes, at sagen har været
      særdeles omkostningskrævende for papiruld…”
retsgrundlaget om brug af miljømæssige påstande i markedsføring
erhvervsdrivendes brug af miljømæssige udsagn og påstande i markedsføring er reguleret af
markedsføringslovens §§ 1 og 3 om god markedsføringsskik og vildledende markedsføring.
bestemmelserne skal fortolkes i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i direktivet om
urimelig handelspraksis, direktiv 2005/29/ef (totalharmoniseringsdirektiv), som er
implementeret ved lov nr. 1547 af 20. december 2006 om ændring af markedsføringsloven
samt ved bekendtgørelse nr. 1084 af 14. september 2007 om urimelig markedsføring i
forbrugeforhold, der begge trådte i kraft den 1. december 2007.
                                                - 55 -
forbrugerombudsmanden har i en vejledning fra januar 2011, ”forbrugerombudsmandens
vejledning om brug af miljømæssige og etiske påstande mv. i markedsføring, januar 2011”,
behandlet området og er fremkommet med bidrag til fortolkningen af markedsføringslovens
bestemmelser. vejledningen, som er blevet til i dialog med repræsentanter for erhvervslivets
og forbrugernes interesseorganisationer samt andre interesserede parter på miljøområdet,
indeholder en beskrivelse af krav, der må stilles for, at f.eks. miljømæssige anprisninger og
andre positive udsagn om et produkts miljøegenskaber overholder markedsføringsloven.
i vejledningens punkt 1. ”formål” anføres blandt andet, at vejledningen skal gøre det lettere
at markedsføre en positiv indsats for miljøet og modvirke forsøg på grønvask af produkter.
i vejledningens punkt 6. ””generelle krav til brug af miljømæssige og etiske påstande mv. i
markedsføringen” anføres blandt andet, at alle påstande, der benyttes i markedsføringen
skal være korrekte, præcise, relevante, loyale og afbalancerede samt formuleret så neutralt,
konkret og klart, at forbrugerne ikke bliver vildledt. budskaberne skal kunne dokumenteres
fyldestgørende, f.eks. ved livscyklusvurderinger. de skal endvidere revurderes og eventuelt
opdateres, hvis det er nødvendigt under hensyn til teknologiudviklingen, sammenlignelige
produkter eller andre omstændigheder, som kan forandre nøjagtigheden af budskabet.
i vejledningens punkt 7. ”særlige krav til miljømæssige påstande” anføres blandt andet, at
de såkaldte fritstående, generelle miljømæssige påstande som eksempelvis ”miljørigtig”,
”klimavenlig” etc. kræver, at produktet miljømæssigt hører til blandt de absolut bedste
tilsvarende produkter, og den erhvervsdrivende skal normalt have gennemført en vurdering
af hele produktets livscyklus før markedsføringen. det tilføjes, at det i praksis vil være svært
at bruge påstande om miljøfortrin uden samtidig at forklare nærmere, hvilke egenskaber
miljøpåstanden relaterer sig til. med hensyn til miljømæssige påstande med forklaring, dvs.
markedsføring af en eller flere konkrete miljøfortrin, der skal underbygge og forklare den
generelle del af miljøpåstanden, anføres det i vejledningen blandt andet, at den fremhævede
reduktion af påvirkningerne af miljøet skal være et af produktets væsentligste miljøfortrin og
være væsentlig for belastningen af miljøet. det markedsførte miljøfortrin må ikke være
tilvejebragt ved hjælp af tiltag, der i sig selv afføder skader i miljøet, og fortrinnet må ikke
                                                - 56 -
væsentligt reduceres eller udlignes af andre miljøbelastende aspekter ved produktet.
miljøfortrinnet må heller ikke være sædvanligt forekommende for tilsvarende produkter.
eu-kommissionen har ligeledes udarbejdet en vejledning om fortolkningen af direktivet,
herunder om vildledende miljøanprisninger i markedsføring, ”vejledning i
gennemførelsen/anvendelsen af direktiv 2005/29/ef om urimelig handelspraksis” af 3.
december 2009 sek(2009) 1666. heri redegøres også nærmere for krav, der må stilles til
erhvervsdrivendes brug af miljøanprisninger, herunder at udsagnene ikke må være
vildledende, og at de skal være rigtige og sande, konkrete og klare samt være baseret på
objektiv dokumentation.
fra retspraksis kan henvises til sø- og handelsrettens dom af 30. december 2011, trykt i
ugeskrift for retsvæsen 2012, side 977f. (u 2012.977s). dommen, der ikke blev anket,
indeholder blandt andet følgende generelle bemærkninger:
      ”der har i samfundet generelt gennem de senere år været øget fokus på miljø og dermed en
      øget interesse blandt virksomheder og forbrugere for produkter med en reduceret
      miljøpåvirkning. det har i den forbindelse en betydelig kommerciel værdi for en virksomhed at
      kunne fremhæve de miljømæssige fordele ved virksomhedens produkter. for at forhindre
      illoyal konkurrence må der derfor stilles strenge krav til rigtigheden af sådanne miljømæssige
      udsagn. disse skal være klare, sande, konkrete og ikke vildledende og skal kunne underbygges
      af dokumentation fra en uvildig sagkyndig.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
papiruld danmarks påstand om afvisning
den omstændighed, at rockwool a/s har klaget over papiruld danmarks markedsføring til
offentlige tilsynsmyndigheder på miljøområdet, og at de pågældende myndigheder endnu
ikke har truffet afgørelse herom, medfører ikke, at rockwool a/s ikke har retlig interesse i at
få pådømt påstandene i denne sag og afskærer heller ikke retten fra at prøve, om papiruld
danmark i sin markedsføring har overtrådt markedsføringsloven.
                                               - 57 -
forbrugerombudsmandens pligt og adgang til at føre tilsyn efter markedsføringslovens § 22
afskærer heller ikke i sig selv retten fra at pådømme rockwool a/s’ påstande om de dele af
papiruld danmarks markedsføring, der angår udsagn, som hverken direkte eller indirekte
omtaler rockwool a/s’ produkter. da markedet for isoleringsmaterialer i danmark er lille og
med kun få og velkendte aktører, har rockwool a/s endvidere tilstrækkelig retlig interesse
til at få prøvet også disse påstande.
der er således ikke noget grundlag for at give papiruld danmark medhold i påstanden om
afvisning af visse af rockwoll a/s’ påstande (påstandene 2, 4, 10, 16 og 23 - 28).
generelt om brug af miljømæssige påstande i markedsføring
som anført i afsnittet ”retsgrundlaget om brug af miljømæssige påstande i markedsføring”
stilles der efter markedsføringslovens §§ 1 og 3 strenge krav til rigtigheden af miljømæssige
påstande og udsagn i markedsføring. udsagnene skal være klare, sande, konkrete og ikke
vildledende og skal kunne underbygges af dokumentation fra en uvildig sagkyndig.
kravene må være skærpede inden for teknisk komplekse områder og for udsagn, der angår
sundhedsrisici for mennesker. vurdering af miljømæssige udsagn sker endvidere i forhold
til den aktuelle situation på markedet, og erhvervsdrivende skal derfor løbende gennemgå
og eventuelt justere deres miljømæssige påstande for at sikre, at udsagnene til enhver tid er
retvisende og afbalancerede.
på denne baggrund vurderes herefter de enkelte påstande og udsagn, der indgår i sagen,
opdelt emnemæssigt som i parternes forelæggelse af sagen og procedurerne.
vurdering af de enkelte påstande og udsagn i sagen
påstand 1, 2 og 4 (udsagn fra den oprindelige forbudssag)
                                              - 58 -
påstand 2 og 4 er indeholdt i påstand 1 (prøvelse af det nedlagte fogedforbud), idet de svarer
til de oprindelige påstande 1 og 3 i forbudssagen, som er omfattet af det nedlagte forbud.
rockwool a/s har oplyst, at påstand 2 og 4 er nedlagt til brug for den situation, at retten
måtte finde, at der ikke på tidspunktet for fogedretten i hillerøds afgørelse var tilstrækkeligt
grundlag for at forbyde disse udsagn, men at der nu under denne sag er fremkommet
tilstrækkeligt grundlag herfor. hvis retten derimod finder, at det nedlagte forbud er lovligt
gjort og forfulgt, jf. nuværende påstand 1, bortfalder påstand 2 og 4.
efter oplysningerne i sagen og af de grunde, der er anført af fogedretten, finder retten, at der
allerede på tidspunktet for fogedsagens afgørelse var grundlag for at nedlægge forbud mod
papiruld danmarks anvendelse af de omhandlede udsagn (tidligere påstand 1 og 3, nu
påstand 2 og 4). efter sagens karakter og parternes forhold kan papiruld danmarks
oplysning om, at udsagnene ikke længere anvendes i markedsføringen, ikke føre til andet
resultat.
retten stadfæster derfor det nedlagte fogedforbud, jf. påstand 1, og påstand 2 og 4 bortfalder
herefter.
påstand 3, 5 og 12 (udsagn om brandmodstand)
udsagnene i påstand 3 og 5 indeholder direkte sammenligning mellem papiruld og stenuld
og udgør derfor sammenlignende reklame, jf. markedsføringslovens § 5. udsagnet i påstand
12 udgør derimod ikke sammenlignende reklame.
efter bevisførelsen findes udsagnene om papirulds brandmodstandsevne for unuancerede
og for upræcise henset til, at det er et teknisk meget komplekst område. der er heller ikke
fremlagt tilstrækkelig objektiv dokumentation for udsagnenes rigtighed. blandt andet er
papiruld danmarks tests foretaget på lodrette flader, mens papiruld efter det oplyste ofte
anvendes til isolering på vandrette flader, som f.eks. lofter.
                                            - 59 -
alle udsagnene udgør derfor vildledende og utilbørlig markedsføring og er i strid med
markedsføringslovens §§ 1 og 3 og for så vidt angår udsagnene i påstand 3 og 5 tillige
markedsføringslovens § 5.
efter det oplyste om baggrunden for sagen samt parternes tidligere tvister og efterfølgende
adfærd findes rockwool a/s ikke have udvist en sådan passivitet, at der er grundlag for at
give papiruld danmark medhold i, at virksomheden skal frifindes fra disse påstande med
denne begrundelse. det har ikke betydning for denne vurdering, at fogedretten og
landsretten under kæresagen fandt, at rockwool a/s havde udvist passivitet, idet disse
vurderinger alene angik, om betingelserne i retsplejeloven for at nedlægge fogedforbud var
opfyldt.
påstand 8, 9, 13-16 og 23 (miljøudsagn)
udsagnene i påstand 13 - 15 indeholder direkte sammenligning mellem papiruld og stenuld
og udgør derfor sammenlignende reklame, jf. markedsføringslovens § 5. de øvrige udsagn
udgør derimod ikke sammenlignende reklame.
efter bevisførelsen findes de generelt formulerede miljøudsagn og anprisninger af papiruld
at være for unuancerede og for uklare set i forhold til oplysningerne om kvaliteterne ved
andre isoleringsmaterialer på markedet og henset til kompleksiteten inden for miljøområdet.
der er endvidere ikke fremlagt tilstrækkelig objektiv dokumentation for udsagnenes
rigtighed, herunder vedrørende livscyklusanalyser. det samme gælder de mere præcise
miljøudsagn om co₂ udledning (påstand 13 - 15), da det efter det foreliggende må lægges til
grund, at der for tiden er megen usikkerhed om retvisende metoder til beregning af co₂
udledning.
alle udsagnene udgør derfor vildledende og utilbørlig markedsføring og er i strid med
markedsføringslovens §§ 1 og 3 og for så vidt angår udsagnene i påstand 13 – 15 tillige
markedsføringslovens § 5.
                                              - 60 -
påstand 10, 22 og 27 (udsagn særligt om genanvendelighed)
udsagnene i disse påstande indeholder ingen henvisning til rockwool/stenuld produkter og
udgør derfor ikke sammenlignende reklame i forhold til rockwool a/s.
efter bevisførelsen findes det ikke tilstrækkelig objektivt dokumenteret, at papiruld er 100 %
genanvendeligt som anført i påstand 10, og udsagnene i påstand 22 og 27 findes at være for
unuanceret og for uklart formuleret til at kunne give et rigtigt og afbalanceret indtryk af de
eksisterende muligheder for at genanvende papiruld henholdsvis andre isoleringsmaterialer,
herunder rockwool/stenuld.
alle udsagnene udgør derfor vildledende og utilbørlig markedsføring og er i strid med
markedsføringslovens §§ 1 og 3.
påstand 24 - 26 (udsagn særligt om arbejdsmiljø)
udsagnene i disse påstande indeholder ingen henvisning til andre isoleringsprodukter og
udgør derfor ikke sammenlignende reklame.
efter bevisførelsen findes det ikke tilstrækkelig objektivt dokumenteret, at papiruld ikke
indeholder nogen farlige fibre og ikke indebærer nogen af de nævnte sundhedsrisici,
herunder irritation af luftveje og øjne.
alle udsagnene udgør derfor vildledende og utilbørlig markedsføring og er i strid med
markedsføringslovens §§ 1 og 3.
påstand 17 (tilbagekaldelse af markedsføringsmateriale)
de fleste af udsagnene i påstand 2 – 16 er fremsat på papiruld danmarks egen hjemmeside,
og det følger implicit af rettens afgørelser om disse udsagn, at papiruld danmark skal fjerne
de pågældende udsagn fra hjemmesiden.
                                              - 61 -
de øvrige udsagn er fremsat i henholdsvis to brochurer og i en pressemeddelelse. der er ikke
fremlagt oplysninger om distributionen af disse markedsføringsmaterialer, og rockwool a/s
har ikke på anden måde, ej heller under proceduren, søgt at belyse, hvordan påstanden om
tilbagekaldelse nærmere skal forstås eller kunne udmøntes rent praktisk.
på denne baggrund er påstanden efter sin ordlyd ”tilbagekalde alt markedsføringsmateriale
indeholdende udsagn omfattet af påstand 2 – 16” for upræcis og for bredt formuleret til at
kunne indgå i en domskonklusion og eventuelt danne grundlag for tvangsfuldbyrdelse.
papiruld danmark frifindes derfor for denne påstand.
påstand 18 og 19 (krænkelse af varemærkerettigheder)
det er oplyst, at påstandene om krænkelse af rockwool a/s’ varemærkerettigheder alene
angår udsagnet i påstand 2. som anført ovenfor svarer den nuværende påstand 2 til den
oprindelige påstand 1, der er omfattet af det nedlagte fogedforbud, jf. nuværende påstand 1.
da retten har stadfæstet fogedforbuddet, jf. ovenfor, og da udsagnet ubestrideligt indeholder
en direkte henvisning til de nævnte produkter fra rockwool a/s, har papiruld danmark ved
udsagnet tillige krænket rockwool a/s’ varemærkerettigheder hertil.
rockwool a/s gives derfor medhold i påstand 18 og 19.
påstand 28 (bødestraf)
rockwool a/s’ påstand om bødestraf er nedlagt i processkrift af 17. maj 2013, hvilket er mere
end 6 måneder efter, at langt hovedparten af de omtvistede udsagn i papiruld danmarks
markedsføring er fremkommet eller gjort offentligt tilgængelige på selskabets hjemmeside.
efter oplysningerne om parternes overvågning af hinandens markedsføring, må det lægges
                                                - 62 -
til grund, at rockwool a/s har fået kundskab også til de nyere udsagn i papiruld danmarks
markedsføring mere end 6 måneder før den 17. maj 2013.
rockwool a/s’ adgang til at nedlægge påstand om bødestraf er herefter bortfaldet i medfør
af straffelovens § 96, og papiruld danmark frifindes derfor allerede af denne grund herfor.
sagsomkostninger
efter udfaldet af sagen skal papiruld danmark betale sagsomkostninger til rockwool a/s.
beløbet, der omfatter udgifter til advokatbistand samt betaling af retsafgifter på 12.300 kr.,
fastsættes efter sagens forløb, karakter og omfang, herunder hovedforhandlingens varighed,
til i alt 72.000 kr.
                                         thi kendes for ret:
det af fogedretten i hillerød, sag fs 2328/2011, den 30. maj 2011 nedlagte forbud stadfæstes
som lovligt gjort og forfulgt.
det forbydes endvidere papiruld danmark at anvende følgende udsagn:
   •    ”papiruld fastholdt i konstruktionen bidrager til brandmodstanden som stenuld”, jf.
        henvisningen i påstand 3
   •    ”test foretaget af dansk brandteknisk institut ... har vist, at papiruld er lige så
        brandhæmmende som stenuld.”, jf. henvisningen i påstand 5
   •    "miljørigtig isolering", jf. henvisningen i påstand 8
   •    "miljøvenligt materiale", jf. henvisningen i påstand 9
   •    "papiruld er et 100 % genanvendeligt produkt", jf. henvisningen i påstand 10
                                             - 63 -
  •  "dansk brand- og sikringsteknisk institut (dbi) har målt papiruld til at have en af
     markedets højeste brand[e]modstande", jf. henvisningen i påstand 12
  •  "stenuld "koster" ca. 27 kg co₂/m3", jf. henvisningen i påstand 13
  •  "papiruld "koster" ca. 7 kg co₂/m3", jf. henvisningen i påstand 14
  •  "det samlede co₂ aftryk for papiruld er derfor så lavt som 7 kg co₂/m3. det er kun
     25% af co₂ belastningen fra fremstilling af stenuld.", jf. henvisningen i påstand 15
  •  "papiruld er bæredygtigt byggeri og grønne jobs", jf. henvisningen i påstand 16
  •  ”… overskydende eller gammelt papiruld, som ikke skal anvendes kan afleveres på
     genbrugspladsen som småt brandbart affald i modsætning til mineraluld, som skal
     deponeres på særlige lossepladser for farligt byggeaffald”, jf. henvisningen i påstand
     22
  •  ”co₂-venlig”, jf. henvisningen i påstand 23
  •  ”papiruld indeholder ingen farlige fibre”, jf. henvisningen i påstand 24
  •  ”ingen øget risiko for støvlunge sygdomme og bronkitis”, jf. henvisningen i påstand 25
  •  ”irriterer ikke øjne og åndedræt”, jf. henvisningen i påstand 26
  •  ”papiruld kan nedgraves og komposteres. papiruld er ikke modstandsdygtigt overfor
     jordbakterier, og vil derfor nedbrydes. der kan komposteres 1 kg papiruld pr. 10 m2
     jord.”, jf. henvisningen i påstand 27.
papiruld danmark skal anerkende at have krænket rockwool a/s´ rockwool og batts
varemærkeregistreringer.
papiruld danmark frifindes for påstanden om bødestraf.
papiruld danmark skal inden 14 dage betale 72.000 kr. i sagsomkostninger til rockwool a/s.
                                          - 64 -
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
