dom
afsagt den 2. januar 2014 i sag nr. bs 11-943/2012:
seas nve holding a/s
hovedgaden 36
4520 svinninge
mod
f
…vej
4370 store merløse
sagens baggrund
denne sag drejer sig om, hvorvidt der er leveret el til sagsøgtes, f, ejendom for et beløb på
214.387,32 kr.
parternes påstande
sagsøger, seas-nve holding a/s, har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at betale
214.387,32 kr. med tillæg af procesrente fra den 3. oktober 2011, 200,00 kr. i rykkergebyr
samt 100,00 kr. i inkassogebyr.
sagsøgte, f, har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
f og hustru købte ejendommen ...vej, x-by, 4370 st. merløse i 1992. i bbr meddelelse er
oplyst, at ejendommen opvarmes ved elektricitet.
det fremgår af en oversigt over elforbruget, at seas-nve holding a/s (herefter: elselska-
bet) aflæste ejendommens elmåler i perioden fra 1992 til 1999 og i 2001. i 2000 og fra 2002
til 2010 blev elforbruget fastsat ud fra fs egne aflæsninger eller ud fra et automatisk skøn. i
perioden, hvor elselskabet aflæste måleren, lå forbruget mellem 7.688 - 11.602 kwh om året.
i perioden, hvor forbruget blev baseret på et skøn eller aflæst af f selv, lå forbruget mellem
8.766 - 12.716 kwh, dog 6.486 kwh i 2010.
den 13. april 2011 blev fs elmåler udskriftet til en amr måler, hvor elforbruget fjernaflæses.
den 30. november 2010 indberettede f en målervisning på 207.381 kwh, og ved fotografe-
ring af elmåleren den 29. april 2011 viste målerstanden 318.172 kwh, hvilket var en stigning
på 110.791 kwh. efter udskiftning af elmåleren blev der i perioden 14. april 2011 til 30. april
2012 registreret et forbrug på 8.470 kwh. det fremgår af varmeregnskab fra uno-x energi
a/s, at der i perioden fra den 4. februar 2004 til den 21. august 2012 blev leveret 10.020,40 l.
fyringsolie til fs ejendom.
fra 2008 og ca. fire år frem udskiftede elselskabet et stort antal elmålere. den praktiske opga-
ve med udskiftningen af elmålerne og implementering af amr system blev sendt i udbud, og
projektet blev nærmere beskrevet i udbudsmaterialet, dateret februar 2008 og benævnt "tek-
nisk beskrivelse". i materialet fremgår blandt andet specifikationer og krav til montørernes
uddannelse, kompetencer, opførsel, og kommunikation til kunderne, der stilles krav til tilsyn
og kvalitetskontrol, og processen for håndtering af demonterede målere og målerbytte er
                                                 - 2 -
nærmere beskrevet. i udbuds- materialets afsnit om håndtering af demonterede målere frem-
går, at der skal vælges mellem to forskellige modeller til fotografering af de nedtagne målere.
om model 1 fremgår:
       "leverandøren skal i tilbudsmateriale specificere, hvordan billeder
       taget på udskiftningsstedet, kan indgå i den nødvendige dokumentation
       for demonterede målere."
om model 2 fremgår
       "modellen medfører, at samtlige målere af udbyder hjemtages til
       udbyders målerværksted og her bliver fotograferet af udbyder."
udbuddet blev vundet af eltel networks, der herefter skulle forestå udskiftningen af elmå-
lerne. seas-nve indgik aftale med eltel networks om, at metode 2 skulle anvendes til
fotografering af de demonterede elmålere, hvilket fremgår af sagens bilag 24, der er en revi-
deret udgave af side 14 i udbudsmaterialet - sagens bilag 24,1 - og udarbejdet i forbindelse
med, at seas-nve og eltel networks indgik aftale om arbejdet.
ved udskiftning af en måler var den aftalte procedure, at montøren registrerede målernummer
og målerstand i en pda. data blev sendt til eltel networks og via en fil overført til elsel-
skabets sap-system. skønt opfordret har sagsøger ikke oplyst navnet på montøren, der ned-
tog fs elmåler. der er ikke fremlagt kopi eller udskrift af de data, der blev sendt fra pda via
eltel networks til elselskabets sap-system. de nedtagne målere blev anbragt i containere
til elselskabets videre foranstaltning på laboratoriet. da der blev registreret et meget stort el-
forbrug på fs elmåler, blev måleren markeret med røde mærker og lagt i et særligt bur i en
container, indtil måleren skulle undersøges og fotograferes på elselskabets laboratorium. på
laboratoriet blev målerstanden og nummer sammenholdt med oplysningerne i sap-systemet,
og måleren blev fotograferet. fs elmåler lå 16 dage i en container, indtil den blev fotograferet
og undersøgt på laboratoriet den 29. april 2011.
den 24. august 2011 modtog f en ekstraopkrævning fra elselskabet på 214.387,32 kr. for el-
forbrug i perioden 1. december 2010 til den 13. april 2011. f reklamerede over opkrævningen,
og bestilte den 8. september 2011 en undersøgelse af måleren hos elselskabet.
elmåleren blev den 15. september samt den 28. september 2011 undersøgt og kalibreret på to
danak akkrediterede laboratorier, henholdsvis på elselskabets eget laboratorium og dernæst
på energimidt a/s' laboratorium. laboratorierne udarbejdede kalibreringscertifikater.
af elselskabets målerapport dateret 28. september 2011 fremgår følgende under bemærknin-
ger:
       "der er ikke konstateret afvigelser i henhold til gældende krav til idriftværende
       elmålere. efter kalibreringen er målerkappens plomber brudt. tælleværkets talruller,
       tandhjul, omsætningshjul og drev er blevet undersøgt, og tælleværket er kørt tilbage
       for kontrol af evt. talspring og der er ikke konstateret mekaniske fejl. der er i
       forbindelse med kontrol af måleren ikke fundet anledning til yderligere
       bemærkninger."
                                                 - 3 -
i brev til elselskabet af 28. september 2011 fra laboratorieleder, ejvind nielsen, energimidt
a/s fremgår:
      "på vort laboratorium har vi kalibreret elmåleren se certifikat nr. 299-2550. måleren
      overholder gældende krav til idriftværende målere.
      vi har også udført visuel kontrol af målerens tælleværk og konstateret, at alle
      talruller og overføringshjul er hele og i korrekt indgreb. der er ikke fundet fejl på
      tælleværket.
      ved modtagelsen af måleren var alle målerens plomber brudt. fra kunde er det
      oplyst, at de manglende plomber skyldes afprøvning på eget akkrediteret
      laboratorium."
f blev orienteret om resultaterne af målerundersøgelserne, og ved brev af 18. december 2011
meddelte han elselskabet, at han ikke accepterede undersøgelsen af måleren som tilstrækkeligt
bevis på forbruget og ikke accepterede den fremsendte faktura for ekstraforbruget. han
oplyste endvidere:
      "jeg er villig til, at betale det beløb, der svarer til, hvad forbruget ville
      have været under normale forhold og jeg er også indstillet på at
      betale fremtidige ”normale" regninger og jeg vil fremover aflæse
      måleren dagligt for at kontrollere om der sker uregelmæssige store
      udsving.”
ved brev af 21. december 2011 fastholdt elselskabet kravet, og i løbet af vinteren 2011 og
foråret 2012 foregik der løbende korrespondance mellem parterne.
sagen blev anlagt ved retten i holbæk den 28. august 2012.
der har under sagen være foretaget syn- og skønsforretning. skønmanden har i den forbindel-
se besigtiget fs ejendom den 25. juli 2013. skønmanden har endvidere besigtiget elmåleren
og deltaget ved undersøgelse af denne på energimidts danak akkrediterede laboratorium
den 10. okt. 2013.
af skønsrapporten fremgår blandt andet:
      "...
      spørgsmål 4:
      skønsmanden bedes kort beskrive, hvorledes en måler, herunder tælleværket, af denne
      type fungerer.
      skønsmand-besvarelse:
      af bilag 3.2 fremgår, at måleren består af 6 stk. tællerværk. startende fra ”1”, der næst’
      ”10’ere”, så ”100ere” og sådan fremdeles. der er tale om en induktionsmåler, der måler
      forbrugsstrømmen i forhold til spændingen. elmåleren er af typen ”ferriasmåler”.
                                         - 4 -
måleren består dels af strømspole og spændingsspole, som begge er anbragt i en jern-
kerne i måleren. ved forbruget opnås en magnetisk strøm, hvor spændingsfaldet er pro-
portionalt med forbrugerstrømmens strøm. disse 2 strømme medfører via drejnings-
moment at en skive (som kan ses) drejer rundt. drejningsbevægelsen bevirker via en
”snegl” at ovenstående tællerværk aktiveres. tællerværket tæller således skiveomdrej-
ningerne og dermed effekten (spænding (u) x strøm (i) i tidsrummet (der af betegnelsen
”kwh-måler”) således at elforbruget kan aflæses på elmåleren.
spørgsmål 5:
kan tælleværket bringes til at løbe baglæns?
skønsmand-besvarelse:
ja et tællerværk kan bringes til at løbe baglæns
spørgsmål 6:
fungerer måleren, som den skal, og ligger eventuelle afvigelser indenfor normerne, jf.
herunder punkt 6.8 i bilag 1?
skønsmand-besvarelse:
af vedlagt bilag omhandlende udført test hos energimidt den 10. okt. 2013 fremgår det,
at der ingen afvigelser er konstateret i forhold normerne
spørgsmål 6a:
ved hel eller delvis benægtende besvarelse bedes skønsmanden uddybe sine iagttagel-
ser.
skønsmand-besvarelse:
ingen yderligere bemærkninger jvnf svar i spg. 6.
spørgsmål 7:
idet det kan lægges til grund, at der mellem nedtagning og fotografering af måleren gik
16 kalenderdage, og at målerne efter demontering blev opbevaret og befordret i en con-
tainer, bedes skønsmanden oplyse, om det kan udelukkes, at der efter nedtagningen er
sket tællerspring, for så vidt angår et eller flere af målerens cifre.
skønsmand-besvarelse:
det kan ikke udelukkes at tællerspring er sket efter nedtagning
spørgsmål 8:
kan det udelukkes, at tællerens udvisende på fotograferingstidspunktet kan bero på for-
brug og/eller udefra kommende påvirkning efter nedtagningen?
skønsmand-besvarelse:
det kan ikke udelukkes at tællerens udvisning har været påvirket udefra efter nedtag-
ning.
spørgsmål 8a:
hvis skønsmanden ikke kan udelukke, at tællerens udvisende på fotograferingstids-
punktet er anderledes end tællerens udvisende ved nedtagningen, bedes han oplyse, om
                                         - 5 -
der er grund til at formode, at tællerens udvisende på fotograferingstidspunktet er ander-
ledes end ved nedtagningen.
skønsmand-besvarelse:
af de fremlagte bilag 7.1., 8, 3.1 og 3.4 fremgår kun, hvad tællerens udvisning på foto-
graferingstidspunktet. tællernes udvisning på nedtagningstidspunktet kan have været
anderledes.
spørgsmål 8b.
i forlængelse heraf bedes skønsmanden udtale sig om, hvorvidt måleren fysisk ville
kunne holde til at registrere et gennemløb af elektricitet på 16 dage med 100.000 kwh.
skønsmand-besvarelse:
skønsmanden har fået oplyst, at stikledningssikring er 63 ampere, hvilket svarer til et
max forbrug på 42 kw. omregnet til forbruget på 16 dage vil dette udgøre:
42kwx24timerx16 dage: = 16.128 kwh
ved et forbrug på 100.000 kwh vil strømforbruget gennemsnit andrage pr. dag:
100.000kwh/16dage/24h = 260 kw, hvilket medfører et strømbrug: 260kw/42kwx63
ampere = 390 ampere. dette vil en elmåler af denne type for direkte måling ikke holde
til, idet installationen så skulle ændres og der skal anvendes strømtransformermåling.
en simpel udregning kan ligeledes udføres således:
den omtalte elmåler er mærket for et strømforbrug på 40 ampere. dette medfører for-
brug på 27kw.
forbruget i 16 dage vil således udgøre:
27kwx24timerx16 dage = 10.368 kwh.
strømforbruget pr. dag vil udgøre: 260kw/27kwx40 ampere = 385 ampere.
dvs. sammen resultat
spørgsmål 9:
kan det udelukkes, at der før nedtagningen for eksempel ved lynnedslag i huset eller
nærområdet er sket tællerspring, for så vidt angår et eller flere af målerens cifre.
skønsmand-besvarelse:
det kan ikke udelukkes at måleren har været påvirket af lynnedslag i nærområdet, hvor-
ved der er sket tællerspring.
spørgsmål 9a:
hvis spørgsmålet besvares benægtende, bedes det oplyst, om måleren viser tegn på at
have været ude for en sådan påvirkning.
skønsmand-besvarelse:
                                         - 6 -
måleren viser ikke tegn på at have været påvirket af lynnedslag i nærområdet.
....
spørgsmål 11:
kan det udelukkes, at måleren led af en periodisk fejl, mens den var monteret hos sag-
søgte?
skønsmand-besvarelse:
nej det kan ikke udelukkes at måleren led af periodisk fejl.
spørgsmål 11a:
hvis spørgsmålet besvares benægtende, bedes det oplyst, om der er grund til at formo-
de, at måleren led af en periodisk fejl, mens den var monteret hos sagsøgte.
skønsmand-besvarelse:
nej, det formodes ikke at den omtalte måler har være påvirket af periodiske fejl.
spørgsmål 12:
skønsmanden bedes oplyse, om ejendommen opvarmes ved oliefyr.
skønsmand-besvarelse:
der er opstillet centralvarme anlæg inkl. varmtvandsbeholder baseret på olieopvarm-
ning.
spørgsmål 12a:
hvis spørgsmålet besvares bekræftende, bedes det oplyst, om det kan udelukkes, at
ejendommen eller dele deraf i perioden fra 2003 til 2011 eller i dele af denne periode
eventuelt tillige har været opvarmet ved elektricitet.
skønsmand-besvarelse:
nej, der kan ikke udelukkes, at ejendommen eller dele deraf i den angivne periode tilli-
ge har været opvarmet ved elektricitet.
spørgsmål 12b:
hvis det ikke kan udelukkes, at ejendommen i det angivne tidsrum helt eller delvis op-
varmedes ved el, bedes det oplyst, om der er grund til at formode, at ejendommen op-
varmedes (også) ved elektricitet.
skønsmand-besvarelse:
det er muligt at tilkoble elektrisk baseret olieradiatorer til stikkontakter, hvilket for-
mentlig kan forekomme jvf. husets alder og isoleringsgrad. ved besigtigelsen kunne ik-
ke konstateres opvarmning ved elektricitet.
spørgsmål 13:
skønsmanden bedes oplyse det gennemsnitlige elforbrug i ejendomme af tilsvarende al-
der, stand og
indretning.
ved besvarelse af dette spørgsmål bedes skønsmanden detaljeret redegøre for forudsæt-
                                              - 7 -
     ningerne for besvarelsen, herunder antallet af omfattede bygninger, bygningernes ind-
     retning og anvendelse, antallet af beboere og disses aldersmæssige fordeling, antallet og
     arten af elektriske installationer, herunder belysning, hårde hvidevarer, andre hushold-
     ningsredskaber, tv- og musikanlæg, eldrevet værktøj, eventuel opvarmning, herunder
     gulvvarme, samt andre elektricitetsforbrugende artikler og andre forhold, der kan påvir-
     ke elforbruget.
     skønsmanden bedes tillige detaljeret redegøre for eventuelle forbehold, herunder forud-
     sætninger om beboernes levevis og fritidsaktiviteter, forbrug af informationsteknologi
     og andet, hvad tænkes kan.
     skønsmand-besvarelse:
     ved besigtigelsen kunne konstateres at ejendommen er beboet af familie på 3 personer,
     hvoraf 1 stk. er hjemmeboende søn (18 år) af hårde hvidevarer var følgende opstillet:
              køleskab
              fryser
              vaskemaskine
              tørretumbler
              opvaskemaskine
              komfur
              ovn
              mikroovn
              alm. kaffemaskine
     endvidere var der 2 stk. tv (fladskærme), 2 stk. musikanlæg og pc-anlæg. i forbindel-
     se med gulvvarme i toilet er tilkoblet 1 stk. elektrisk cirkulationspumpe.
     udvendigt var opstillet 1 stk. campingvogn, som var tilsluttet husets elektricitet via for-
     længerkabel til stikkontakt fra værkstedet.
     på matriklen er endvidere 1 stk. garagebygning, som ikke for tiden er tilkoblet ejen-
     dommens elmåler. i nærliggende værksted er bygningens installationer tilsluttet ejen-
     dommens måler (lys og håndværktøjer).
     el-forbruget for en familie på 3 medlemmer er normalt i størrelsesorden 4.500-5.500
     kwh. med henvisning til den elektriske bestykning og familiens sammensætning, hvor
     teenagebørn påvirker forbruget ekstra, skønnes familiens elforbrug at være højere end
     gennemsnitsfamilie på 3 personer og skønnes derfor at andrage i størrelsesorden ca.
     8.500 – 9.000 kwh.”
som bilag til skønsrapporten er vedlagt testrapport fra energimidt dateret den 11. okt. 2013.
det konkluderes i rapporten, at der ikke er fundet fejl ved tælleværket.
forklaringer
sagsøgte f har forklaret, at han har været chauffør i 15 år. han købte ejendommen i juli 1992
sammen med sin hustru. ejendommen, der er fra 1900, var udstyret med en ældre udendørs
elmåler. han er enig i skønsmandens beskrivelse af ejendommen. der har tidligere boet fire
personer i ejendommen, da de havde begge deres børn hjemme, nu bor de tre. i 2007/2008
                                                - 8 -
købte de et stykke jord af naboen, hvorpå der blandt andet ligger en garage. garagen bruges
alene til opbevaring, hvor deres søn, a, har knallerter og andet stående. der er ikke opvarm-
ning i garagen. efter at datteren flyttede fra sin kæreste, boede hun kortvarigt i en camping-
vogn, der står på ejendommen, hvilket var i ca. halvanden måned i 2009. campingvognen kan
i øvrigt kun tage 12 v.
oliefyret, der er husets eneste varmekilde, er udskriftet, og der har i ny og næ været supple-
rende varme ved en el-radiator - men kun kortvarigt. det er først nu, han har ændret bbr-
oplysningerne om husets opvarmningskilder, men huset opvarmes ikke ved el-paneler, som
det tidligere har fremgået af bbr. der er gennemsnitligt forbrugt ca. 6.000 - 12.000 kwh pr.
år, og forbruget har ligget meget stabilt uden de store udsving. han har selv indberettet for-
bruget - først ved indsendelse af en talon og senere elektronisk - og han er sikker på, at det er
de rigtige tal, han har indberettet til forsyningsselskabet.
den 13. april 2011 skulle elmåleren skiftes. han blev ikke direkte orienteret herom, men han
læste om udskiftningen i avisen. han fik ikke at vide, at måleren faktisk var blevet udskiftet,
og først fire måneder senere fik han en faktura på 217.000 kr. for elforbrug. han blev meget
overrasket over den store faktura, og da han reklamerede, blev han indkaldt til et møde hos
seas- nve, hvor han blandt andet blev vejledt om, at han kunne få elmåleren undersøgt.
efter lynnedslag i november/december 2010 blev elektriciteten lidt mærkelig, og de kunne
f.eks. ikke anvende en støvsuger samtidig med, at der blev lavet mad. i forbindelse med lyn-
nedslaget røg tv'et og mikroovnen og efterfølgende også kaffemaskinen. de har ikke anmeldt
dette til forsikringen, da der var tale om ældre inventar. han kan ikke huske, om han talte med
sine naboer om lynnedslaget.
efter mødet hos seas-nve fik de kontrolleret måleren, men denne viste ingen fejl. der kom
to energikonsulenter og besigtigede ejendommen, der tjekkede installationerne m.v. han fik
oplyst, at undersøgelsen af elmåleren viste, at der ikke var noget galt med denne. efter den
nye måler blev sat op, virkede den ikke optimalt, og den blev igen skiftet ud.
vidnet b har forklaret, at han er ansat hos seas-nve. han var tidligere teamchef, og nu er
han er inkassochef. han er pantefoged af uddannelse. en ansat ved seas-nve har i perioder
fysisk foretaget aflæsninger af elmåleren, men han ved ikke hvem.
fs forbrug i 2008, 2009 og 2010 blev fastlagt ud fra et skøn på baggrund af forbruget året før.
man kan ikke på aflæsningen se, hvad strømmen bruges til, eller hvornår strømmen er blevet
brugt. han havde ikke noget at gøre med udskiftningen af elmålerne.
hvis seas-nve får en elmåler ind, hvor plomberne er brudt, eller der er andet, der giver
anledning til undren, vil dette blive bemærket skriftligt i skemaet. da der blev konstateret et
meget stort elforbrug på f elmåler, kontaktede seas-nve ham. de sendte fakturaen til f fire
måneder efter, at måleren blev udskiftet, men der var i den mellemliggende periode korre-
spondance med f, hvor han blev orienteret om det høje forbrug og bedt om at kontakte seas-
nve. det fremgår af seas-nves undersøgelse af elmåleren, at det er seas-nve, der har
brudt plomberne på elmåleren, hvilket også fremgår af brev fra energimidt.
vidnet c har forklaret, at han har været ansat 28 år hos seas-nve. han er elinstallatør af
uddannelse, og han var projektleder ved udskiftningen af de nye elmålere, hvor firmet eltel
networks udførte det praktiske arbejde.
                                               - 9 -
han stod for udrulningsdelen i forbindelse med udskiftning af målerne, hvor han repræsente-
rede seas-nve ved processerne i marken, ved kontrollen i marken, og havde kontakten med
eltel. han har udarbejdet udbudsmaterialet. bilag 24.1 er selve udbudsmaterialet, og bilag
24 var resultatet af forhandlingen mellem seas-nve og eltel. det fremviste i bilag 24 er
kun et uddrag af den samlede kontrakt.
forskellen mellem bilag 24 og bilag 24.1, side 14, var - som han huskede det - alene spørgs-
målet om, hvorvidt eltel skulle benytte metode 1 eller metode 2 til fotografering af de de-
monterede elmålere. de aftalte med eltel at benytte model 2, hvor seas-nve selv tog
fotos af elmålerne, når de undersøgte disse på værkstedet. det blev den metode, fordi det i
2008 var det, de bedst kunne håndtere i eltels hjemtagningssystemer og seas-nves mod-
tagelsessystemer.
eltel satte et rødt klistermærke på denne måler, som de skal gøre, hvis der var uregelmæs-
sigheder ved en måler. eltel fulgte den beskrevne procedure, og gjorde det de skulle.
eltel levede op til kravene om kompetence og uddannelse af montørerne. seas-nve ud-
førte 10 % kontrol på alt arbejde, der blev udført af eltel, og eltel levede op til de aftalte
normer og standarder. ved udskiftningen af elmålerne tastede eltels montør målernumme-
ret og målerstanden i en pda og kontrollerede, at adressen var korrekt. seas-nve fik data-
ene i en overførsel til deres sap-anlæg.
pda-systemet var eltels, men seas-nve burde have de indtastede data på sap-
dokumenter, men han er ikke bekendt med, om disse dokumenter eksisterer endnu. de kon-
trollerede tillige, at eltels montør afleverede et kort med ny og gammel målerstand samt
nyt målernummer til kunden i forbindelse med udskiftningen af måleren, og de kunne konsta-
tere, at eltel fulgte denne procedure. han erindrede ikke, om f fik et kort.
efter udskiftning af elmålerne lagde eltel målerne i bure, der blev sat i opsamlingscontai-
nere. containerne var ganske almindelige otte fods blik-containere med tre eller fire buer. de
var lukkede og med bom-anlæg, der hørte med til sikring af disse containere. containerne var
låst og stod typisk ved deres højspændingsstationer. containerne stod udenfor hegnet, og el-
tel havde adgang hertil med en særlig nøgle. et bur var ca. 1 m2 i areal, og målerne lå i lag
med et papstykke imellem. containerne blev hentet en gang om ugen, hvor en tom blev skiftet
ud med den fulde. i den enkelte container var der et særligt bur til mærkede målere.
efter aflevering af containerne hos seas-nve, forblev målerne typisk i containeren, indtil de
blev taget ud og fotograferet, kontrolleret i sap og visning på måleren holdt op mod den må-
ling, der var angivet i sap. derefter blev målerne lagt i en anden lidt større container, hvor de
blev opbevaret i tre år. de oplevede, at det, der stod på målerne stemte overens med det, der
var anført i sap. målere med røde mærkater blev behandlet ligesom alle andre målere. han
og de tre montører, der var ansvarlige for hver sit område, havde adgang til containerne.
vidnet er blevet forevist elmåleren og udpegede plomberne. det er ikke muligt at fjerne pla-
stikdækslet uden at bryde plomberne.
de fremlagte fotos af fs elmåler viser tællerstanden samt målerens nummer og type. fotos er
udskrift af de fotos, der blev taget, da måleren blev afleveret og fotograferet på deres laborato-
rium. datoen øverst til venstre, den 29. april 2011, er den dato, hvor indfotograferingen af
                                               - 10 -
måleren fandt sted. man kan nederst i højre hjørne på foto svagt ane skruen og en plombe, der
stikker lidt ud - hvis man kigger godt efter. det er svært at se, for billedet er taget ind igennem
plastikkappen på måleren.
det er ikke muligt at få viseren til at vise et højere tal uden at bryde plomberne. i de 16 dage
fra eltel nedtog måleren og til fotograferingen fandt sted, vil man ikke kunne få 110.000
kwh til at løbe igennem denne type måler. hvis man havde gjort det, ville den have været
brændt af. hvis man skulle kunne påvirke måleren mekanisk, vil det kræve, at man havde
været inde bag plomberne.
han ved ikke, hvem der skiftede måleren hos f, fordi det var eltel der stod for dette, og
seas-nve havde ikke brug for navnene på montørerne - det var eltel ansvarlig for. det
var eltels opgave at holde styr på, hvem der havde skiftet målere, og det var også dem, der
havde autorisationsansvaret for montørerne. han er sikker på, at eltel har vidst, hvem de
har haft kørende som montører. hvis der kom en klage fra en kunde over f.eks. en montør,
ville seas-nve rette henvendelse til eltel for at bede om, at den pågældende montør blev
flyttet fra projektet. han er ikke bekendt med, at det under sagsforberedelsen blev oplyst, el-
tel ikke vidste, hvilken montør, der skiftede fs elmåler
om de hvide pletter på elmåleren, som man kan se på fotos, forklarede han, at pletterne – der
formentlig er rester fra klistermærker – blev renset af på laboratoriet, hvilket var fast kutyme.
vidnet d har forklaret, at han har været ansat hos eltel networks i seks år. han er uddan-
net el-installatør og faglærer. eltel networks arbejder bl.a. med højspændingsnet og lav-
spændingsnet, telekommunikation osv., og de arbejder generelt for store forsyningsselskaber i
europa. eltel networks havde turn-key-kontrakten på målerudskiftning for seas-nve.
bilag 24.1 svarer til det udbudsmateriale, som de fik fra seas-nve. bilag 24 indeholder de
ændringer, eller den formulering, som endte med at være i deres kontrakt. det blev aftalt med
seas-nve, at eltel skulle benytte metode 1.
han mener, at kontrakten med seas-nve blev underskrevet i 2008, og i slutningen af 2008
gik pilotprojektet i gang. masseudrulningen startede i december 2009, og sluttede enten ulti-
mo 2011 eller primo 2012. han havde ikke noget at gøre med den fysiske udskiftning af må-
lerne, men han har været med til at føre kontrol.
om forskellen mellem model 1 og model 2 forklarede han, at det også godt kan være, at de
tog fotos, når måleren blev afleveret. målere blev markeret med røde mærker, hvis pda'en
havde registreret, at det forbrug, der var i måleren, var anderledes end det forventede. så skul-
le montøren rapportere, at der var for meget forbrug, markere måleren med en rød lap, pille
måleren ned og placere den i et specielt bur i containeren. derefter overtog seas-nve den.
som han husker det, tog seas-nve også fotos af målerne. under forløbet fandt eltel ud
af, at det var smart, at de selv tog fotos af målerne på stedet. han ved ikke, om der blevet ta-
get fotos af fs måler i forbindelse med udskiftningen.
eltel fulgte bestemt de påkrævede instruktioner. der var ingen montører, der kunne starte
på projektet, uden at de havde gennemgået en tre dages uddannelse, herunder sidemandsoplæ-
ring, og ved behov, skulle en montør have sidemandsoplæring i op til en uge. montørerne
skulle have kørekort, og de havde vist deres svendebrev til sikring af, at de var uddannede
elektrikere. de tog ikke bare tilfældige elektrikere på markedet, fordi de havde brug for en
                                              - 11 -
ekstra mand. det var direkte mod deres kvalitetssikringssystemer og deres processer i forbin-
delse med den slags projekter. han ved, at seas-nve også kontrollerede deres arbejde. hver
gang de afleverede et område, havde de deres fotodokumentation osv., som de gennemgik, og
hvis det ikke var i orden, kunne de ikke aflevere området, hvorfor de fulgte procedurerne 100
%. han erindrede ikke umiddelbart, om der var problemer vedrørende aflevering af området
x-by i st. merløse.
de fulgte processen vedrørende det fysiske målerbytte 100 %. ved udskiftningen af måleren
afleverede montøren et kort til kunden med oplysning om gammel og ny målerstand, samt nyt
målernummer. der var nogle enkelte tilfælde, hvor det ikke blev gjort, men dette blev opda-
get. nogle gange bortkom kortet for kunden. de havde afleveret kortet, men kunden kunne så
ikke finde det, fordi der var gået nogle dage. ved udskiftning af de udvendige målere var
kunderne ikke altid hjemme, og så lagde de typisk kortet i postkassen, så kunden fik det, når
denne kom hjem. det fremgår af registreringen i pda, at der blev afleveret et kort til f, men
om dette blev afleveret personligt til f, kan han ikke se.
de gamle målere blev opbevaret i opsamlingscontainere. deres overmontører havde nøgle til
containerne, hvilket seas-nve også havde. eltel havde tre overmontører, der kørte i hver
deres område, og han mener, at eltel havde tre til fem nøgler til hver container.
på et tidspunkt fandt man ud af, at det var fordelagtigt, at eltel tog fotos af rødmarkerede
målere, men tillige af ulovlige og/ eller farlige installationer, navnlig i forhold til afleveringen,
så de kunne dokumentere, såfremt de valgte ikke at udskifte en måler.
eltel har 100 % styr på, hvem der installerer hvad, og det er navnlig på grund af deres
pda-system. alle arbejdsopgaver i et givent område, blev uddelt til et team, og de kendte
montørerne i det team. montørerne modtog ordrerne og planlagde ruten. når montørerne hav-
de udført opgaven, skulle de validere ordren. dette skete ved, at montøren via pda'en gav
besked om, at nu var måleren skiftet. de ved således præcist, hvem der har skiftet hvilken
måler via deres rapporteringssystem. han har i dag ikke taget dokumentation med på, hvem
der har skiftet måleren hos f, men det mener han godt, at man kan finde ud af. det står på
rapporten, men han er ikke blevet bedt om at tage dokumentationen med.
de data, som den enkelte montør tastede ind i sin pda, blev overført til mobilworkforceda-
tabasen. fra deres database blev data sendt videre til seas-nve's systemer. når det hele
vejen igennem systemet var blevet valideret, at måleren rent fysisk var blevet taget ind, blev
det kontrolleret via systemet, at måleren også virkede, ved at måleren sendte data. herefter
valideredes den som værende skiftet. valideret betyder, at det er blevet bekræftet, at måleren
er blevet skiftet på adressen. de slettede data tre måneder efter afsendelse af data til seas-
nve, og så var data kun hos seas-nve. de rapporterede, hvilke team, der udførte arbejdet,
hvilken måler der blev udskiftet, hvilken montør, der skiftede den, installationsadressen, og
om der var afvigelser mv. i den fil, der blev sendt til seas-nve.
de benyttede sig også af underleverandører til udskiftning af målerne. under oplysningerne
om hvem, der havde udskiftet måleren, ville der i så fald stå et firmanavn, og ikke montørens
navn. det kunne være gråbæk eller nogle af de andre mindre installationsfirmaer, som de
brugte. men montørerne var stadig uddannede og under eltels kvalitetskontrol. de havde
25-30 eltel medarbejdere kørende, og de havde omkring 20 medarbejdere, som kom fra
underleverandører forskellige steder i danmark.
                                               - 12 -
skønsmanden rené almind har uddybende om spørgsmål 4 i skønsrapporten forklaret, at der
sidder to spoler på måleren, som man kan kalde motorer, samt en snegl bagved. ved forbrug
aktiveres sneglen via motorerne, og den tager så fat i skiven, der kører rundt. skiven aktiverer
således tælleværker. der sidder et mærke på skiven, så man kan se, når den har nået en om-
gang.
man kan normalt kun få tælleværket til at løbe baglæns, hvis den er monteret forkert. det kan
man gøre, hvis man bytter om på to faser i tilslutningen, så løber den baglæns. når måleren
ikke er tilsluttet strøm, kunne der i princippet godt ske utilsigtet tællerspring, men han har
ikke prøvet eller testet det, men ud fra deres test med tælleren, ser det ikke ud som om, der er
lavet hærværk på den. når måleren er uden strøm, kan man godt få tælleværket til at flytte sig,
f.eks. ved et kast med måleren, men den letteste metode er at pille dækslet af. i teorien kan
tælleren godt flytte sig med dækslet på, men det tyder det ikke på er sket her. ved et direkte
lynnedslag vil måleren enten være sort og brændt af, eller også vil den være sort forneden og
vil ikke kunne bruges. ved lynnedslag på selve ejendommen, vil måleren ikke kunne virke.
ved lynnedslag 10 - 50 meter fra måleren, vil der løbe strøm i jorden, således at strømmen
ville gå baglæns ind i kablerne. hvis det skete, vil måleren – eller de to magneter forneden -
blive afmagnetiseret, og den vil løbe ”ad helvede” til. den vil blive ved med at løbe i et for-
brug, men man vil ikke selv kunne stoppe den, det skal en tekniker gøre. måleren ville tillige
løbe løbsk, når målerlaboratoriet satte strøm til denne igen.
hvis måleren var blevet afmagnetiseret i forbindelse med et lynnedslag, så ville en montør
have registreret dette, da måleren jo ikke kunne stoppe af sig selv igen. normalt er måleren
plomberet, men hvis man skruer skruerne af, kan man tage pladen af, så ved blot at pille en
skrue mere af, så kan man pille tælleværket ud og manuelt stille på det. de kørte som test tæl-
leværket baglæns, og bagefter satte de tælleværket tilbage igen. han kan ikke ud fra fotos se,
om måleren er plomberet.
i forbindelse med besigtigelse af fs ejendom, konstaterede han ikke anden varmekilde end et
oliefyr. han har anslået, at det gennemsnitlige el-forbrug for en familie på tre personer i et hus
af denne karakter og med de elektriske installationer og aggregater, der var på tidspunktet for
besigtigelsen, vil ligge på 8.500 - 9.000 kwh om året. hvis forbruget lå på det dobbelte, ville
det være et enormt stort forbrug. men med de ting, der var på fs ejendom under besigtigelsen,
vil han have svært ved at se, at husstanden på nogen måde skulle kunne bruge det dobbelte
antal kwh.
vedrørende svaret på spørgsmål 11 forklarede han supplerede, at man jo har hørt om målere,
der lider af periodiske fejl. det er derfor, at el-værkerne udfører stikprøver på elmåler-serierne
hvert tredje eller hvert sjette år. han kan ikke konkretisere, hvilke fejl det kunne være, men
det er derfor, at der skal tages stikprøver på en serie. hvis stikprøven falder ud i forhold til de
normer, som el-værksforeningen har lavet, skal hele serien skiftes ud. hvad der måtte være
galt, får de ikke at vide, men det er formentlig en fabrikationsfejl. det er yderst sjældent, at
man hører om, at en serie skal udskiftes.
om spørgsmål 8a, forklarede han supplerende, at han ikke kan formode, hvad måleren tidlige-
re har stået på. han kan kun se på det, der er fremlagt. han ved ikke, hvad der er sket i de 16
dage fra måleren blev taget ned og indtil denne blev fotograferet. han kan ikke udelukke, at
der er sket noget i løbet af perioden, men der er ikke grund til at formode det. han vurdering
er, at måleren ser ganske almindelig normal ud, og han kan ikke se, at der på nogen måde har
været pillet ved elmåleren.
                                                - 13 -
ved et hus på 63 + 30 m2 regner man med et forbrug på 200 kwh pr. m2. ved opvarmning
alene med el, ville forbruget være meget højere. det ville - højt sat - svare til et forbrug på
56.160 kwh, hvis man forestiller sig, at hele huset var opvarmet med el 24 timer i døgnet i et
halvt år.
han kunne ikke have besvaret skønstemaet uden at have involveret energimidt. han har ikke
kunnet foretage test af, at det var muligt manuelt at få tælleværket til køre uden strøm. så
skulle han i givet fald har have taget kontakt til fabrikken i tyskland, der formentlig har et
laboratorium, der kunne udføre de nødvendige tests.
han har ikke kunnet lave de tests, der var nødvendige til besvarelse af skønstemaet, idet han
ikke er certificeret til det. der skulle et laboratorium til at udføre dette. ham ville i så fald
have kontaktet sikkerhedsstyrelsen med forespørgsel om, hvem der er certificerede til at ud-
føre de nødvendige tests.
parternes synspunkter
sagsøger, seas-nve holding a/s, har til støtte for den nedlagte påstand i sit påstandsdo-
kument gjort følgende anbringender gældende, der er gentaget og uddybet under proceduren:
      ”anbringender
      da sagsøgte i 2005 blev registreret som aftager af elektricitet på forsyningsadressen
      …vej, x-by, 4370 st. merløse, blev han umiddelbart berettiget og forpligtet i henhold
      til sagsøgers til enhver tid gældende betingelser for levering af elektricitet.
      sagsøgers leveringsbetingelser er anmeldt til energitilsynet i overensstemmelse med
      lov om elforsyning og er dermed umiddelbart gældende overfor enhver uden særskilt
      vedtagelse.
      det følger udtrykkeligt af sagsøgers leveringsbetingelser, at sagsøgte har pligt til at af-
      læse elmåleren og indberette elmålerens udvisende, når han bliver anmodet derom. sag-
      søger kan afregne på grundlag af et skønnet elektricitetsforbrug, hvis sagsøgte ikke ind-
      beretter målervisningen.
      det fremgår endvidere af leveringsbetingelserne, at sagsøgte har pligt til straks at kon-
      takte sagsøger, såfremt sagsøgte måtte have formodning om, at elmåleren ikke registre-
      rede elektricitetsforbruget korrekt.
      sagsøger opgør elektricitetsforbruget på grundlag af de registrerede eller skønnede må-
      lervisninger og opkræver betaling på dette grundlag.
      de målervisninger, der ligger til grund for sagsøgers opkrævninger, fremgår af de frem-
      sendte fakturaer.
      det kan lægges til grund, at sagsøgte under hele kundeforholdet har været bekendt her-
      med og har forstået sammenhængen mellem de registrerede målervisninger og den beta-
      ling, der blev opkrævet af sagsøger.
                                         - 14 -
sagsøgte har til stadighed været bekendt med de målervisninger, som sagsøger har lagt
til grund.
på denne baggrund, og da sagsøgte har umiddelbar og uhindret adgang til elmåleren,
påhviler det sagsøgte at kontrollere, at sagsøgers opkrævninger ikke er sket på et forkert
grundlag.
sagsøgte har således pligt til at sikre sig, at den målervisning, der er lagt til grund i sag-
søgers opkrævninger, svarer til elmålerens faktiske udvisende.
i perioden fra november 2007 til november 2010 indberettede sagsøgte selv elmålerens
udvisende til sagsøger til brug for sagsøgers periodiske opgørelse af mellemværendet.
frem til udskiftning af elmåleren i april 2011 var sagsøgers opkrævninger af betaling
for sagsøgtes elektricitetsforbrug således først og fremmest baseret på sagsøgtes egne
oplysninger herom.
det var således først den 13. april 2011 i forbindelse med udskiftning af elmåleren, at
sagsøger kunne konstatere et væsentligt højere registreret elektricitetsforbrug end hidtil
indberettet af sagsøgte.
på denne baggrund var sagsøger berettiget til at opgøre sit tilgodehavende pr. den 13.
april 2011 som sket i den som bilag 4 fremlagte faktura nr. 1329180.
det påstævnte beløb er således opgjort på grundlag af den målervisning, som sagsøger
kunne konstatere den 13. april 2011 og den målervisning, som sagsøgte indberettede til
sagsøger den 30. april 2010.
elmålerens udvisende pr. 13. april 2011 må anses for dokumenteret.
sagsøgte hæfter for det registrerede elektricitetsforbrug, medmindre det dokumenteres,
at registreringen er behæftet med fejl, eller at måleren har været udsat for påvirkninger,
der har medført en forkert registrering af elektricitetsforbruget.
det kan ikke anses for godtgjort, at elmåler nummer 163262 skulle være behæftet med
en fejl, der indebar, at den i perioden fra den 30. november 2010 til den 13. april 2011
registrerede et elektricitetsforbrug med en fejlmargin, der oversteg det acceptable som
fastsat i sagsøgers leveringsbetingelser § 6.8 (bilag 1, side 10).
i den forbindelse kan det lægges til grund, at elmåleren i september måned 2011 blev
behørigt undersøgt og kontrolleret af sagsøgers målerlaboratorium og af målerlaborato-
riet hos energimidt, og at der ikke blev fundet nogen fejl.
syn og skøn under sagens forberedelse har bekræftet, at elmåleren ikke er behæftet med
fejl, og at den registrerer elforbruget korrekt.
skønsmandens erklæring giver ikke grundlag for at formode, at elmåleren har været ud-
sat for påvirkninger, der har medført en forkert målervisning.
                                               - 15 -
      det må derfor lægges til grund, at elmålerens udvisende er retvisende, og at sagsøgte så-
      ledes har forbrugt den mængde elektricitet, der er registreret af elmåleren.
      sagsøgtes synspunkter og bevisførelse om et anslået normalt forbrug kan ikke tillægges
      nogen vægt.
      den omstændighed, at sagsøgtes egen indberetning af elmålerens udvisende i perioden
      2007 til 2010 viser et markant lavere forbrug, kan ikke føre til et andet resultat.
      sagsøgte bærer således selv enhver risiko, herunder enhver bevismæssig risiko for, at de
      indberettede målervisninger var korrekte.
      sagsøger har i sagens natur ikke mulighed for at konstatere eller efterprøve, hvorledes
      der er anvendt elektricitet på ejendommen.
      enhver tvivl, om, hvordan og hvornår det registrerede elektricitetsforbrug er sket, må
      således komme sagsøgte til skade.
      sagsøger har følgelig med rette opgjort sit tilgodehavende pr. 13. april 2011 på grundlag
      af elmålerens udvisende.
      på denne baggrund, og da det af sagsøgte i øvrigt anførte ikke kan føre til et andet resul-
      tat, er sagsøgte pligtig at betale det påstævnte beløb med tillæg af renter og omkostnin-
      ger som anført i påstanden.”
sagsøgte, f, har til støtte for den nedlagte påstand i sit påstandsdokument gjort følgende an-
bringender gældende, der er gentaget og uddybet under proceduren:
      ” anbringender
      bevisbyrden for, at målerens udvisende på nedtagningstidspunktet den 13. april 2011
      svarede til udvisende på fotograferingstidspunktet den 29. april 2011, er sagsøgers.
      det kan lægges til grund, at
      a sagsøger ikke ved, hvem der demonterede måleren hos sagsøgte.
           viden om den pågældende medarbejders identitet burde ikke
           havde været en del af sagsøgers kravspecifikation til
           tilbudsgiverne.
           det gøres gældende, at sagsøgers efterladenhed afskærer sagsøgt
           fra ved vidneafhøring at kunne klarlægge de konkrete
           omstændigheder ved nedtagning og efterfølgende håndtering af
           måleren, hvilket skal komme sagsøger bevismæssigt til skade.
           idet det således hverken kan lægges til grund, at måleren efter
           nedtagningen blev håndteret forskriftsmæssigt, eller at sagsøger
           sikrede sig, at måleren ikke kunne komme i tredjemands-
           besiddelse, gøres det gældende, at tællerens udvisende på
           fotograferingstidspunktet beror på fejl i måleren og/eller forhold
                                      - 16 -
  efter nedtagningen.
b sagsøger fravalgte muligheden for at lade mistænkelige målere
  fotografere på udskiftningsstedet.
  sagsøger opererede i punkt 1.11.1 i bilag 24.1 med to modeller for
  håndtering af målerne.
  model 1 forudsatte fotografering på udskiftningsstedet, hvorved
  enhver tvivl om målerstand, ubrudt plombering og om målerens
  skæbne i tidsrummet fra nedtagning til fotografering undgik.
  sagsøger valgte imidlertid i strid med sædvanen på området, jf.
  svar 1 og 3, den billigere model 2, der foreskrev fotografering af
  måleren af og hos sagsøger.
  det gøres gældende, at det skal komme sagsøger bevismæssigt til
  skade, at sagsøger valgte model 2, således at tællerens udvisende
  på fotograferingstidspunktet beror på fejl i måleren og/eller forhold
  efter nedtagningen.
c sagsøger tilsidesatte udskiftningsforskriften i punkt 2.7.1.3.
  denne bestemmelse foreskriver elektronisk indtastning af
  målerstanden på den gamle måler og i tilfælde af uventet forbrug
  genindtastning.
  det gøres gældende, at sagsøgers hovedentreprenør tilsidesatte
  forskriften om elektronisk (gen)indtastning af målerens udvisende,
  og at det således må lægges til grund, at udvisende ikke afveg fra
  det forventede på nedtagningstidspunktet, jf. også svar 5, 7, 8, 8a,
  9 og 11.
d sagsøger tilsidesatte udskiftningsforskriften i punkt 2.7.1.4.
  denne bestemmelse foreskriver i tilfælde af uventet forbrug
  påklæbning af rødt klistermærke på og separat aflevering af
  mistænkelige målere.
  det bestrides, at klistermærket påsattes på udskiftningsstedet, og
  det kan med sagsøgers opfyldelse af provokation (e) og (f) lægges
  til grund, at måleren ikke blev afleveret separat.
  det gøres gældende, at sagsøgers efterladenhed skal komme
  sagsøger bevismæssigt til skade, og at målerens udvisende på
  nedtagningstidspunktet således var et andet end på
  fotograferingstidspunktet, , jf. også svar 5, 7, 8, 8a, 9 og 11.
                                      - 17 -
e sagsøger tilsidesatte udskiftningsforskriften i punkt 2.7.1.28.
  denne bestemmelse foreskriver aflevering af kort til kunden med
  gammel og ny målerstand.
  det gøres gældende, at forskriften om aflevering af aflæsningskort
  efter nedtagningen er tilsidesat, og at det således må lægges til
  grund, at udvisende ikke afveg fra det forventede.
f sagsøger ikke vil fremlægge aftalegrundlaget mellem sig og den
  virksomhed, der forestod udskiftningen.
  som bilag 24 fremlagde sagsøger oprindelig en enkelt, upagineret
  side af udbudsbeskrivelsen til den hovedentreprenør, der skulle
  afgive tilbud på udskiftning af sagsøgers elmålere.
  som nyt bilag 24.1 har sagsøger fremlagt den tekniske beskrivelse
  i fuld udstrækning.
  bilag 24 modsvares af p. 14 i bilag 24.1.
  de to sider er imidlertid forskellige ikke bare i nummerering og i
  opsætning, for valgmuligheden mellem ”model 1” og ”model 2” er
  udeladt i bilag 24, der til gengæld i modsætning til bilag 24.1
  statuerer, at ”model 2” er den valgte metode.
  jeg opfordrede på den baggrund sagsøger til at fremlægge også
  tilbud og accept, således at der kunne tilvejebringes vished for
  aftalegrundlaget, herunder ikke mindst for spørgsmålet om
  fremgangsmåden ved målerudskiftningen.
  på trods af muligheden for at anonymisere forretningsmæssigt
  følsomt stof afviser sagsøger at fremlægge det ønskede materiale.
  det gøres gældende, at dette afslag skal komme sagsøger
  bevismæssigt til skade, således at det må lægges til grund, at også
  andre, ukendte udskiftningsforskrifter er tilsidesat, og at målerens
  udvisende på nedtagningstidspunktet således var et andet og lavere
  end på fotograferingstidspunktet.
g sagsøger hverken har bevist eller kan bevise, at målerens
  plombering var intakt, da den 16 dage efter nedtagningen blev
  fotograferet.
  havde sagsøger valgt model 2, havde sagsøger let kunnet
  dokumentere, at plomberingen var intakt på udskiftningssted og
                                             - 18 -
         -tid.
         det gøres gældende, at sagsøgers efterladenhed skal komme
         sagsøger bevismæssigt til skade, således at tællerens udvisende på
         fotograferingstidspunktet beror på forhold efter nedtagningen.
         det gør i den forbindelse ingen forskel, at sagsøger i bilag 6.1
         udarbejdet 5 ½ måned efter nedtagningen anførte, at man efter
         kalibreringen brød målerkappens plomber.
     h det gøres gældende, at sagsøgtes elforbrug ifølge den omstridte
         måler fra
         - 30. juni 1992 til den 30. november 2010 lå mellem 6.486 og 12.716 kwh/årligt
            svarende til et forbrug på mellem 540,50 og 1.059,66 kwh/månedligt.
         - 1. december 2010 til 13. april 2011 var 110.791 kwh svarende til et forbrug på
            24.620,22 kwh/månedligt.
         - 14. april 2011 til medio oktober 2013 atter normaliseredes til mellem 5.477 og
            7.145 kwh/årligt svarende til et forbrug på mellem 521,61 og 768,66
            kwh/månedligt.
         det gøres i forlængelse deraf og under de givne omstændigheder i
         øvrigt gældende, at sagsøger ikke blot ved at henholde sig til
         målerens udvisende på fotograferingstidspunktet med den for
         domfældelse fornødne sikkerhed har løftet bevisbyrden for, at det
         indtalte krav modsvarer et forbrug, der kan kræves betalt.”
rettens begrundelse og afgørelse
                                               - 19 -
den 30. november 2010 indberettede f en målervisning på 207.381 kwh, og ved fotografe-
ring af elmåleren den 29. april 2011 viste målerstanden 318.172 kwh.
fs måler er undersøgt og kalibreret tre gange på danak akkrediterede målerlaboratorier,
herunder én gang i forbindelse med syn og skønsforretningen. resultatet af undersøgelserne
har ikke påvist fejl ved elmåleren. skønsmanden har i skønsrapporten oplyst, at det ikke kan
afvises, at måleren led af en periodisk fejl, eller der er sket en udefrakommende påvirkning
efter nedtagningen af elmåleren, men efter hans undersøgelser er der ikke tegn på, at dette er
sket. skønsmanden samt vidnet c har begge forklaret, at en elmåler af denne type ikke kan
holde til, at 110.791 kwt løber igennem den på 16 dage.
fs elforbrug har siden 1992 og indtil udskiftningen af elmåleren i 2011 været forholdsvist
stabilt, og forbruget efter udskiftningen har ikke fraveget dette. skønsmanden har vurderet, at
fs husstand har et årligt forbrug på 8.500 - 9.000 kwt. han har samtidig forklaret, at han - på
baggrund af sin besigtigelse af fs ejendom - vil have svært ved at se, at husstanden på nogen
måde være i stand til at bruge det dobbelte antal kwh. fs forbrugsmønster har været omtrent
det samme, uanset om elmåleren er aflæst elselskabet, af f, eller om forbruget er fastsat
skønsmæssigt. sagsøger har skønt opfordret hertil ikke oplyst navnet på den montør, der ud-
skiftede fs elmåler, og der er ikke fremlagt dokumentation for registreringen i pda eller
sap-systemet.
det målte forbrug på 110.791 kwh vil svare til, at f og hans husstand over en 10-årig periode,
svarende overens med den periode, hvor f selv har aflæst måleren eller dette er fastsat ud fra
et skøn, ville have forbrugt dobbelt så meget el, som der er aflæst og indberettet til elselska-
bet. det påståede merforbrug er derfor baseret på en væsentlig afvigelse fra fs normalforbrug.
oplysningerne om, at der sporadisk har været anvendt el til opvarmning sammenholdt med, at
datteren i en periode har boet i en campingvogn, vurderes ikke at kunne forklare størrelsen på
det påståede forbrug. endelig anses det ikke for dokumenteret, at der reelt har været forbrugt
mere el, end der er blevet aflæst og rapporteret. efter bevisførelsen lægger retten endvidere til
grund, at ejendommen har været opvarmet ved oliefyr. det er via fotos dokumenteret, at må-
lerstanden den 29. april 2011 - efter måleren havde ligget 16 dage i en container - var 318.172
kwt, men det er ikke dokumenteret, at målerstanden blev aflæst til 318.172 kwt den 13. april
2011.
på baggrund af ovenstående, finder retten, at det er usandsynligt, at f og hans husstand skulle
have forbrugt 110.791 kwh i perioden fra den 30. november 2010 til den 13. april 2011. un-
der disse omstændigheder har f med fornøden styrke sandsynliggjort, at det omtvistede for-
brug er fremkommet ved en ikke konstaterbar fejl ved måleren. det registrerede forbrug mod-
svarer således ikke det reelle elforbrug for perioden. på denne baggrund frifindes f for den af
elselskabet nedlagte påstand.
sagsomkostninger
f har fået fuldt medhold i sin påstand, og skal derfor have tilkendt sagsomkostninger i medfør
af retsplejelovens § 312, stk. 1. med udgangspunkt i de vejledende takster sammenholdt med
sagens værdi, udfald og omfang, samt at der har været foretaget syn og skøn, skal seas-nve
holding a/s betale 37.500 kr. inklusiv moms til f, til dækning af dennes rimelige udgifter til
advokat. der er ikke grundlag for, at seas-nve holding a/s skal godtgøre transportudgifter
til fs advokat.
udgifterne til skønsmanden er opgjort til 69.864,40 kr. heraf udgør 1.500 kr. gebyr til for-
eningen af rådgivende ingeniører, 4.182,50 kr. omkostninger til energimidt for deltagelse i
                                              - 20 -
skønsforretningen og 64.181,90 kr. udgør honorar til skønsmanden samt dennes fremmøde i
retten. udgifterne er foreløbigt afholdt af f. efter sagens udfald skal seas-nve holding a/s
godtgøre f omkostningerne til skønsforretningen.
seas-nve holding a/s skal herefter betale 107.736,44 kr. i sagsomkostninger til f.
thi kendes for ret:
sagsøgte, f, frifindes.
inden 14 dage skal sagsøgeren, seas-nve holding a/s, betale 107.364,40 kr. i sagsom-
kostninger til sagsøgte, f.
