- mko
                                     udskrift
                                          af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
                                       dom
afsagt den 14. august 2017
v-111-15
                                hästens sengar ab
                                (advokat jens jakob bugge)
                                mod
                                1) nordicform i skandinavien ab
                                (advokat lars gamborg segato)
                                2) nordicform as
                                (advokat lars gamborg segato)
v-112-15
                                hästens sengar ab
                                (advokat jens jakob bugge)
                                mod
                                drømmeland a/s
                                (advokat lars gamborg segato)
                    -2-
v-113-15
         hästens sengar ab
         (advokat jens jakob bugge)
         mod
         westergaard gardiner - bolig form aps
         (advokat lars gamborg segato)
v-114-15
         hästens sengar ab
         (advokat jens jakob bugge)
         mod
         sejs dyner aps
         (advokat lars gamborg segato)
v-115-15
         hästens sengar ab
         (advokat jens jakob bugge)
         mod
         a/s th. wessel & vett. magasin du nord
         (advokat lars gamborg segato)
                                                 -3-
sagernes baggrund og parternes påstande
sagerne drejer sig om, hvorvidt hästens sengar ab´s mønster med blå og hvide tern nyder
varemærkeretlig og/eller markedsføringsretlig beskyttelse og i givet fald, hvorvidt nordic-
forms produkter, sengetøjet hofnäs blå og new check marine, krænker hästens rettigheder.
derudover er der spørgsmål om, hvorvidt hästens har udvist passivitet i forhold til hånd-
hævelsen af deres eventuelle rettigheder samt om værneting i danmark for det norske sel-
skab, nordicform as.
hästens har ud over producenten af hofnäs blå og new check marine, nordicform ab og
as, også sagsøgt en række forhandlere af nordicforms produkter. det drejer sig om drøm-
meland a/s, westergaard gardiner – bolig form aps, a/s th. wessel & wett magasin du
nord og sejs dyner aps. alle de sagsøgte har under sagen været repræsenteret af den sam-
me advokat, og har i det væsentlige nedlagt samme påstande og gjort de samme anbringen-
der gældende.
hästens sengar ab har under sagen nedlagt følgende endelige påstande:
 1.      de sagsøgte forbydes i danmark at importere, markedsføre, udbyde, sælge eller på
        anden kommerciel vis, herunder ved medvirken, at udnytte sengetøj (betegnet af
        nordicform-koncernen som "new check blå" eller "new check marine", jf. bilag
        83a og v og som hofnäs blå", jf. bilag 83c) i den udformning med blå og hvide tern,
        -      i forhold til nordicform i skandinavien ab og nordicform as (sag v-111-15)
            som disse tern fremgår af bilag 9a-9c, (ekstrakt s. 1909ff), 81 (ekstrakt s. 1787ff),
            (sengetøj, der fremgår af bilag 2-3 til dette bilag) 82a (ekstrakt s. 1867), 83a-83f
            (ekstrakt s. 1883ff), 84a-84c (ekstrakt s. 1951ff), 85a-85b (ekstrakt s. 1993ff) og 87a-
            87c (ekstrakt s. 1999ff) (markeret med pile).
        -      i forhold til drømmeland a/s (sag v-112-15) som disse tern fremgår af bilag
            9a-9c (ekstrakt s. 1909ff), 76 (ekstrakt s. 1845), 82a (ekstrakt s. 1867ff), 5 (ekstrakt s.
                                              -4-
        1917f), 77 (ekstrakt s. 1971), 79 (ekstrakt s. 1975), 79 (ekstrakt s. 1833), (sengetøj, der
        fremgår af bilag 2 til dette bilag) og 82a (ekstrakt s. 1867), og 83a-83e (ekstrakt s.
        1883ff) og 102a (ekstrakt s. 2003) (markeret med pile).
   -       i forhold til westergaard gardiner – boligform aps (sag v-113-15) som disse
        tern fremgår af bilag 9a-9c (ekstrakt s. 1909ff), 85a-85c (ekstrakt s. 1869-1871) og
        83a-83e (ekstrakt s. 1883ff) (markeret med pile).
   -       i forhold til sejs dyner aps (sag v-114-15) som disse tern fremgår af bilag 9a-
        9c (ekstrakt s. 1909f), bilag 76 (ekstrakt 1781ff), 84 (ekstrakt s. 1799ff), 83a-83e, (eks-
        trakt s. 1883ff) (markeret med pile).
   -       i forhold til a/s th. wessel & wett, magasin du nord som disse tern fremgår
        af bilag 9a-9c (ekstrakt s. 1909ff), bilag 76-77 (ekstrakts. 1809-1810, 1812), bilag 78
        ekstrakt s. 1814), 85a-85c (ekstrakt s. 1859ff) (markeret med pile).
2. de sagsøgte forbydes i danmark i forbindelse med import, markedsføring, udbud,
   salg eller anden kommerciel aktivitet, herunder ved medvirken, vedrørende senge-
   tøj at benytte de kendetegn (blå og hvide tern),
   -       i forhold til nordicform i skandinavien ab og nordicform as (sag v-111-15)
        som disse tern fremgår af bilag 9a-9c, (ekstrakt s. 1909ff), 81 (ekstrakt s. 1787ff),
        (sengetøj, der fremgår af bilag 2-3 til dette bilag) 82a (ekstrakt s. 1867), 83a-83f
        (ekstrakt s. 1883ff), 84a-84c (ekstrakt s. 1951ff), 85a-85b (ekstrakt s. 1993ff) og 87a-
        87c (ekstrakt s. 1999ff) (markeret med pile).
   -       i forhold til drømmeland a/s (sag v-112-15) som disse tern fremgår af bilag
        9a-9c (ekstrakt s. 1909ff), 76 (ekstrakt s. 1845), 82a (ekstrakt s. 1867ff), 5 (ekstrakt s.
        1917f), 77 (ekstrakt s. 1971), 79 (ekstrakt s. 1975), 79 (ekstrakt s. 1833), (sengetøj, der
                                             -5-
       fremgår af bilag 2 til dette bilag) og 82a (ekstrakt s. 1867), og 83a-83e (ekstrakt s.
       1883ff) og 102a (ekstrakt s. 2003) (markeret med pile).
   -      i forhold til westergaard gardiner – boligform aps (sag v-113-15) som disse
       tern fremgår af bilag 9a-9c (ekstrakt s. 1909ff), 85a-85c (ekstrakt s. 1869-1871) og
       83a-83e (ekstrakt s. 1883ff) (markeret med pile).
   -      i forhold til sejs dyner aps (sag v-114-15) som disse tern fremgår af bilag 9a-
       9c (ekstrakt s. 1909f), bilag 76 (ekstrakt 1781ff), 84 (ekstrakt s. 1799ff), 83a-83e, (eks-
       trakt s. 1883ff) (markeret med pile).
   -      i forhold til a/s th. wessel & wett, magasin du nord som disse tern fremgår
       af bilag 9a-9c (ekstrakt s. 1909ff), bilag 76-77 (ekstrakts. 1809-1810, 1812), bilag 78
       ekstrakt s. 1814), 85a-85c (ekstrakt s. 1859ff) (markeret med pile).
3. produkter, udstyr, markedsføringsmateriale og andet materiale, som indebærer en
   anvendelse af de kendetegn, som er omfattet af forbuddet, jf. påstand 1 og 2, destru-
   eres, fjernes eller skal på anden vis utilgængeliggøres, dog alene i det omfang, som
   de sagsøgte kan råde over dette materiale.
4. nordicform i skandinavien ab og nordicform as forbydes at fremkomme med
   følgende udsagn, jf. bilag 97 (ekstrakt s. 1915), (sag v-111-15):
            "hästens har trukket sagen om præjudiciel påbud mod nordicform og vores danske
            kunder… i sagens anledning vil vi gerne skyde borås cotton hofnäs og turiform
            new check i gang igen, med nogle gode tilbud."
5. de sagsøgte pålægges for egen regning at offentliggøre i 14 dage en fældende dom i
   denne sag principalt i sin helhed på forsiden af selskabernes hjemmesider
   www.nordicform.com (sagsøgte 1 og 2), www.droemmeland.dk (sagsøgte 3),
                                                 -6-
         www.bolig-form.dk (sagsøgte 4), www.magasin.dk (sagsøgte 5) og www.dyner.dk
         og www.sejsdyner.dk (sagsøgte 6), subsidiært alene domskonklusionen på forsider-
         ne samt hele dommen via et link fra hjemmesiderne, og mere subsidiært via link fra
         forsiderne, samt at indrykke en annonce i papirudgaven af børsen, politiken og ber-
         lingske tidende med en gengivelse af domskonklusionen.
 6.a     nordicform skandinavien ab og nordicform as tilpligtes principalt in solidum
         subsidiært alternativt at betale kr. 500.000 til sagsøger tillagt procesrente fra nærvæ-
         rende sags anlæg.
 6.b     drømmeland a/s tilpligtes at betale kr. 100.000 til sagsøger tillagt procesrente fra
         nærværende sags anlæg.
 6.c     westergaard gardiner – bolig form aps tilpligtes at betale kr. 100.000 til sagsøger
         tillagt procesrente fra nærværende sags anlæg.
 6.d     a/s th. wessel & wett, magasin du nord tilpligtes at betale kr. 200.000 til sagsøger
         tillagt procesrente fra nærværende sags anlæg.
 6.e     sejs dyner aps tilpligtes at betale kr. 100.000 til sagsøger tillagt procesrente fra
         nærværende sags anlæg.
7.       anke af en dom, hvorved der er blevet nedlagt forbud helt eller delvist i overens-
        stemmelse med påstand 1 og 2, skal ikke tillægges opsættende virkning, jf. retspleje-
        lovens § 480, stk. 2.
de sagsøgte har nedlagt følgende påstande:
nordicform ab (v-111-15):
i forhold til hästens’ påstande 1-3 påstås frifindelse.
                                                 -7-
i forhold til hästens’ påstande 4-5 og 7 påstås frifindelse.
i forhold til hästens’ påstand 6a påstås principalt frifindelse, subsidiært betaling af et af ret-
ten fastsat mindre beløb.
nordicform as (v-111-15):
i forhold til hästens’ påstande 1-7 påstås principalt afvisning.
i forhold til hästens’ påstande 1-5 og 7 påstås subsidiært frifindelse.
i forhold til hästens’ påstand 6a påstås subsidiært frifindelse, mere subsidiært betaling af et
af retten fastsat mindre beløb.
drømmeland (v-112-15), bolig form (v-113-15), magasin (v-115-15) og sejs dyner (v-114-
15):
i forhold til hästens’ påstande 1-3 påstås frifindelse.
i forhold til hästens’ påstande 4-5 og 7 påstås frifindelse.
i forhold til hästens’ påstande 6b-6e påstås principalt frifindelse, subsidiært betaling af et af
retten fastsat mindre beløb.
oplysningerne i sagen
hästens sengar ab (herefter hästens) er et svensk familieejet selskab, der siden 1917 har
produceret senge. hästens producerer i dag senge, sengetøj, øvrigt sengetilbehør mv., og
produkterne er eksklusive og kostbare.
nordicform selskaberne er en norskbaseret koncern, der designer og producerer dyner, pu-
der og boligtekstil til navnlig det nordiske marked.
temaerne i nærværende sag er, hvorvidt hästens mønster med blå og hvide tern er vare-
mærkeretligt og/eller markedsføringsretligt beskyttet. nærmere bestemt, om ternene har op-
rindeligt særpræg, eller om de i benægtende fald senere har opnået særpræg ved indarbej-
delse. såfremt hästens kan siges at have varemærkeretlige og/eller markedsføringsretlige
                                                 -8-
rettigheder i forhold til mønstret på senge og/eller sengetøj, er det også et tema, hvorvidt
produkterne fra nordicform, sengetøjet hofnäs blå og new check marine, kan siges at ud-
gøre en krænkelse af disse rettigheder. slutteligt er spørgsmålet i givet fald, om hästens har
udvist passivitet i forhold til påberåbelsen af sine rettigheder over for nordicform. det er i
forbindelse med både spørgsmålene om prioritet og passivitet et tema, fra hvilket tidspunkt
de forskellige produkter fra begge parter er blevet solgt og markedsført i danmark.
hästens har ingen registrerede varemærker for de blå og hvide tern i danmark.
mønsteret, som hästens påberåber sig som varemærke, ser sådan ud:
gengivet på hästens sengetøj ser det sådan ud:
de to produkter fra nordicform kaldes henholdsvis hofnäs blå og new check marine. hof-
näs blå sælges som en del af produktlinjen borås cotton, mens new check marine sælges
under produktlinjen turiform.
                                               -9-
hofnäs blå har følgende udseende:
new check marine har følgende udseende:
det er ikke bestridt af de sagsøgte, at hästens har brugt de blå tern for senge og sengetøj.
uenigheden mellem parterne relaterer sig navnlig til, hvordan de er blevet brugt, og herun-
der om det har fået karakter af et varemærke, herunder for sengetøj.
hästens bestrider ikke, at hofnäs blå er solgt i danmark i 2004, 2006, 2008, og herefter solgt
kontinuerligt fra 2010. for new check marine har hästens anerkendt, at der er eksempler på
salg fra 2008 og kontinuerligt salg fra 2010.
                                                - 10 -
hästens blå og hvide tern
der er under sagen fremlagt omfattende materiale til dokumentation for ibrugtagning, ind-
arbejdelse og velkendthed af hästens blå og hvide tern som varemærke.
hästens har ifølge forhandlerlisten ca. 16 forhandlere i danmark fordelt over hele landet. da
hästens gik ind på det danske marked omkring 1995, havde de 4 forhandlere, hvilket i løbet
af relativt få år steg til ca. 11 forhandlere.
hästens hjemmeside har en dansksproget underside, der beskriver hästens historie og giver
detaljerede oplysninger om materialevalg mv. for sengene. på alle billeder går de blå og hvi-
de tern igen, ligesom der også vises en blå og hvidternet seng opredt med blå og hvidternet
sengetøj. hjemmesiden havde i perioden fra 2013 til 2015 122.481 besøgende.
i årene fra 1996-2015 har hästens i mange sammenhænge været journalistisk omtalt i en lang
række lokale og landsdækkende medier, herunder f.eks. berlingske, børsen og bo bedre. for
alle omtaler gør det sig gældende, at de er bragt sammen med et blå og hvidternet hästens
produkt.
der er fremlagt medieplaner mv. fra hästens i årene 1996-2015. det fremgår af planerne, at
hästens har haft en medie- og markedsføringsstrategi for det danske marked, og at der hvert
år i perioden er gennemført kampagner og andre tiltag med henblik på at øge kendskabet til
hästens samt værdien af selskabets brand. materialet indeholder en lang række billeder,
hvoraf hovedparten viser blå og hvidternede hästens produkter, herunder også i nogle til-
fælde sengetøj.
hästens har som led i sin markedsføring også gennemført flere landsdækkende og regionale
tv-reklamekampagner i årene 1998-2000 og 2007. retten har fået forevist et eksempel på et
tv-spot, hvori der indgik en blå og hvidternet seng.
hästens har fremlagt en lang række fakturaer for annoncering i forskellige trykte medier, der
dokumenterer, at hästens har haft betydelige udgifter til markedsføring. der er endvidere
                                               - 11 -
fremlagt omkring 350 sider med eksempler på hästens annoncer i årene 1998 til 2015 i trykte
landsdækkende og regionale medier. fælles for eksemplerne på annoncer er, at de blå og
hvide tern er repræsenteret på dem alle.
fra hästens interne brandingarbejde er der fremlagt kataloger, kampagnebøger, fotos af ud-
stillinger, videoer, brandguidelines mv. ligeledes for perioden 1998 til 2015. de forskellige
dokumenter har det til fælles, at de blå og hvide tern spiller en central rolle og optræder på
stort set samtlige sider.
under sagen er der endvidere fremlagt en række spørgeundersøgelser. en undersøgelse ud-
ført for hästen i 2008 viser, at hästens i danmark er kendt i luksussenge kategorien af ca.
55% af danskerne. det fremgår endvidere, at forbrugerne forbinder hästens med høj kvalitet
og høj pris. der er ikke nærmere redegjort for undersøgelsens grundlag.
hästens har fået foretaget en undersøgelse i foråret 2014. der indgik 1500 respondenter, her-
af 500 danskere. de øvrige respondenter var finner og svenskere. undersøgelsen viste et
stort kendskab til hästens, og at ca. 39% af de adspurgte respondenter angav at tænke på
hästens, når de fik forevist de blå og hvide tern. det er ikke på baggrund af oplysningerne i
undersøgelsen muligt at afklare, hvilket kendskab de danske forbrugere havde.
hästens har ved en revisorerklæring af 9. marts 2017 redegjort for deres omsætning og mar-
kedsføringsomkostninger i årene 1998-2015. tallene viser, at hästens har haft stigende om-
sætning i perioden 1998-2007, med et knæk i 2008 og herefter stigende i de følgende år. mar-
kedsføringsomkostningerne har været betydelige i hele perioden.
der er afgivet uddybende forklaringer om store dele af hästens materiale.
hofnäs blå
hofnäs blå sælges som en del af produktlinjen borås cotton. hofnäs serien er oprindeligt de-
signet og sat i produktion af det svenske selskab borås wäfveri. det er under sagen omtvi-
                                                 - 12 -
stet, hvornår produktet blev designet samt hvornår, det blev introduceret på det danske
marked.
borås wäfveri stiftede i 1993 det danske selskab borås cotton aps med henblik på at sælge
borås’ produkter på det danske marked. michael petersen, der var direktør i søsterselskabet
marks & kattens aps, og havde kontorfællesskab med borås cotton aps, har under sagen
afgivet en erklæring, hvoraf det fremgår, at hofnäs i blå og hvide tern var en ”storsælger” i
blandt andet danmark op igennem 1980’erne og 1990’erne.
ud over de afgivne forklaringer er der til belysning af spørgsmålet om prioritet fremlagt en
række dokumenter, herunder en prisliste fra borås cotton, borås wäfveri, hvoraf serien
hofnäs fremgår. prislisten er dateret 1. juli til 31. december 1992 ved en håndskrevet tilføjel-
se. inger ekelin har forklaret uddybende om prislisten.
der er ligeledes fremlagt en række danske annoncer for hofnäs blå, herunder bl.a. et juleka-
talog fra boligform fra 2003, et julekatalog fra salling fra 2006 samt en hjemmesideannonce
fra sengeekspertens hjemmeside fra maj 2004.
i 2008 overdrog borås wäfveri rettighederne til mærket borås cotton til nordicform holding
as, herunder også lagerbeholdninger mv. der fremlagt en udateret forhandlerliste, der efter
det oplyste blev udleveret i forbindelse med overdragelsen. der fremgår flere danske for-
handlere af listen.
nordicform har fremlagt omsætningstal, der er bekræftet af en revisor for årene 2010-2016,
der viser, at der i denne periode har været omsat for mellem 115.000 og 180.000 svenske kro-
ner årligt i danmark for hofnäs blå og hvid.
new check marine
new check serien er efter det oplyste udviklet for nordicform i 2005. til dokumentation her-
for er der fremlagt et skærmprint, der viser en fil med navnet new check med datering 31.
maj 2005, der er datoen for, hvornår filen med designet er sendt til en udenlandsk producent.
                                                 - 13 -
herudover er der fremlagt julekataloger, annoncer med videre fra årene 2007-2015 til doku-
mentation for prioritetstidspunktet. der er ligeledes fremlagt fakturaer, der viser salg af tes-
sa (et tidligere produktnavn for new check) og new check i perioden fra 2008 og frem.
nordicform har fremlagt omsætningstal for årene 2010 til 2016, der viser en årlig omsætning
i danmark på mellem 46.000 og 290.000 svenske kroner.
sagen i øvrigt
det har under sagen været omtvistet, om der var kontakt mellem borås wäfveri og hästens
på et tidspunkt i 1990’erne. kontakten skulle have involveret en henvendelse fra hästens til
borås wäfveri med påstand om, at borås wäfveri krænkede hästens rettigheder til de blå og
hvide tern. der er ikke fremlagt dokumenter omkring kontakten, men advokat erik wulf
havde i juli 2015 e-mail korrespondance med stein lie vedrørende spørgsmålet. her oplyste
erik wulf, at han husker kontakten i midten af 1990’erne. i den forbindelse har han afgivet
en erklæring af 5. marts 2017 til brug for sagen, hvor han bekræfter, at en sådan kontakt
fandt sted. erik wulf har afgivet forklaring om spørgsmålet.
michael petersen, der er tidligere ansat i forskellige selskaber med tilknytning til borås wäf-
veri har ligeledes afgivet en erklæring af 5. januar 2017 til brug for sagen, vedrørende
spørgsmålet om kontakt mellem hästens og borås i 1990’erne, samt om tidspunktet for in-
troduktionen af de to produkter fra nordicform på det danske marked. michael petersen har
uddybet erklæringen ved sin forklaring under sagen.
der er fremlagt eksempler på hästens håndhævelse af deres varemærkerettigheder over for
tredjemand i form af påkravsbreve til sejs dyner, nordicform, magasin, drømmeland og bo-
lig form - westergaard gardiner. brevene er sendt i første kvartal 2015. den efterfølgende
korrespondance mellem parterne er ligeledes fremlagt.
som konsekvens af parternes drøftelser i foråret 2015 indgav hästens begæring om midlerti-
digt forbud til sø- og handelsretten den 26. juni 2015. forbudsbegæringen var alene rettet
mod nordicform koncernen.
                                                  - 14 -
den 24. september 2015 besluttede hästens at hæve forbudssagen under henvisning til, at
der var risiko for, at der ikke kunne nedlægges forbud på grund af formel (forbudsretlig)
passivitet. hästens fastholdt dog, at deres rettigheder var krænket, og forbeholdt sig retten til
at indlede andre retlige skridt.
som reaktion på, at forbudssagen blev hævet, udsendte nordicform umiddelbart efter en
meddelelse i form af en annonce til deres forhandlere med følgende tekst:
          ”… hästens har trukket sagen om en præjudiciel påbud mod nordicform og vores danske
          kunder. i denne forbindelse vil vi gerne sige jer alle tak for jeres hjælp, tålmodighed og støt-
          te. i sagens anledning vil vi gerne skyde borås cotton hofnäs og turiform new check i
          gang igen, med nogle gode tilbud. … så lad os komme på banen på hjemmesider, annoncer
          og hvor i ellers laver opslag… ”
nærværende sag er anlagt den 22. december 2015.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af robert carlén, jan ryde, stein lie, håkan borgen-
häll, egon vestergaard, jørgen rasmussen, michael dam holm, flemming v. kristensen, er-
ling nielsen, inger ekelin, erik wulf, michael petersen, henning pryts, bosse palmås, tho-
mas sejs nielsen, rasmus elverdam og bjarne westergaard.
robert carlén har forklaret blandt andet, at han er ansat som general counsel i hästens
sängar ab. han kom til hästens i 2012 som head of finance. han er uddannet inden for fi-
nans, men har under hele sin karriere arbejdet med jura. da han kom til hästens, var selska-
bet i en turbulent periode, og han kom med det erklærede formål at få salget til at stige. der
var en del finansiel ustabilitet også hos hästens som konsekvens af finanskrisen. i december
2013 blev han udnævnt til ceo, og det var han indtil 2015, hvor han skiftede position til ge-
neral counsel. i sin nuværende stilling koordinerer han juridiske anliggender i hästens, her-
under også varemærkesager.
                                               - 15 -
hästens har i mange år fremstillet produkter af kompromisløs kvalitet, der udelukkende er
fremstillet af naturlige materialer. det gælder både deres senge og sengetøj. de bruger kun
premium leverandører. tekstilerne til bl.a. sengetøjet leveres af et hollandsk firma, der har
vævet for dem i mange år. nordicforms produkter er mere basale i kvaliteten.
hästens bruger de blå tern på alle deres produkter, og de er et ikon for selskabet. det er de-
res ”cooporate trademark”. ternene er enormt vigtige, og de skiller virkelig hästens ud fra
deres konkurrenter. mange andre i markedet er ens, og man mærker ikke forskellene, før
man lægger sig i sengene. hästens kan man derimod kende på lang afstand.
det danske marked er et top fem marked for hästens. i de sidste to år har danmark været
deres top marked med større salg end sverige, og danmark er derfor i sagens natur et vigtigt
marked for hästens.
hästens har med hjælp fra revisionsfirmaet kpmg udarbejdet en rapport, der viser deres
omsætning i danmark i årene 1998-2016. hästens har investeret rigtig meget tid, og mange
penge i udarbejdelsen af rapporten.
rapporten omhandler salget fra hästens til deres forhandlere. omsætningen er naturligvis
noget større på forbrugerniveau, cirka 2,5 gange større.
ternene optræder i langt det meste af hästens marketing. det er meget vigtigt for dem. de
blå tern er velkendte i danmark, og er forbundet med kvalitet. det står ud som en premium
vare.
hästens har en strategi i forhold til håndhævelse af varemærkerettigheder. de prøver altid at
undersøge de underliggende fakta, og så skriver de som regel et venligt brev til dem, der har
begået krænkelsen, og beder dem om at stoppe. i det fleste tilfælde hjælper det, og så får de
en aftale på plads om at stoppe krænkelserne. det er sjældent, at de ikke kan få løst det ad af-
talens vej.
                                                  - 16 -
de blev bekendt med new check sengetøjet i slutningen af april 2013. han fik en mail fra
michael dam holm. på det tidspunkt var de meget travlt optaget af andre store varemærke-
sager, bl.a. lauritz.com, og de havde problemer med både hemtex og ikea. de besluttede
derfor på det tidspunkt, at de måtte prioritere deres ressourcer, og de ventede derfor med at
gøre noget ved det. på baggrund af forhandlinger med hästens stoppede ikea deres globale
salg af blåternet sengetøj.
problemet ved at der er andre, der sælger sengetøj med de samme blå tern er, at de blå tern
hænger sammen med kvalitet, og ved, at de sælges på billigt sengetøj udvandes værdien af
de blå tern.
han betragter det brev, som nordicform sendte til deres forhandlere i forbindelse med, at
hästens trak forbudsbegæringen, som retsstridig, fordi der ikke var noget forlig eller nogen
juridisk beslutning, da den blev sendt ud. de gav alle deres forhandlere det indtryk, at hä-
stens havde tabt, og at nu kunne man bare sælge det, man ville.
han er enig i, at der ikke blev solgt ret meget hästens sengetøj i danmark i 2000. sengetøj er
ikke det vigtigste produkt for hästens. men ca. 15 % af deres omsætning kommer fra tilbe-
hør og 85 % fra sengene. han kan ikke sige, hvor stor en del af tilbehørssalget, der er senge-
tøj, men det er den væsentligste.
det er rigtigt, at hästens ikke har vundet præmier som super brand i danmark.
det er korrekt, at der er en lille forskel på størrelsen af standart sengetøj i danmark og sveri-
ge, men hos hästens kan man bestille en seng eller et sæt sengetøj i den størrelse, man øn-
sker.
han har aldrig hørt om, at der har været kontakt mellem borås wäfveri og hästens tilbage i
1990’erne. han kan ikke afvise, at det er sket, for han var ikke ansat på det tidspunkt.
                                                - 17 -
da han blev ansat i selskabet, traf de en beslutning om at gå efter alle krænkelser af hästens
varemærker. ternene er blevet brugt aktivt som signatur siden 1978. de har gået efter kræn-
kelser før i tiden, men det er altid sværere at gøre den slags på nye markeder. de håndhæver
deres varemærke både for senge og sengetøj, men det er normalt, at det er sengene, der sty-
rer et nyt marked.
han kan ikke forklare, hvorfor de ikke opdagede sengetøjet fra nordicform tidligere. de
overvåger markederne, men måske ikke helt så professionelt, som de kunne ønske sig.
deres salgsrepræsentanter besøger helt sikkert potentielle nye forhandlere. de har en dialog,
før de indgår en aftale. han har selv besøgt nogle af de københavnske forhandlere, men ikke
nogen i lyngby. han har besøgt magasin som privat person. han var ikke i afdelingen med
sengetøj.
det er rigtigt, at hästens i stævningen har angivet deres markedsandel for luksussenge til
omkring 10-15 %. luksussenge kan defineres på mange måder, men når hästens vurderer
det, ser de både på pris og kvalitet. deres markedsandel for senge totalt er meget lavere end
10-15 %. markedsandelen for sengetøj er også meget lav. det er rigtigt, at hästens som regel
har både en hest og selve hästens navnet på alle deres produkter.
deres salgsrepræsentanter skulle gerne besøge deres forhandlere ca. 1 gang om måneden.
han kender dog ikke de præcise tal for danmark.
det er klart, at hästens har en anden position i det svenske marked end i danmark. hästens
har været i sverige siden 1852, og har dermed en meget lang historie i sverige, der gør, at de
er mere kendt der end alle andre steder.
jan ryde har forklaret blandt andet, at han er femte generations ejer af hästens. han er ud-
dannet industriel ingeniør, og efter sin uddannelse blev han ansat ved universitetet. han er
nu executive chairman og leder af bestyrelsen i hästens. han arbejder 100 % af sin tid i sel-
skabet.
                                                - 18 -
i 1917 begyndte hästens at producere senge. hans far traf beslutningen om, at hästens skul-
le satse 100 % på produktionen af senge og sengetilbehør, og det var hans ambition at desig-
ne den bedste seng i verden. de blå tern blev skabt og introduceret i 1978, og det handlede i
høj grad om at skille sig ud. de blå tern fik en altovervejende negativ modtagelse.
i starten gik salget meget langsomt. i 1986 skrev han sit speciale. i den forbindelse lavede
han interviews med 40 forskellige forhandlere, hvoraf mange stadig synes, at de blå tern var
grimme. i 1989 trådte han fuld tid ind i hästens. de bestemte sig for at putte de blå tern på
alting.
han vil beskrive de blå tern som et meget stærkt symbol på hästens produkt, der inden for
deres kategori er det bedste produkt i verden. mønstret er meget distinkt og meget unikt.
det var hans far der fandt på ternene og brugen af dem. han mener ikke, at der var nogen
andre producenter i sverige, der havde senge eller sengetøj med blå tern, hverken i 1978 eller
i 1989, da han trådte ind fuld til i hästens.
han var også selv med til at gennemgå en masse mønstre hos deres væveri i 1992 for at sikre,
at de fremstod unikke, og de fandt intet, der lignede hästens blå tern.
fra 1988 fordobledes deres omsætning hvert år. i hans første 10 år i hästens voksede de med
63% om året.
i årene efter hans tiltræden, omkring midten af 1990’erne, var der mange tilfælde, hvor hä-
stens håndhævede deres rettigheder til de blå tern over for andre producenter af senge. se-
nere stødte de også på sengetøj med krænkende blå mønster. de har altid forfulgt overtræ-
delser med hjælp fra deres advokater.
i starten puttede de kun de blå tern på sengene, men efterhånden puttede de det på alt f.eks.
biler, pyjamasser mv. i dag er det omkring 80% af alle deres solgte produkter, der har de blå
tern.
                                                - 19 -
markedsføring er meget vigtigt for hästens, og de investerer meget på den front. tv-
reklamer har også været meget vigtige i den forbindelse.
de blå tern er ekstremt vigtige for hästens. de symboliserer kvaliteten af deres produkter.
hästens er også blevet hædret med priser for deres kvalitetsprodukter og mønsteret som
kendetegn. mønsteret er en helt nødvendig signatur for hästens. hvis alle andre kunne bru-
ge de blå tern, så ville alle hästens marketinginvesteringer være tabt.
der er ca. 200 ansatte på hästens hovedkontor, og de har ca. 250 partnerbutikker i næsten 40
lande. på den måde er de til stede på alle de store markeder, europa, kina, asien, usa mv.
takket være de blå tern har de etableret en stærkere brandgenkendelse i kina på 10 år end
mange af deres amerikanske kollegaer har klaret på flere år. de blå tern er altså meget vigti-
ge, da de giver dem en markedsføringsfordel.
han kender mønsteret, gripsholmsrutan, men han havde ikke hørt om det, før der opstod
sager med krænkelser af hästens mønster. han kender ikke til, at gripsholmsrutan har væ-
ret brugt på senge eller sengetøj.
han har kun hørt en lille smule om borås wäfveri. det var ikke nogen, han beskæftigede sig
med, heller ikke i 1990’erne. han vidste måske godt, at de fandtes, men det er slet ikke noget,
han kan huske noget særligt om. han har aldrig hørt om en aftale mellem hästens og borås
om sengetøj med tern. han ville have fået noget at vide, hvis der var en aftale. og han ville
desuden have sagt nej. han ville også have involveret deres advokat. de bruger altid advo-
kater til enhver juridisk aftale.
det er rigtigt, at borås området i sverige er kendt for sin tekstilindustri.
han har aldrig set det ternede sengetøj, solgt under navnet hofnäs blå, på det svenske mar-
ked. i 1990’erne blev sengetøj hovedsageligt solgt under private labels i sverige af producen-
ter som f.eks. hemtex og ikea. senere, omrkring 2000, fik hästens underretning om, at der
blev brugt et tilsvarende blåt mønster på markedet, som måske kunne være leveret af borås.
hästens forfulgte sagen.
                                                 - 20 -
hästens har altid overleveret sager om krænkelse til deres advokatfirma. det gælder både
for senge og sengetøj.
hästens har i mange år haft den samme strategi i forhold til at forsvare deres varemærkeret-
tigheder.
det er rigtigt, at 50x60 cm er størrelsen på et standard svensk pudebetræk. de solgte i mange
år de samme størrelser på alle markeder. de synes, at 50x60 er den bedste størrelse. i dag le-
verer de alle størrelser på specialordre.
han kan ikke huske pantone nummeret på de blå farver i hästens tern.
stein lie har forklaret blandt andet, at han er administrerende direktør i begge nordicform
selskaber og i moderselskabet, og har været det siden 2016. han har arbejdet i selskaberne
siden 2009. han ejer 30 % af moderselskabet. han har været i tekstilbranchen hele sit liv.
tekstilbranchen har været hans hovedvirke siden 1980, og det var også hans fars erhverv.
koncernens hjemmeside ligger på nordicform.com, og koncernen har tre hovedmarkeder,
norge, sverige og danmark. det norske selskab, nordicform as, har aldrig solgt produkter
til danmark. der er nemlig forskellige størrelser på sengetøj i danmark, sverige og norge.
det er alene det svenske selskab, nordicform ab, som har solgt new check og hofnäs blå
på det danske marked.
nordicfcorm har solgt hofnäs blå i danmark siden 2008, hvor de overtog borås wäfveri,
herunder produkter og rettigheder. de betalte i alt ca. 5 millioner kr. for overdragelsen. som
led i overdragelsen overtog de også et lager og en aftale med magasin. herunder hørte også
1500 stk. hofnäs blå i danske størrelser.
borås wäfveri havde også solgt de omtvistede produkter til det danske marked forud for
nordicforms overtagelse i 2008.
                                                - 21 -
hofnäs designet findes også i andre farver, og sælges i grå, beige og lilla. hofnäs blå sælges
også i sverige og norge, men som sagt i andre størrelser.
blå- og hvidternede mønstre er noget af det mest almindelige indenfor boligtekstil. der er et
utal af producenter, der har haft det på markedet. det gælder både for norge, sverige og
danmark.
nordicform bruger altid mærket borås cotton, når de sælger hofnäs blå. der er altid et
mærke syet fast i pudebetrækket.
new check bliver solgt i danmark. der er nogle af deres forhandlere, der ikke sælger det
længere grundet henvendelserne fra hästens.
turiform-navnet, som new check sælges under, stammer fra den norske tekstildesigner
turi tobiassen. hun er meget kendt. hun indgik samarbejde med nordicform i 1998.
new check fik sit nuværende design i 2005. designteamet på turiform lavede alle sine de-
sign selv. lanatex er deres producent i estland, og der er i sagen fremlagt et dokument, der
viser, at en fil med designet er blevet sendt til lanatex i maj 2005, og derfor må være designet
inden da. tessa og new check er det samme ternede design, men på to forskellige slags
tekstil. de har været på markedet i danmark siden 2003. fra 2005 ansatte turiform deres
egen danske sælger ved navn henrik riis. new check har derfor været på markedet i dan-
mark i hvert fald siden 2005.
new check har været produceret og solgt i mange farver, altid under varemærket turiform.
nordicform har vist sengetøj på messer i danmark, herunder på formland i herning to gan-
ge om året. det har de gjort siden 2004 og de har haft hofnäs med siden 2008, hvor de over-
tog rettighederne. de har også vist produkterne på tilsvarende messer i andre dele af skan-
dinavien.
                                               - 22 -
han blev opmærksom på denne sag i foråret i 2015. han blev overrasket, da han hørte om
hästens påkravsbreve. han kunne ikke tro, at det var sandt, at nogle produkter, som de
havde haft på markedet i en årrække, pludselig skulle være forbudt.
det er helt uforståeligt for ham, at hästens ikke er blevet opmærksom på produkterne på et
tidligere tidspunkt. borås har været en af skandinaviens førende producenter af sengetøj i
generationer.
hästens henvendte sig først til nordicforms forhandlere og gjorde dem opmærksom på, at
de mente, at produkterne krænkede hästens. nordicform bad herefter om, at al korrespon-
dance skulle gå til dem i stedet for forhandlerne, men det respekterede hästens ikke. bag-
grunden for at udsende pressemeddelelsen i september 2015 var, at da hästens trak sagen,
mente de, at det var en glædens dag, så de ville informere deres sælgere om, at de kunne
finde produkterne frem fra lageret og sælge dem igen.
de har brugt både tessa og new check navnet på samme design for forskellige typer af
tekstiler. dog tror han ikke de to mærker har været på samme marked på samme tid. man
brugte tessa navnet i 2008 i danmark, men designet var det samme som det, der nu kaldes
new check.
da nordicform udviklede new check, kendte man godt til hästens. han var ikke tilknyttet
nordicform på det tidspunkt.
han var ansat i botex i 1980’erne og 1990’erne, og tern og striber var meget populært allerede
dengang. han har set blåternet sengetøj, så længe han kan huske. over 60 % af det sengetøj,
der blev solgt dengang, var blåt.
håkan borganhäll, har forklaret blandt andet, at han er advokat og partner i vinge i stock-
holm. han har praktiseret i ca. 30 år, mest inden for ip-ret. han har været advokat for hä-
stens i omkring 25 år. han har ført sager om hästens ternede mønster fire til fem gange. alle
sagerne har drejet sig om mønstret på senge, og hästens har vundet alle sagerne. ud over
                                                 - 23 -
ham selv benytter hästens sig også af et patentbureau til at varetage deres immaterielle inte-
resser. til at starte med fik han altid sit opdrag fra jan ryde. efter ca.10 år blev hans hoved-
kontakt hästens cfo.
han blev orienteret om alle ip-sager i hästens frem til omkring 2010. nu får han lidt mindre
information, fordi hästens er blevet en større koncern, og det er ikke længere alt, der går vi-
dere til ham.
der verserer en sag svarende til denne mellem hästens og nordicform i sverige.
han kendte ikke borås wäfveri i 1990’erne. han kender dem selvfølgelig nu. det var ikke for
ham at se et kendt firma i 1990’erne. det er ikke svært at regne ud, at borås wäfveri var i
tekstilindustrien. borås er meget kendt for tekstil i sverige.
han har læst e-mailen af 7. juli 2015 fra advokat erik wulf. det undrer ham, at han skriver
om ophavsret. sagen har ikke noget med ophavsret at gøre. han husker ikke selv, at hästens
skulle have rettet henvendelse til borås wäfveri i midten af 1990’erne med påstand om, at de
krænkede hästens blå tern. han har søgt i sit arkiv og han fandt intet, der knytter sig til det
påståede forløb.
han har også læst erklæringen fra michael petersen vedrørende samme hændelsesforløb, og
han må konstatere, at han aldrig har hørt om det. han har ikke kunnet finde noget som helst
om det i sit arkiv. han har kontaktet det patentbureau, som hästens bruger, og bedt dem
gennemgå deres arkiv, og de har heller ikke kunnet finde nogen dokumenter, der relaterer
sig til det.
det er rigtigt, at det er ikke ham der indgiver ansøgninger om varemærkeregistreringer. det
er hästens patentbureau. det er også rigtigt, at det er patentbureauet, der udsender advar-
selsbreve. han bliver informeret om 80-90 % af alle breve.
                                                 - 24 -
han har været meget involveret i mange af de markedsundersøgelser, der har været gen-
nemført om hästens blå tern, og også dem, der er fremlagt under denne sag.
undersøgelsen foretaget foråret 2014 blev lavet som led i arbejdet med registrering af et tre-
dimensionelt eu-varemærke baseret på særpræg på baggrund af indarbejdelse. det skulle
kun gælde for norden. det er rigtigt, at undersøgelsen dækker alle de nordiske eu-lande.
han har for to-tre uger siden fået resultaterne for undersøgelsen specifikt for danmark til-
sendt fra analysebureauet.
han forklarede generelt om svensk varemærkeret og betydningen heraf for hästens i sveri-
ge.
da han kom ind i hastens i 1990’erne, var jan ryde relativt nytiltrådt. jan ryde bragte sin
akademiske viden ind i familiefirmaet, og han investerede meget i at opbygge hästens profil.
de blå tern var en meget vigtig del af det. de investerede rigtig mange penge i marketing.
hästens havde et produkt, der virkelig skilte sig ud i markedet og kombinationen af det og
marketingindsatsen gjorde, at kendskabet til hästens voksede.
det er hans indtryk, at marketinginvesteringen etablerede markedet meget hurtigt, men hans
første bevis er en undersøgelse de lavede i 1997, der viste stor indarbejdelse.
han kan ikke huske at have set andre konkurrenter, der brugte blå tern før 1993. på det tids-
punkt fik hästens rigtigt meget opmærksomhed og derfor gav det mening for konkurrenter-
ne at kigge til hästens.
det er rigtigt, at hästens har opgivet ansøgninger om eu-varemærke, fordi nordicform har
angrebet dem, og fordi det måske kunne blive nødvendigt at påvise indarbejdet særpræg,
hvilket ville være en meget stor opgave, når det skulle gøres for hele eu.
det er rigtigt, at angivelsen af, at hästens er et superbrand i sverige, ikke går specifikt på de
blå tern, men på hästens som helhed.
                                                - 25 -
egon vestergaard har forklaret blandt andet, at han kom til hästens i november 1996. der
blev han ansat som sælger med henblik på at udbygge forhandlernettet i danmark. marke-
det i danmark var sådan, at dux sad på den eksklusive ende af sengemarkedet. hästens var
en anderledes seng, fordi den var lavet af naturprodukter uden skum eller latex. hästens var
ca. 20-30% dyrere end andre dyre mærker.
da han kom til hästens, var der fire hästens forhandlere i danmark. det var forhandlere,
der også havde andre møbler. det var meget svært at få forhandlere, der havde dux senge,
til at tage hästens ind. det lykkedes dog med nogle, der så endte med at tage dux ud af de-
res sortiment efterfølgende.
hästens forsøgte at styrke sin position på det danske marked ved at komme ind hos thorsen
møbler i århus og anton dam i københavn, og det lykkedes i løbet af 1997 eller 1998. både
anton dam og thorsen møbler var store velrenommerede butikker i den eksklusive del af
branchen.
samarbejdet med forhandlerne var sådan, at hästens ret ofte besøgte forhandlerne, og de
holdt også forhandlermøder. de stillede krav om, at forhandlerne skulle have et minimum
antal af senge i udstillingen, og de skulle også have tilbehør. derudover skulle de også bi-
drage til markedsføringen. alle udstillingssenge er altid med blå tern. fra 1996 og frem var
ca. 90 % af deres salg i blå tern. langt det meste af det sengetøj, der blev solgt, var også i blå
tern.
da hästens blev introduceret i danmark var meldingen fra forhandlerne den, at det var en
fantastisk seng, men at de kunne have valgt en bedre farve til betrækket end de blå tern.
som led i sit job besøgte han alle forhandlere i danmark, og han er aldrig stødt på andet blå-
ternet sengetøj end hästens eget. han var dansk hästens repræsentant frem til 2007.
                                                   - 26 -
hästens markedsføring rettede sig især mod slutkonsumenten, og de startede arbejdet i 1997.
de første annoncer blev bragt i bo bedre, og senere gik de videre til dagspressen og tv 2.
han kan godt huske den kampagne, der knytter sig til fakturaen fra 1998 udstedt af tv2. de
havde produceret en film til sverige, og den tog de så til danmark med dansk tale. filmen
viste en hästens seng med blå tern. forhandlerne var rigtig glade for at få noget hjælp i mar-
kedsføringen, og tv2 reklamer var meget effektive dengang. også ved annoncering på
tv2’s lokalstationer var det blåternede senge, der indgik i filmen.
de købte helsidesannoncer i bo bedre for 8 måneder af gangen. de købte også opslag mv. et
par gange om året. annoncerne viste altid senge i blå tern. hästens har aldrig indrykket an-
noncer, uden at hästens navnet fremgik.
det markedsføringsrelaterede samarbejde med forhandlerne var sådan, at hästens udførte
alt arbejde med at købe markedsføring mv. hos medierne, og så fakturerede de forhandlerne
løbende. hästens betalte i den forbindelse typisk halvdelen af annonceprisen. den type sam-
arbejde startede i starten af 2000-tallet. i branchen var der en kutyme for at bruge 5-7% af
budgettet på markedsføring, og hästens pressede på for, at det skulle være mindst 10 % for
deres forhandlere. betalingen til hästens var månedsvis. forhandlerne betalte formentlig
omkring 60-70.000 kr. til hästens om året. gennem en lang periode havde hästens 20-21 for-
handlere, som de samarbejde med på denne måde.
det er rigtigt, at hästens har faktureret thorsen møbler for ca. 1,3 millioner kr. for markeds-
føring i perioden fra 2001-2004. der er faktureret 2,6 millioner til anton dam i 2007-2008 og
ca. 800.000 kr. til søvn og comfort for perioden 2001-2004. det er rigtigt, at man ikke kan se
alle beløb, og heller ikke alle årstal af det bilag, hvoraf faktureringsoplysninger fremgår.
i de første mange år stod han selv for at købe al markedsføring i danmark. på et tidspunkt
blev det så omfattende, at hästens involverede et mediebureau. de hjalp med at fordele an-
noncer mv. han har ikke haft noget med mediebureauet at gøre, siden han stoppede i 2007,
                                                 - 27 -
og han har heller ikke modtaget noget fra dem i 2015, sådan som det måske kunne se ud på
baggrund af dateringen på nogle af de fremlagte medieplaner.
frem til det tidspunkt, hvor han stoppede som repræsentant for hästens, så han ingen blå
tern fra andre producenter. han forventede helt klart, at forhandlerne ville give ham besked
om kopiprodukter. han har aldrig besøgt westergaard gardiner. han havde sit fokus på
møbelforhandlere.
han kender ikke specifikt selskabet borås wäfveri, men borås er kendt for tekstil i hele sve-
rige.
jørgen rasmussen har forklaret blandt andet, at han købte møbelbutikken rødovre bolig-
montering i 1972. de solgte dengang arkitekttegnede møbler i det dyre klassiske segment. de
forhandlede dux sengetøj, der var ensfarvet og lyst. frem til 1993 havde han ikke oplevet
ternet sengetøj eller senge.
han blev hästens forhandler i 1993. dux blev solgt og ændrede kvaliteten, og derfor be-
gyndte de at lede efter et andet produkt. de talte med en repræsentant fra hästens og var
oppe og se fabrikken i sverige. han var lidt betænkelig ved alle de blå tern, men blev meget
fascineret af kvaliteten. han bestilte et parti hästens senge, hvoraf halvdelen var blåternede,
mens den anden halvdel var i lys beige tern. da han nåede til jul 1994, var hele hans udstil-
ling blåternet. det ville folk gerne have. forbrugerne ville gerne have, at man kunne se, at de
havde købt en dyr seng. de solgte mest af det blåternede også for sengetøjet. men de solgte
også andre farver.
før 2002 markedsførte han sig primært via den lokale avis på vestegnen. han kan ikke hu-
ske, hvor stort et opland den havde. når de annoncerede for hästens, fik de billeder sendt
fra hästens, og det var altid med blå og hvide tern.
han fik et katalog fra hästens hvert år. katalogerne lå i butikken og blev delt ud til kunder-
ne. de sendte dem ikke ud pr. post. han ikke huske sine markedsføringsomkostninger fra
                                                 - 28 -
før 2002. fra 2002-2007 brugte han 750.000 kr. om året på hästens markedsføring. han gik på
pension i 2007. fra 1994 – 1996 steg kendskabet og salget jævnt. fra 1996 og frem gik det no-
get stærkere.
han har altid betragtet de blå tern som et logo. når han sagde hästens, så sagde folk ”de der
blåternede”. det var nok omkring 1997-1998, at folk generelt fik det kendskab.
hästens produkter er fremstillet af rene naturmaterialer og har en levetid, der ligger langt
over tilsvarende produkter på markedet. der er ingen konkurrenter rent kvalitetsmæssigt.
det er et problem, at der er bliver solgt noget, der ligner hästens, men ikke har samme kvali-
tet.
han ved ikke, hvad kvaliteten af nordicforms produkter er. han mener, at han ville have
hørt om borås cotton, hvis det var kendt. han kender ikke borås wäfveri, og han har aldrig
kendt til det.
han solgte hästens produkter for ca. 8-10 millioner kr. i årene 2002 til 2005.
det er rigtigt, at svenskerne har andre standardmål på sengetøj, end man har her i danmark.
michael dam holm har forklaret blandt andet, at han er ansvarlig for salget af hästens senge
i nordeuropa. han blev uddannet som møbelhandler i 2001 og arbejdede hos en designmø-
belhandler i silkeborg. de forhandlede hästens, og han lærte dem at kende i den forbindelse.
han var med til at åbne strandgaard møbler, hvor de startede med at præsentere hästens
som shop in shop. da han begyndte at arbejde med hästens, havde de sengene, dyner, puder
og sengetøj i sortimentet. det var altid i blå tern. en sjælden gang imellem solgte de en beige
seng. overordnet set er 80 % af de senge, han solgte frem til 2007, hvor han stoppede, i blå
tern. det samme gjaldt sengetøj. folk ville gerne have statussen fra de blå tern.
i den butik, han var i 1999, annoncerede de primært i lokalaviser og primært med blåtern.
                                                 - 29 -
den ”marketing activity plan” der er fremlagt i sagen, er en plan, som han har været med til
at opfinde for at skabe overblik over markedsføringen både lokalt og globalt. det er den
overordnede plan, der viser det overordnede aktivitetsniveau for hästens markedsførings-
initiativer.
efter at have fået afspillet videoen i bilag 23, forklarede han, at han godt kender reklamefil-
men fra 2004-2006. den blev vist på tv2 regionerne og også tv2’s hovedkanal. alle videoer-
ne viste senge med blå tern. de blå tern forbindes med hästens. genkendeligheden af de blå
tern er selvfølgelig noget, der har været stigende over årene.
de benytter dropbox til at sende billeder ud til forhandlerne. billederne bruger forhandlerne
bl.a. til at have kørende som slideshows i butikkerne.
forhandlerne har altid skullet betale for annoncering, og det skal de også i dag. forhandler-
ne skal markedsføre for mellem 5 og 10 % af omsætningen. der er mange forhandlere, der
bruger et endnu højere beløb. da han var i strandgaard møbler, annoncerede de i 2007 for
mellem 10-12.000 kr. om måneden bare for hästens.
danmark har siden finanskrisen haft store vækstrater i forhold til salget af hästens senge.
danmark var således det største marked for hästens i 2016. internt i hästens koncernen er
måden, man arbejder med hästens markedsføring på i danmark, noget man lader sig inspi-
rere af. sverige og holland er nogle af de lande, der også har ligget nummer 1.
første gang han så de potentielt krænkende produkter fra nordicform, var i efteråret 2012.
han talte med den hästens forhandler, der forhandlede det. han vidste ikke på det tids-
punkt, hvem der producerede det. i foråret 2013 så han det til en samtale med en potentiel
sælger på fyn, og ret kort tid efter igen i magasin, så vidt han husker. han tog et billede af
det og sendte det til hästens.
flemming kristensen, har forklaret blandt andet, at han har solgt møbler siden 1980, og han
har siden 1994 været selvstændig med en senge- og møbelbutik, søvn & comfort i holstebro,
                                                - 30 -
der i dag udelukkende er en sengebutik. i 1996 begyndte han at sælge hästens produkter.
han fik i slutningen af 1995 en henvendelse fra hästens om, at de ville komme på besøg.
han synes, hästens havde en spændende historie, og inviterede derfor hästens indenfor. de
købte nogle hastens produkter, primært senge, men også sengetøj. sengene havde forskelli-
ge farver tern, men cirka halvdelen af sengene havde blå tern. alle øvrige senge var hvide
dengang. han havde ikke set hverken sengetøj eller senge med blå tern på det tidspunkt.
de fik en masse pr gennem deres salg af hästens senge, og de havde et rigtig godt salg lige
fra starten. de blåternede senge var dem, der blev solgt flest af. i starten omkring 80%, i dag
sælger de stort set kun blåternede senge.
hästens har været en vigtig del af den store markedsføringssatsning. de har brugt mange
penge på markedsføring, nogle år op mod 20 % af deres omsætning.
deres opland er det gamle ringkjøbing amt, hvilket vil sige holsterbro og opland. der bor
ca. 100.000 mennesker.
han var ofte i de lokale aviser og altid med hästens senge i blå tern. det har givet en form
for bagslag i dag, fordi butikken er så tæt forbundet med hästens.
dengang i 1996 var de lidt foregangsmænd for shop in shop konceptet. næsten alle de senge,
der stod fremme, var i blå tern. der stod måske én i en anden farve.
han solgte ikke hästens mellem 1997 og 1999. da han startede op igen i 1999, tog han med
det samme hästens ind i sortimentet. folk efterspurgte de blå tern.
han har solgt nordicforms sengetøj med blå tern i sin butik. der kom et godt tilbud på no-
get, der lignede det, de solgte i forvejen. de havde butikken delt op i to. de solgte det i en
anden afdeling end den afdeling, hvor de solgte hästens.
                                                - 31 -
de fortalte ikke hästens, at de solgte det ternede sengetøj. de stoppede med at sælge senge-
tøjet fra nordicform, da folk kom og spurgte efter ”det billige hästens sengetøj”. kvaliteten
var også svingende. han kan ikke huske, om han fortalte hästens, at de stoppede med sal-
get.
han vil ikke benægte, at han kan have talt med hästens om salget af new check og hofnäs,
men han kan ikke huske at have gjort det.
det er rigtigt, at hästens er vigtigt for ham, og at hans butik har gjort en masse for hästens.
han ved ikke præcis, hvor mange hästens sengesæt de sælger om året. han vil tro, det er ca.
100 sæt om året.
det er helt normalt, at der står hästens på deres annoncer. de sælger produkter fra både bo-
rås cotton og turiform. kvaliteten på de produkter, de forsat sælger, er anderledes end new
check fra turiform.
erling nielsen, har forklaret blandt andet, at han har været i møbelbranchen, siden han kom
i lære i 1965. han har primært været beskæftiget med den mere eksklusive del af branchen.
han blev i midten af 1980’erne medejer af thorsen møbler i århus.
hästens opsøgte ham på et tidspunkt i slutningen i 1990’erne. de havde svært ved at komme
ind på det danske marked. han og andre synes, at de blå tern var grimme, men hans kone
var fra sverige, og der var ternene blevet synonymt med noget fint og kvalitetspræget.
han besluttede at tage hästens produkter ind, og han tog hele sortimentet, for det skulle
han. ternene var meget nye og unikke. de havde både dux og hästens i en periode, men det
ville dux ikke acceptere, og derfor lavede han sammen med hästens en meget voldsom
markedsføringskampagne for at få ersttatet deres salg af dux med hästens. de købte en tv
kampagne på tv2 regionerne for 800.000 kr., hvilket på det tidspunkt var den største ordre
fra detailledet i provinsen. kampagnen blev vist senest i 1998.
                                               - 32 -
kampagnen virkede, og deres salg steg. når de annoncerede, brugte de altid de blå og hvide
tern. selv i de perioder, hvor de legede med andre farver, var mere end 90% af deres salg af
de blå tern. det gjaldt også sengetøj. de brugte ca. 10 % af deres omsætning på markedsfø-
ring.
han har medvirket til spørgeundersøgelser, der skulle vise, hvor kendt hästens var. de var
meget kendt i sverige. han kan ikke huske resultaterne for danmark.
ternene var så unikke, at de ret hurtigt blev velkendt hos forbrugerne. de brugte altid hä-
stens navnet, når de annoncerede.
han har set hofnäs og turiform sengetøjet i annoncer, men ikke i virkeligheden. han kendte
borås wäfveri, som han købte møbelstof af før i tiden. han ved også, at de blandt andet har
fremstillet sengetøj.
inger ekelin har forklaret blandt andet, at hun i 1964 til 2006 arbejde for borås wäfveri som
designer. borås wäfveri producerede tekstiler som gardiner og sengetøj. det eksisterer ikke
længere, men det var meget kendt i sverige og tilstede i alle store butikker. borås wäfveri og
deres produkter var også kendt i resten af skandinavien. der var omkring et par tusinde an-
satte i borås wäfveri, da det var størst.
hun var involveret i udviklingen af hofnäs blå. hun var atelierchef på det tidspunkt.
hun genkender den fremlagte prisliste fra 1992, som hun har fremskaffet til sagen. det er
hende, som har skrevet perioden 1/1-30/6-92 på i hånden for prislisten, som dækkede den
periode. hun skrev det på, da hun fandt dokumentet frem til brug for sagen. det er rigtigt, at
hofnäs blev solgt i sverige i 1992 i blå og hvid. hun har også fremlagt en prisliste fra 1. juli
til 31. december 1992. der kan man også se hofnäs blå, som også blev solgt på det tidspunkt,
og som blev solgt, helt frem til hun stoppede i 2006.
borås solgte også produkter i danmark. hun vil mene, at den udaterede brochure, der er
fremlagt som bilag aa i sagen, er fra slutningen af 90’erne. i brochuren er der billeder af
                                                 - 33 -
sengetøjet dutch delight, og det kom først på markedet i slutningen af 90’erne. sammen-
holdt med brochurens overordnede udtryk, når hun derfor frem til, at den må stamme fra
dette tidspunkt. brochuren viser, at varerne i den var på markedet i danmark, idet der er
henvist til prisen i danske kroner, hvilket kun giver mening ud fra en forudsætning om, at de
også kan købes i danmark.
hofnäs blå blev lavet for at gøre kollektionen komplet. de havde striber, blomster mv. i de-
res sortiment, men der manglede tern. det var vigtig for borås ikke at kopiere andre, og det
gjaldt også, da de udviklede hofnäs.
hofnäs fandtes fra starten også i andre farver, herunder gul, beige, pink, lyseblå, mørkeblå
og sort.
hun havde ikke hästens i tankerne, da hun fremstillede hofnäs. kombinationen af blå og
hvid er meget populær, og har altid været det for sengetøj.
hun har hørt om, at hästens kontaktede borås wäfveri for at få dem til at stoppe salget af
hofnäs blå. hun kan dog ikke huske hvornår. hun hørte vist om det fra sin daværende chef
for borås wäfveri, som ikke længere lever. borås wäfveri stoppede ikke med at sælge hof-
näs blå i den forbindelse.
bosse palmås har forklaret blandt andet, at han er ansat i nordicform ab. han blev ansat i
2009 og arbejder primært med salg til større institutioner, herunder hoteller som han sælger
sengetøj til. han har arbejdet i tekstilindustrien i omkring 30 år. før han blev ansat i nordic-
form, var han ansat i borås wäfveri fra 2006 til 2009.
nordicform ab sælger hofnäs blå i sverige. han har været med til at markedsføre hofnäs
blå i 2009, da han startede i nordicform. han solgte blandt andet en del sengetøj, herunder
hofnäs blå, til millionlotteriet, der er et kendt og landsdækkende lotteri i sverige. sengetøjet
blev brugt som præmier.
han har også arbejdet for borås wäfveri. han solgte også hofnäs blå, da han arbejdede for
borås. hofnäs blev også dengang solgt i beige og rød ud over den blå og hvide.
                                                - 34 -
borås wäfveri var et af de mest kendte firmaer i sverige indenfor sengetøj, særligt blandt
folk over 50 år. selskabet var børsnoteret og havde i mange år en årlig omsætning på 600-700
millioner svenske kroner.
der blev taget kontakt fra hästens til borås i 1990’erne, hvor hästens anførte, at borås kræn-
kede deres rettigheder i forhold til de blå tern. det fik han at vide af en af sønnerne til lars
magnusson, der var majoritetsejer i borås wäfveri. han fik det fortalt i 2015, mens han ar-
bejdede for nordicform og undersøgte om der havde været en sådan kontakt.
han vil mene, at blå tern er et meget almindeligt mønster for sengetøj.
erik wulf har forklaret blandt andet, at han er tidligere advokat, og at han gik på pension 1.
januar 2017. han blev uddannet advokat i 1983. han var ansat som advokat indtil omkring
1990, hvor han blev selvstændig. han beskæftigede sig mest med erhvervsret, herunder en-
trepriseret og ip-ret. han fik borås wäfveri som klient omkring 1988. borås wäfveri var et
relativt stort firma og ret kendt i sverige dengang.
han kan vedstå sig sin erklæring af 5. marts 2017, afgivet til brug for sagen. i relation til sa-
gen med hästens i 1990’erne, så kan han ikke huske, om brevet kom fra hästens selv eller
deres advokat. han kan huske, at der var tale om et advarselsbrev. det kunne være sendt fra
et patentbureau eller noget tilsvarende. borås wäfveri var meget overraskede over henven-
delsen, og de mente at designet af de blå og hvide tern var så simpelt, at der ikke kunne være
nogen særlig beskyttelse. de afviste hästens krav og forsatte salget af sengetøjet. hästens
henvendte sig ikke igen. der blev udvekslet ét brev fra hver af parterne.
han havde en stor sag fra 1993-1995 for borås og han vil mene, at det var omkring dette
tidspunkt, at henvendelsen fra hästens kom.
henning prytz, har forklaret blandt andet, at han har været ansat i borås cotton og i nordic-
form. han blev ansat i borås cotton i 2004 og var der, indtil nordicform overtog borås cot-
ton, og der gik han så med over til nordicform, hvor han arbejdede indtil sin pension 31. de-
                                                - 35 -
cember 2015. han har solgt hofnäs blå, fra han startede i 2004. det er rigtigt, at det er ham,
der har fremskaffet et faneblad fra kollektionsmappen, som han fik udlevereret i januar 2004.
der var hofnäs blå og beige i kollektionen på det tidspunkt. fanebladet kom fra mappen for
2003, han overtog nemlig mappen fra en tidligere sælger. han har solgt til kunder i hele lan-
det. han solgte til boligtekstilforretninger og til stormagasiner. han har solgt til magasin og
salling fra starten, og sejs dyner kom til senere.
han har mistet alt, hvad han havde af dokumentation, fordi hans computer gik ned for nogle
måneder siden og samtidig havde han ryddet sit kontor i forbindelse med sin pensionering.
han har solgt hofnäs blå og hvid under hele sin ansættelse. han har også solgt til søvn og
comfort i holstebro. han kan dog ikke huske årstallet.
hofnäs blå har blandt andet været markedsført i julekataloger, der er nået ud til rigtig mange
mennesker, så han tror ikke, at man som konkurrent kan have været uvidende om dets eksi-
stens.
michael petersen har forklaret blandt andet, at han nu er pensioneret. han har været nordisk
salgsdirektør i borås wäfveri. det job fik han i 2000, og han havde jobbet frem til 2006. borås
wäfveri var et stort svensk børsnoteret selskab. på et tidspunkt havde de en årlig omsætning
på hen ved 1,5 mia. kr. borås wäfveri producerede gardinstoffer, møbelstoffer, sengetøj mv.
inden han blev salgsdirektør i borås wäfveri, var han direktør i et datterselskab, der hed
marks og kattens.
han kan i det hele vedstå sig sin erklæring af 5. januar 2017, afgivet til sagen. selskabet borås
cotton aps blev etableret i 1994, og havde kontorfællesskab med marks og kattens. de hav-
de kontor på gammel mønt. de delte alle faciliteter såsom kopimaskiner mv. han havde
derfor så og sige kontakt til borås cotton hver dag. han har set sengetøjet hofnäs blå helt
tilbage til 1994, der var et lille showroom, hvor han så det. de havde flagship store på store
kongensgade. der blev helt sikkert solgt hofnäs fra den butik. hofnäs blev solgt i hele lan-
det. han kan huske, at det også er blevet solgt i beige og rød.
                                                 - 36 -
det er rigtigt, at man i julekataloget fra salling fra 2006 kan se hofnäs blå. hofnäs blå har
været udstillet på formland messen i herning, enten i en reol eller opredt på en seng. det er
i hvert fald fra 2000, hvor han fik ansvar.
i hans periode som nordisk slagchef refererede han til lars magnusson. han fortalte, at der
havde været en tvist mellem hästens og borås. man havde fundet ud af at borås kom først
med det blåternede mønster, og derfor blev der ikke noget ud af sagen.
thomas sejs nielsen har forklaret blandt andet, at han ejer det sagsøgte selskab sejs dyner
aps, som forhandler dyner, senge og sengetøj og stort set alt til soveværelser. han startede i
1996 med at producere dyner og puder på hjemmeadressen, og åbnede siden butik i slagelse
i 1999.
han har solgt hofnäs fra lige omkring årtusindskiftet. de har også solgt new check.
han har annonceret med hofnäs i lokale blade og online. han har annonceret med det i al
den tid, han har haft det i sit sortiment. hofnäs findes også i beige. kombinationen af blå og
hvid er meget almindelig for sengetøj. han har også annonceret med new check.
han kan bekræfte, at han fik et påkravsbrev den 7. januar 2015, som ud over turiform new
check også vedrørte sengetøj fra mærkerne yes for bed og høie. han sælger forsat turiform
new check sengetøjet. han stoppede salget en kort overgang, lige da han fik henvendelsen
fra hästens, men så hørte han fra nordicform, at de kunne forsætte.
han har i flere omgange overvejet at blive hästens forhandler. i den forbindelse har han haft
møder med hästens repræsentant michael dam holm, tilbage i 2006, 07 eller 08. hofnäs blå
hang med 100% sikkerhed på udstillingen i deres butik, da michael holm var på besøg. mi-
chael holm kan ikke have undgået at se det, da det hang i fuld størrelse på en 30 meter lang
væg. de talte dog ikke om det. han ved, at der er hästens forhandlere, der har solgt new
check. det drejer sig om sengeeksperten i vejle og søvn og comfort i holstebro.
                                                 - 37 -
rasmus elverdam, har forklaret blandt andet, at han er ansat som advokat i magasin, hvilket
han har været siden august 2007. magasin har solgt både hofnäs blå og new check. de var
overraskede over påkravsbrevet fra hästens. hofnäs blå sælges af magasin i dag, han mener
det sælges online og i alle magasins fysiske butikker.
han kan bekræfte, at magasin har købt hofnäs blå før 2008. de har samarbejdet med borås
cotton i mange år. han kan se, at der er indgået aftaler i november 2005, hvor der ligger en
lageroverdragelsesaftale, der etablerede et kommissionslignende forhold. hans undersøgel-
ser viser desuden, at de kan datere salg af hofnäs blå og hvid før 2005. de kan regne ud, at
der har været et vist salg før lageroverdragelsen i 2007. der er en sælger, kristoffer bro, der
har arbejdet på gulvet, han blev indkøber i 2005, og han har bekræftet, at de har haft det så
længe, han har været i magasin, hvilket er siden 1999. så vidt han ved, sælger magasin også
new check i dag både online og i fysiske butikker
det er rigtigt, at turiform optræder i magasins julekatalog fra 2010. julekatalogerne har et
oplag på 2-2,5 millioner. nogle udleveres i butikkerne, og en stor del husstandsomdeles. de
gemmer deres kataloger, og magasin har kataloger i huset tilbage fra midt i 90’erne. han ved
ikke, om sengetøjet har været med i nogle af de ældre kataloger.
bjarne westergaard, har forklaret blandt andet, at westergaard gardiner sælger udstyr til
boligen, herunder puder, dyner, gardiner, sengetøj mv. han startede butikken i silkeborg
1974. han sælger ikke de to omtvistede produkter længere på grund af denne sag. han stop-
pede, da han modtog påkravsbrevet.
det er rigtigt, at deres julekatalog fra 2003 er fremlagt i sagen, og at hofnäs blå optræder i
kataloget. hans virksomhed har indkøbt sengetøjet i løbet af 2003, men om de har forhandlet
det tidligere end det, ved han ikke. han kan ikke afvise det.
                                                  - 38 -
det er rigtigt, at de i julekataloget fra 2007 reklamerer for new check. sengesættet fra turi-
form fås i blåt og blå er en almindelig farve for sengetøj. i julekataloget for 2008 reklamerede
de for turiform new check i sort.
deres katalog fra 2012 er også fremlagt i sagen. billedet af turiform er i blåt. de har annon-
ceret med begge sengesæt i lokalpressen i blå. han har ikke kendskab til, at der er andre, der
sælger ternet sengetøj i blå og hvid.
da de fik påkravsbrevet, blev de enige om at lukke ned for salget for ikke at få problemer.
han synes ikke, at hästens sengetøj, og dem han har solgt, ligner hinanden. han har set
hofnäs blå og new check redt op på udstillingssenge på messer.
det er ikke efter hans opfattelse muligt, at hästens først er blevet bekendt med sengetøjet, da
de sendte påkravsbrevene.
de lavede ca. 200.000 kataloger hvert år. det er ham selv, der har lavet katalogerne, og han
har gemt eksemplarer fra alle årene. hans butikker har en årlig omsætning på omkring 8
millioner om året, hvoraf ca. 50 % relaterer sig sengetøj. de sælger mange forskellige mær-
ker, der dog alle skal være af en vis kvalitet.
han har kigget alle sine kataloger igennem i forbindelse med sagen.
parternes synspunkter
for sagsøger, hästens ab, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 24. april 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
                                           - 39 -
1.      ”… indledende bemærkninger
1.1     hästens' varemærke og produkter
hästens er etableret i 1852 i köping i sverige og er ejet af efterkommere (5. generation) af
den, som oprindeligt etablerede virksomheden. siden 1917 har hästens foretaget industriel
produktion af senge. hästens udmærker sig i branchen med en særligt betydelig erfaring
med hensyn til produktion af og design for senge og sengetilbehør.
hästens laver skræddersyede og håndbyggede senge, sengelinned, puder, dyner, håndklæ-
der, badekåber og andet senge- og personligt tilbehør af den højeste kvalitet. hästens' pro-
dukter er kostbare, og hästens velkendte brand med de blå tern (herefter "varemærket") må
anses for et af de absolut stærkeste i luksussegmentet for senge og sengetilbehør. eksempel-
vis har hästens siden 1952 leveret senge til det svenske hof, jf. gustaf vi adolfs udnævnelse,
bilag 2a-2b, ekstrakt s. 299.
det såkaldte "gripsholmsmønster" (på svensk "gripholmsrutan") udgør forbilledet for hä-
stens' blå tern. dette mønster har eksisteret siden 1700-tallet.
da hästens introducerede varemærket i 1978 i sverige og (for alvor og vedvarende) i
1993/1994 i danmark, blev "gripsholmsmønsteret" eller tern inspireret heraf ikke brugt af
producenter af senge og sengetilbehør, jf. om svenske forhold det anførte herom i den sven-
ske marknadsdomstols dom af 31. oktober 2000, materialesamling s. … brug af blå tern på
senge og sengetilbehør (herunder sengetøj) var noget, som hästens stod alene med på det
danske (og svenske) marked på de respektive introduktionstidspunkter, og markedet fandt
også de blå tern meget "artsfremmede" på daværende tidspunkt.
alt salg på det danske marked er sket og sker direkte fra hästens (i sverige) til de forskellige
hästens-distributører i danmark, som herefter er ansvarlige for detailsalget til forbrugerne.
varemærket blev gennem en meget intens og omfattende markedsføring allerede fra intro-
duktionstidspunktet på det danske marked fra 1993/1994 hurtigt indarbejdet (og velkendt) i
danmark som kendetegn for selskabet og dets senge, sengetøj og andet sengetilbehør. va-
remærket blev synonymt med hästens' højkvalitetsprodukter.
figurmærket (mønster mærket) fremgår eksempelvis som følger:
det ses her anvendt på hästens' eksklusive sengetøj:
                                          - 40 -
her er et billede af en af hästens' eksklusive og meget kostbare senge med varemærket:
1.2    de sagsøgtes markedsføring af sengetøj med blå og hvide tern
nordicform ab og nordicform as har i danmark igennem flere år via de øvrige sagsøgte
markedsført to forskellige sengetøjs-produkter under brug af blå og hvide tern:
hästens har bl.a. som bilag 102a-102c, ekstrakt s. 2003ff, fremlagt eksempler på, hvorledes
nordicforms sengetøj markedsføres i medier og butikker af de sagsøgte og af andre.
der er uenighed mellem parterne omkring, hvornår markedsføring af hofnäs blå påbegynd-
te i danmark samt omfanget heraf, mens der er enighed om, at markedsføring og salg af
new check blå begyndte i løbet af 2010.
                                          - 41 -
ultimo 2014/primo 2015 blev hästens gjort opmærksom på markedsføringen af bl.a. new
check blå og hofnäs blå, og hästens anmodede på baggrund heraf de sagsøgte om at ophø-
re med markedsføringen af det pågældende sengetøj, hvilket de sagsøgte imidlertid ikke har
været indstillet på. nærværende sag vedrører alene de sagsøgtes markedsføring af sengetøj
under brug af de blå tern (new check blå og hofnäs blå).
1.3     sagens hovedproblemstillinger
det bemærkes indledningsvist, at hästens' påstand 1 er en forbudspåstand, der går på selve
produktet (nordicforms sengetøj), mens påstand 2 vedrører nordicforms og de øvrige sag-
søgtes brug af kendetegnet med blå tern i forbindelse med markedsføring og salg af sengetøj.
sagens hovedproblemstillinger kan i øvrigt opsummeres som følger:
-      er der værneting ved sø- og handelsretten i forhold til nordicform as.
-      skal en eventuel anke af en fældende dom ikke tillægges opsættende virkning, jf.
retsplejelovens § 480, stk. 2?
-      er hästens' påstande 1-3 så uklare, at de ikke er egnende til at danne grundlag for en
dom?
-      har hästens løftet sin bevisbyrde for at have erhvervet en varemærkeret til de blå tern
via brug i danmark for senge (og sengetøj), jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2? hvis det
ikke kan antages, at hästens' varemærke havde oprindeligt særpræg, er dette da etableret
via indarbejdelse, jf. varemærkelovens § 3, stk. 3, og hvornår må denne indarbejdelse anses
for at være sket?
-      hvis hästens' varemærkeret alene omfatter senge, kan varemærkeretten da udstræk-
kes til den komplementære/ligeartede vare "sengetøj", jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2,
som er den vare, der markedsføres af de sagsøgte?
-      har hästens fremlagt tilstrækkelige beviser til støtte for, at selskabets varemærke ud-
gør et velkendt varemærke, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2?
-      har hästens påbegyndt sin brug af varemærket forud for nordicforms eller denne
rettighedsforgængers brug af hofnäs blå og new check blå for sengetøj i danmark, og har
dette prioritetsspørgsmål i givet fald nogen selvstændig betydning, jf. i øvrigt princippet i
varemærkeloven § 7?
-      er de blå tern, som de sagsøgte benytter (a) i markedsføringen og (b) på det omtviste-
de sengetøj, en kendetegnsretlig relevant brug eller udgør de alene en udsmykning?
                                               - 42 -
-        hvis der er tale om en kendetegnsbrug, er kendetegnene da identiske med eller ligner
de varemærket, og er der risiko for forveksling, herunder for at der antages en forbindelse
mellem de sagsøgtes tegn og hästens' varemærke, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1?
-        indebærer de sagsøgtes brug af de blå tern en utilbørlig udnyttelse af varemærkets
særpræg eller renommé, eller skader det særpræget eller renomméet, jf. varemærkelovens §
4, stk. 2?
-        har de sagsøgte tillige ved deres markedsføring af new check blå og hofnäs blå snyl-
tet på hästens' markedsposition, indarbejdede kendetegn og produkt samt vildledt aftager-
ne på en sådan måde, at dette indebærer en overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1, 3
og/eller 18?
-        er der sådanne ligheder mellem hästens' sengetøj og new check blå, at der foreligger
en retsstridig produktefterligning, jf. markedsføringslovens § 1?
-        har hästens helt eller delvist mistet sin forbudsret og/eller sit krav på økonomisk
kompensation som følge af retsfortabende passivitet, jf. varemærkelovens § 9 og/eller almin-
delige passivitetsgrundsætninger, eller som følge af forældelse?
-        har hästens krav på erstatning/rimeligt vederlag/økonomisk kompensation, jf. vare-
mærkelovens § 43 og/eller markedsføringslovens § 20, stk. 2-4, og hvorledes skal et sådan
økonomisk krav beregnes, herunder med skyldig hensyntagen til det forhold, at det omtvi-
stede sengetøj er blevet solgt af nordicform til de øvrige sagsøgte, som herefter har solgt det-
te til forbrugere?
-        skal der gives hästens medhold i nedlagt påstande om destruktion m.v., jf. varemær-
kelovens § 44, og om offentliggørelse, jf. varemærkelovens § 44a og retspraksis i henhold til
markedsføringsloven?
2.       processuelle forhold:
2.1      der er værneting i forhold til nordicform as, jf. retsplejelovens § 247, idet denne markedsfø-
rer det omtvistede sengetøj i forhold til det danske marked
der henvises til nordicform as' hjemmeside (bilag 1a-1b, ekstrakt s. 211ff), hvoraf fremgår, at
denne markedsfører sig under brug af de omtvistede blå tern i forhold til det danske mar-
ked, herunder med et dansk flag og med oplysning om danske kontaktpersoner på hen-
holdsvis selskabets produkt turiform (new check) og borås cotton (hofnäs). under disse
kendetegn markedsføres sengetøj under brug af de blå tern.
stedet for skadens indtræden er således danmark, hvor hästens' blå tern er beskyttet som et
uregistreret varemærke, jf. varemærkelovens § 3 m.fl.
                                             - 43 -
det gøres derfor gældende, at der er værneting ved sø- og handelsretten i forhold til nor-
dicform as, jf. retsplejeloven § 247, ef-domskonventionen art. 7 (2) og eu-domstolens prak-
sis vedr. ef-domskonventionen eller lov om bruxelles i-forordningen, herunder principper-
ne i c-523/10 (wintersteiger) præmis 18-19, 22-23, 25, 27-28 og 40, c-236/08 (google france)
og særligt vedrørende uregistrerede rettigheder, c-170/12 (pinkney) præmis 42-44, materiale-
samling s. 547ff og 555ff.
2.2      eventuel anke fra de sagsøgtes side skal ikke tillægges opsættende virkning, jf. retsplejelovens
§ 480, stk. 2 (påstand 7)
som bekendt er udgangspunktet – modsat hvad der gælder for de foreløbige forbud – at de
sagsøgte kan udsætte/afværge håndhævelsen af et nedlagt forbud efter hästens' påstand 1
og 2 ved at indgive ankestævning inden udløbet af eksekutionsfristen (retsplejeloven § 480,
stk. 1).
det følger imidlertid af retsplejelovens § 480, stk. 2, at retten i selve dommen kan angive, at
dette ikke skal være gældende i den pågældende sag, men at dommen skal kunne fuldbyr-
des, selvom den ankes inden fuldbyrdelsesfristens udløb. dette kan ske efter på-
stand/begæring fra hästens, jf. også sh2012.v 31 09 (beckmann), materialesamling s. 173ff.
det gøres gældende, at betingelserne for at gøre en dom fuldbyrdelig er opfyldt i denne sag,
jf. principperne i ovennævnte sø- og handelsrets dom. det vil kunne trække ud at afvente
en eventuel dom fra østre landsret/højesteret, hvorfor anke ikke bør tillægges opsættende
virkning, således at en anke inden fuldbyrdelsesfristens udløb ikke benyttes til på illoyal
måde at fortsætte krænkelserne, der væsentligt skader hästens' meget værdifulde varemær-
ke og brand.
2.3      hästens' påstande 1-3 indeholder en tilstrækkeligt præcis beskrivelse af genstanden for et for-
bud, herunder også uden kvalifikationen "new check blå" og "hofnäs blå"
det gøres gældende, at hästens' påstandsformulering, herunder med udtrykkelig henvis-
ning til konkrete bilag med fotos af de pågældende tern, der ønskes nedlagt forbud imod,
med samtidig markering med pile, udgør en præcis angivelse for genstanden for et forbud –
i øvrigt også uden kvalificeringen "new check blå" og "hofnäs blå".
2.4      hästens' påstand 3 indeholdende udtrykkene "udstyr" og "andet materiale" er tilstrækkeligt
præcist formuleret til at kunne danne grundlag for en dom, jf. tillige varemærkelovens § 44, stk. 1 og
2
i forhold til hästens' påstand 3 indeholdende udtrykkene "udstyr" og "andet materiale" be-
mærkes, at disse udtryk er tilstrækkeligt klare og definerede, jf. tillige det anførte i replik s.
2-3, ekstrakt s. 160f, omkring definitionen i den danske ordbog af "udstyr".
                                              - 44 -
udtrykket "andet materiale" er - også qua kvalifikationen "som indebærer en anvendelse af de
kendetegn, som er omfattet af forbuddet, jf. påstand 1 og 2" - både tilstrækkeligt præcist og i øv-
rigt nødvendigt, når man ikke kender nærmere til omfanget og karakteren af det, som de
sagsøgte har anvendt det retsstridige kendetegn for/på.
3.      krænkelse af hästens' varemærkerettigheder og overtræ-
 delse af markedsføringslovens §§ 1, 3 og 18 (påstand 1-2).
3.1     hästens har erhvervet varemærkeret til "varemærket" via brug, og varemærket har oprinde-
ligt særpræg, jf. varemærkelovens § 3
varemærket må betegnes som et "mønster mærke", jf. også euipo's guidelines, part b, pkt.
2.2.13, materialesamlingen s. 98.
hästens har brugt varemærket meget intensivt i danmark i hvert fald siden 1994/1995, jf. til-
lige den under pkt. 3.2 nedenfor opregnede dokumentation for markedsføring og brug af
varemærket.
det gøres gældende, at varemærket havde oprindeligt særpræg på ibrugtagningstidspunk-
tet, idet det samtidig understreges, at varemærket vedvarende har været anvendt konsistent
med hensyn til farver, proportioner og positioner.
ternene og farverne har været angivet med samme systematik på en ensartet måde fra
ibrugtagningstidspunktet og udgør ikke en "abstrakt, formløs og konturløs farvekombination på
enhver tænkelig måde", jf. også principperne i c-49/02 (heidelberger bauchemie), præmis 33,
jf. materialesamlingen s. 465ff, der i øvrigt vedrørte rene farvevaremærker og ikke mønster
mærker.
det er fastslået i teori og retspraksis, at farvekombinationer og figurmærker eksempelvis be-
stående af forskelligt farvede tern ("mønster mærker") kan have oprindeligt særpræg, og at
vurderingen af oprindeligt særpræg tager udgangspunkt i praksis vedr. tredimensionelle
mærker.
en nægtelse af anerkendelse af oprindeligt særpræg forudsætter, at der er særlige grunde til at
afslå en varemærkebeskyttelse, jf. eksempelvis ohim's guidelines vedrørende absolutte re-
gistreringshindringer, part b, pkt. 2.2.4.2 ("colour combinations") og særligt 2.2.13 ("pattern
marks"), materialesamling s. 97-98.
sådanne begrundelser findes ikke i nærværende sag, hvor varemærket med de forskellige
blå nuancer i tern i kombination med hvide tern ikke blot er et dekorativt for hästens' senge
og sengetilbehør, ikke har en teknisk funktion, ikke er generisk, ikke indikerer særlige karak-
teristika ved hästens' produkter, ligesom hästens farvekombination i form af tern i forskel-
lige blå nuancer kombineret med hvide tern ikke på ibrugtagningstidspunktet blev brugt for
                                                - 45 -
senge og sengetøj af hästens' konkurrenter på det danske marked, jf. også euipo's guide-
lines, part b, pkt. 2.2.4.2, materialesamlingen s. 97.
tværtimod var varemærket på ibrugtagningstidspunktet karakteristisk, originalt og usæd-
vanligt i den relevante branche for den pågældende type varer. andre producenter af senge
og sengetøj anvendte ikke blå tern, herunder blå tern inspireret af "gripsholmsmønsteret", jf.
også principperne i euipo's guidelines, part b, pkt. 2.2.13, materialesamlingen s. 98.
markedets reaktion på ibrugtagningstidspunktet for varemærket var ovenikøbet, at disse
blev oplevet som "grimme", "umoderne" og udgjorde en forhindring for en succesfuld mar-
kedsføring af hästens' produkter, jf. også artikel i unique living, bilag 58al, ekstrakt s. 488ff,
hvilket yderligere understreger det oprindelige særpræg.
det er for spørgsmålet om særpræg for senge og sengetøj på ibrugtagningstidspunktet uden
betydning, at inspirationen for varemærket, nemlig gripsholmsmønsteret, er et kendt møn-
ster fra 1700-tallet.
i forhold til eu-domstolens dom c-363/15, jf. særligt rettens dom i t-359/12, og euipo's
board of appeals afgørelse r 1855/2011-1 (louis vuitton malletier mod ohim, materialesam-
lingen s.315ff, 347ff, 588ff) bemærkes, at denne vedrørte varer1 af en helt anden type, hvor det
pågældende mærke på det relevante tidspunkt var almindelig for denne type varer modsat,
hvad hästens' kendetegn var på brugtagningstidspunktet. hertil kommer, at mønsteret var
mere banalt end hästens'.
det gøres gældende, at den relevante omsætningskreds, som skal opfatte varemærket som
et kendetegn, omfatter personer, som potentielt kunne være interesseret i at købe hästens'
meget dyre senge og sengetøj, jf. t-387/07, (omtalt i euipo's guidelines part b, pkt. 4, mate-
rialesamlingen s. 99). disse har et højt opmærksomhedsniveau som følge af varens karakter
og pris, hvilket understøtter, at varemærket er oprindeligt særpræget, jf. også modsæt-
ningsvist c-473/101 p og c-474/01 p (procter & gamble), præmis 53, materialesamlingen 437ff.
på denne baggrund gøres det gældende, at hästens har etableret og opretholdt en varemær-
keret til førnævnte oprindeligt særprægede figurmærke via brug, og at beskyttelsen således
foreligger fra ibrugtagningstidspunktet, jf. varemærkelovens § 3.
det følger heraf, at hästens kan påberåbe sig beskyttelse af varemærket efter varemærkelo-
vens § 4.
1   "læder og læderimitationer, kuverter af læder eller læderimitationer; skrin, rejsetasker og toiletetui-
er, dragtposer til rejsebrug, rejsekister, kufferter, bagage, skrin til toiletartikler, såkaldte beautybokse,
rygsække, håndtasker, strandtasker, indkøbstasker, skuldertasker, håndkufferter, dokumentmapper,
mapper, skoletasker, lommer, lædervarer, særlig tegnebøger, punge, punge, nøgleetuier, kortmapper,
mapper til checkhæfter, paraplyer, parasoller, solskærme, spadserestokke etc."
                                             - 46 -
3.2     hästens har overvundet eventuelt manglende oprindeligt særpræg for varemærket på ibrug-
tagningstidspunktet via indarbejdelse, jf. varemærkelovens §§ 3, stk. 3 og (principperne i) 13, stk. 3.
varemærkeretten må anses for opstået kort tid efter ibrugtagningstidspunktet som følge af intensiv
markedsføring.
for det tilfælde, at retten skulle nå frem til, at hästens' varemærke savner oprindeligt sær-
præg ved ibrugtagningen, gøres det gældende, at dette særpræg er opnået og varemærket er
stiftet ved det særpræg, der er skabt gennem mærkets anvendelse, jf. varemærkelovens § 3,
stk. 3.
omkring bevismidler og beviskrav i forhold til indarbejdelse henvises til eu-varemærkeret
s. 231ff, varemærkeret, 5. udg., s. 141, c-108/97 og c-109/97 (windsurfing chiemsee) præmis
50-51 og c-217/13 og 218/13 (oberbank), præmis 41 m.fl., materialesamling s 71ff, 42, 369ff og
563ff.
det gøres i overensstemmelse med ovennævnte litteratur og retspraksis vedrørende bevis
gældende, at hästens med fremlæggelse af dokumentation for markedsføringsomkostninger
og omsætning, fremlæggelse af diverse markedsundersøgelser, 3. mands omtale af hästens
og de blå tern samt øvrig dokumentation for brug af varemærket i forbindelse med mar-
kedsføring af selskabets senge, sengetøj og sengetilbehør i form af bl.a.:
• oversigt over hästens' forhandlere (bilag 11 og 62), ekstrakten s.289ff
• prints fra hästens' hjemmeside (bilag 4a-4b, ekstrakt s. 301f)
• oversigt over danske besøgende på hästens' hjemmeside i perioden 2013-2015 (bilag 53a,
ekstrakt s.317)
• meget omfattende journalistisk omtale i perioden 1996-2015 (bilag 58a-58av, 57a-57c og
57e-57x, ekstrakt s.449ff og 403ff)
•        oversigt over medieplaner, pressemeddelelser, journalistisk omtale, presseanalyser,
markedsføringsplaner m.v. i perioden 1996-2015 (bilag 21a-21c, 54, 55a-55d, 56g og 57d, eks-
trakt s. 319ff og 325ff)
•        meget omfattende annoncering i landsdækkende tv-kampagner i perioden 1998-
2000, 2004 og 2007 (bilag 16-18, 60 og 20, ekstrakt s. 507ff)
•        meget omfattende annoncering i trykte - herunder landsdækkende - medier i perio-
den 1996-2015 (bilag 12-14, 19, 26a-39f, y, z, 41, 40a-40dq, ekstrakt s. 525ff)
•        kataloger, kampagnebøger, udstillinger, videoer, brandguidelines m.v. i perioden
1996-2015 (bilag 22a-22m, 46, 47a-47x, 48, 49a-49g, 23a-23b, 45a-45b, 42-43, 44a-44i og 50-52,
ekstrakt s. 877ff og 1397ff)
• spørgeundersøgelser vedrørende varemærket omfattende danmark i 2008, 2014/2015 og
2017 (bilag 63a, 64a-64e og 103, ekstrakt s. 1259ff)
• kpmg's revisorerklæring af 9. marts 2017 om hästens' omsætning og markedsførings-
omkostninger i danmark i perioden 1998-2016 samt hästens' egne opgørelser, udtræk fra
bogholderi m.v. for perioden 1995-2016 (bilag 25a, 61, 15, 59a-59c, 60, og 104-105, ekstrakt s.
1435ff). det understreges, at oplysningerne i de her nævnte bilag om hästens' markedsfø-
                                            - 47 -
ringsomkostninger og omsætning m.v. udgør forretningshemmeligheder, og disse bedes
undtaget aktindsigt og ikke gengivet i en dom, jf. bl.a. retsplejelovens § 41d, stk. 5.
helt åbenlyst har løftet sin bevisbyrde for, at varemærket er et indarbejdet og varemærkebe-
skyttet kendetegn for hästens og dennes produkter i danmark. dette vil blive yderligere
underbygget ved vidne- og partsforklaringer under hovedforhandlingen.
varigheden og intensiteten af hästens' brug, og markedsandelen i danmark i segmentet for
luksussenge og tilsvarende tilbehør, herunder sengetøj, understøtter denne indarbejdelse.
da hästens' senge og sengetøj er luksuriøst og dyrt, er det oven i købet ikke for indarbejdel-
se et krav, at disse har en væsentlig markedsandel, idet det blot skal fastslås, at varemærket
er etableret på markedet og haft en fast tilstedeværelse dér gennem længere tid, jf. t-137/08
(deere & co.), præmis 43-44, materialesamling s. 335ff.
der henvises tillige til "hästens' støttebilag – tidslinje (indarbejdelse, prioritet og passivitet"), eks-
trakt s. 2011ff, hvor tidsforløb og omfang af hästens' indarbejdelse af varemærket illustreres.
varemærkets hurtige indarbejdelse understøttes yderligere af hästens' forhandleres omfat-
tende egen markedsføring af senge og sengetøj under varemærket, hvilket der tillige vil bli-
ve afgivet forklaringer om under hovedforhandlingen.
varemærkets indarbejdelse er sket kort tid efter ibrugtagningstidspunktet og senest i løbet af
1996, jf. tillige de ovenfor omtalte daterede bilag.
de sagsøgte har i svarskriftet s. 14 anført, at de finder de af hästens fremlagte markedsun-
dersøgelser "irrelevante, idet nærværende sag omhandler sengetøj – ikke senge". samtidig har de
sagsøgte ved provokation g opfordret hästens til at redegøre for relevansen af de nævnte
markedsundersøgelser.
det bemærkes hertil, at sengetøj som vare er ligeartet med senge (komplementære produk-
ter), hvorfor markedsundersøgelserne vedr. indarbejdelse af varemærket også for senge er
relevant i forhold til nærværende tvist, jf. varemærkeret, 5. udgave, s. 158 og eu-
varemærkeret, s. 254, materialesamling s. 45 og 82.
hertil kommer, at hästens gør gældende, at varemærket udgør et velkendt varemærke, jf.
varemærkelovens § 4, stk. 2, hvorfor dette nyder beskyttelse for varer og tjenesteydelser ud
over den brug, som dette tegn må være velkendt for (senge).
i det følgende kvalificeres det yderligere, hvorfor det kan lægges til grund, at varemærket
må anses for at have erhvervet særpræg, og hvornår ca. dette særpræg anses for opnået:
                                              - 48 -
3.2.1 det gøres gældende, at den relevante kundekreds/omsætningskreds er erhvervsdrivende og for-
brugere, der potentielt vil købe hästens' eksklusive senge og sengetøj, at varemærket har opnået sær-
præg via indarbejdelse i denne kundekreds/omsætningskreds, og at denne indarbejdelse er sket princi-
palt senest i løbet af 1996, subsidiært i 1997/1998. de historiske forhold omkring gripsholmsmønste-
ret er uden betydning for varemærkets særpræg og indarbejdelse.
den relevante kundekreds i nærværende sag er erhvervsdrivende og almindelige forbruge-
re, som potentielt kunne tænkes at købe hästens' eksklusive og dyre produkter, jf. det anfør-
te under pkt. 3.1. det gøres gældende, at hästens' varemærke har opnået særpræg via ind-
arbejdelse i en betydelig del af denne kundekreds/omsætningskreds, idet disse identificerer
hästens' senge og sengetøj som hidrørende fra en bestemt virksomhed som følge af vare-
mærket, jf. eksempelvis varemærkeret, 5. udgave, s. 141, eu-varemærkeret, s. 225 og c-108
og 109/97 (chiemsee), præmis 50, materialesamling s. 42, 68 og 369ff.
bedømmelseskriterierne for, om hästens' varemærke har opnået fornødent særpræg, er ikke
anderledes end dem, der anvendes på andre kategorier af varemærker, jf. eksempelvis va-
remærkeret 5. udgave, s. 245 samt c-217/13 og c-218/13 (oberbank), præmis 46 materialesam-
ling s. 59 og 563ff.
vurderingen af, om et kendetegn har distinktiv karakter, herunder via indarbejdelse, skal
som udgangspunkt ske på baggrund af en formodet opfattelse hos gennemsnitsforbrugeren
for den pågældende kategori af varer.
det bemærkes videre, at ikke er en forudsætning for dokumentation for indarbejdelse, at
den relevante kundekreds er bekendt med hvilken virksomhed, der står bag varemærket, jf.
eksempelvis c-217/13 samt c-218/13 (oberbank), præmis 38, materialesamling s. 563ff.
det må på baggrund af en samlet vurdering af den af hästens fremlagte meget omfattende
og i stort omfang daterede dokumentation for indarbejdelse, jf. ovenfor under pkt. 3.2, læg-
ges til grund,
at              hästens har løftet beviset for, at varemærket - hvis det ikke kan anses som op-
                rindeligt særpræget - ikke blot udgør en dekoration/udsmykning men via ind-
                arbejdelse har gjort det muligt for den relevante kundekreds at identificere den
                handelsmæssige oprindelse af selskabets varer med varemærket,
at              den relevante omsætningskreds rent faktisk associerer varemærket med en be-
                stemt virksomhed,
at              hästens' varemærke dermed har erhvervet særpræg og udgør et beskyttet va-
                remærke, jf. bl.a. varemærkelovens §§ 3 og 4, sh2004.v-0055-02 (burberry),
                u2009.1018h (burberry), forenede sager c-108/97 og 109/97 (windsurfing chi-
                emsee), c-432/05 (nestlé – ikke i materialesamling), t-137/08 (deere & co.) og
                senest c-215/14 (kit kat), materialesamling s. 165ff, 261ff, 369ff, 335ff og 577ff, og
                                             - 49 -
at             indarbejdelse er sket principalt senest i løbet af 1996, subsidiært i 1997/1998.
hästens har vedvarende og intensivt fra ibrugtagningstidspunktet og over en meget lang år-
række anvendt varemærket som kendetegn for selskabets senge og sengetilbehør, hvilket
har medført, at en tilstrækkelig del af den relevante kundekreds forbinder hästens' tern (va-
remærket) med en bestemt virksomhed, jf. eksempelvis c-353/03 (nestlé), præmis 33.
ved denne vurdering skal det tillægges vægt, at hästens senge og sengetilbehør, herunder
sengetøj, er kostbart, og at en forbruger i købssituationen både vil være meget omhyggelig
og i øvrigt blive præsenteret for varemærket. dette styrker indarbejdelsen væsentligt, lige-
som varemærket eksponeres kraftigt både før købstidspunktet, og når eksempelvis sengetø-
jet lægges på en seng i butikken og/eller hjemme hos forbrugeren.
det bemærkes videre, at varemærket meget tydeligt fremgår af selskabets indpakning af
sengetøjet. originalpakning medbringes og fremvises under hovedforhandlingen.
særligt om de af hästens fremlagte spørgeundersøgelser vedrørende varemærket
hästens har bl.a. med markedsundersøgelserne (bilag 63a og 64a-64e, og 103, ekstrakt s.
1259ff) fremlagt bevis for faktisk opfattelse hos omsætningskredsen i danmark.
en spørgeundersøgelse gennemført ved et anerkendt analyseinstitut som tns gallup må i
almindelighed anses som et væsentligt bevismiddel, også bagud i tid, jf. også c-488/06 (aire
limpio), præmis 72-73, materialesamling s. 485ff.
hästens' gør naturligvis ikke gældende, at de pågældende undersøgelser udgør et bevis for
en indarbejdelse helt tilbage i 1996 (det er der andre dokumenter, som beviser, jf. ovenfor) –
men dog noget bagud i tid.
undersøgelserne beviser endvidere, at varemærket rent faktisk fungerer som et varemærke
(at en tilstrækkelig del af den relevante omsætningskreds forbinder hästens' kendetegn med
en bestemt virksomhed), og viser dermed, at de sagsøgtes påstand om, at varemærket alene
udgør en udsmykning, er ukorrekt
dette understøttes også af den af zenith gennemførte undersøgelse i 2016, bilag 103, ekstrak-
ten s. 1373ff, hvor det ses af slide 27 med overskriften "campaign recall & sender identificati-
on", ekstrakt s. 1379, at i alt 75% af respondenterne, som var blevet vist markedsføringsmate-
riale, hvori hästens' blå tern (varemærket) fremgik, antog at hästens var afsender af annon-
cematerialet.
                                            - 50 -
3.2.2 hästens har ikke undladt at håndhæve sin varemærkeret til varemærket i forhold til tredje-
mand på en sådan måde, at hästens som følge heraf ikke kan gøre sin forbudsret m.v. gældende i for-
hold til de sagsøgte.
det gøres gældende, at hästens ikke har undladt at håndhæve sin varemærkeret til vare-
mærket i forhold til tredjemand på en sådan måde, at hästens som følge heraf ikke kan gøre
sin forbudsret samt øvrige beføjelser gældende i forhold til de sagsøgte.
hästens har løbende fremsat påkrav og fået stoppet markedsføring af sengetøj m.v. på det
danske marked og står tilbage med nærværende sag, jf. bilag 72-79, 95k, d, 99, 98, 100-101,
108-110, h, 111a-111g og 112a-112d, ekstrakt s. 1551ff. bliver man opmærksom på nye kræn-
kelser vil disse blive påtalt og bragt til ophør. det er helt sædvanligt, at stærkt indarbejdede,
velkendte og velrenommerede varemærker løbende udsættes for tredjemands retsstridige
forsøg på at udnytte den good-will, som er knyttet til sådanne varemærker.
de sagsøgte har endvidere opfordret hästens i duplikken s. 5, ekstrakt s. 171 (provokation j)
til at oplyse, hvorvidt de mønstre/designs, der fremgår af bilag b, ekstrakt s. 1525ff, efter hä-
stens' opfattelse "ligner" hästens' varemærke.
det bemærkes for det første hertil, at bilag b, der ser ud til at være resultatet af sammenstil-
lede søgninger, hjemmesider m.v. fra danmark og udlandet, indeholder en række forskellige
designs i forskellige farver. alene derfor kan provokation j ikke meningsfuldt besvares.
herudover bemærkes, at hästens ikke skal besvare hypotetiske spørgsmål om alle mulige
designs, der måske/måske ikke måtte befinde sig på markedet i danmark eller et andet sted i
verden.
i forhold til det af de sagsøgte som bilag h fremlagte bilag med diverse skærmprints af den
13. januar 2017, ekstrakt s. 1611ff, bemærkes, at de afbilleder designs og produkter er uden re-
levans for sagen.
særligt om søvn og comforts salg af hofnäs og new check i 2012 og 2013 og det af de sag-
søgte fremlagte bilag i, ekstrakt s. 1753ff, bemærkes, at hästens ikke var bekendt med eller
blev orienteret om dette salg foretaget af søvn & comfort. det bemærkes samtidig, at det
pågældende beskedne salg er ophørt i 2013.
3.3     varemærket udgør et velkendt varemærke, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2. denne velkendthed
er etableret senest i 1997/1998
det gøres gældende, at varemærket er kendt af en betydelig del af den relevante offentlig-
hed og derved er velkendt, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2.
varemærket må i løbet af 1997/1998 - som følge af den intensive, vedvarende og massive (og
succesfulde) markedsføring af særligt hästens' senge, jf. det anførte ovenfor om varemær-
                                               - 51 -
kets ibrugtagning og indarbejdelse, den fremdragne dokumentation i forbindelse hermed,
herunder omkring markedsføringsomkostninger, markedsandel for luksussenge, intensitet,
salgstal, kendskabsgrad, medieomtale m.v. - anses for at være blevet kendt hos en betydelig
del af den offentlighed, som er relevant for senge og sengetøj, som varemærket forhandles
under. der henvises til støtte herfor til varemærkeret, 5. udgave, s. 179 og 183 og eu-
varemærkeret, s. 334, materialesamling s. 54, 56 og 87.
3.4     hästens' senge og sengetøj med dets velkendte mønster i blå tern (varemærket) er overordent-
ligt velindarbejdet på det danske marked, og nyder en bred beskyttelse efter markedsføringslovens § 1
både i forhold til generel illoyal og snyltende markedsføring og i forhold til nærgående efterligninger af
selskabets sengetøj. på tilsvarende vis nyder hästens beskyttelse efter bestemmelserne i markedsfø-
ringslovens §§ 3 og 18.
til støtte herfor henvises til det anførte ovenfor under pkt. 3.1 - 3.3 samt de omtalte bilag i
forbindelse hermed.
3.5     de blå tern, som de sagsøgte benytter (a) i markedsføringen og (b) på det omtvistede sengetøj,
er identiske med eller ligner varemærket, som hästens benytter for senge og sengetøj, hvorfor der er
risiko for forveksling, herunder for at der antages en forbindelse mellem de sagsøgtes tegn og vare-
mærket, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1 og/eller 2.
3.5.1 der foreligger mærke-identitet eller mærke-lighed, og det er for denne vurdering uden betyd-
ning om ternene i varemærket, når det anvendes på hästens' produkter, størrelsesmæssigt afviger fra
størrelsen af de tegn, som de sagsøgte benytter på deres sengetøj.
det gøres gældende, at de af de sagsøgte anvendte kendetegn i markedsføring og på selve
sengetøjet betegnet new check blå og hofnäs blå, jf. eksempelvis bilag 1, 9a-9c, 83a—83f,
ekstrakt s. 218, 1909ff, 1883ff, principalt er identiske med subsidiært ligner varemærket.
nordicform anvender ligesom hästens blå kvadrater i en vis systematik med hvide kvadra-
ter, ligesom ternene anvendes repetetivt på hele nordicforms sengetøjs ydre sider.
varemærket udgør et figurmærke, hvorfor den konkrete størrelse i cm2, når det er anvendt
på selve produktet, ikke i sig selv er afgørende ved en varemærkeretlig forveksleligheds-
vurdering i forhold til de af de sagsøgte brugte tegn, idet det samtidig understreges, at en
meget betydelig del af de sagsøgtes varemærkekrænkelser tillige sker ved diverse annonce-
ring i trykte og elektroniske medier.
når varemærket (de blå tern) anvendes på hästens' senge og sengetøj m.v., bruges det som
helt overvejende hovedregel i størrelsen 5,2 x 5,2 cm. dette gælder imidlertid naturligvis ik-
ke, når varemærket benyttes i hästens' markedsføring af selskabets sengetøj m.v.
det er som nævnt irrelevant og bestrides i øvrigt som hævdet af de sagsøgte, at "hästens'
tern afviger væsentligt fra størrelsen på ternene på … new check og hofnäs …" (på selve produk-
                                             - 52 -
terne). eksempelvis måler ternene på new check 6,4 x 6,4 cm, jf. hästens' hjælpebilag be-
tegnet "hästens' støttebilag – sammenligning med new check", ekstrakt s. 2023f.
hertil kommer, at det i sagens natur ikke er disse dimensioner (talmæssige størrelser), der
fremgår af de sagsøgtes markedsføring af sengetøjet på hjemmesider, i annoncer m.v., jf.
ovenfor og eksempelvis 85a-85c, 82a, 85a-85d, 84a og 85e, ekstrakt s. 1863ff, 1867, 1869ff og
1875ff.
3.5.2 der foreligger vareidentitet mellem sengetøj og varelighed mellem senge og sengetøj, idet
 sidstnævnte er komplementære produkter.
både hästens og nordicform anvender de pågældende kendetegn for sengetøj, hvorfor der
er tale om varer af samme art (identiske varer).
hertil kommer den meget betydelige indarbejdelse, som hästens har gjort af selskabets va-
remærke i forhold til selskabets berømte og eksklusive senge. da senge og sengetøj er kom-
plementære produkter, forligger der tillige varelighed mellem disse, jf. varemærkelovens §
4, stk. 1, jf. tillige varemærkeret, 5. udgave, s. 158-159, materialesamling s. 45-46.
3.5.3 der er risiko for forveksling, herunder for at der antages en forbindelse mellem de af de sagsøg-
 te anvendte tegn og varemærket, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1 og/eller 2.
det gøres gældende, at der er forvekslelighed mellem varemærket og nordicforms blå tern,
jf. new check blå og hofnäs blå, idet der principalt foreligger mærkeidentitet/quasiidentitet,
subsidiært mærkelighed, ligesom der foreligger både vareidentitet og/eller varelighed, jf. det
anførte ovenfor under pkt. 3.5.1 og 3.5.2.
ved vurderingen heraf skal tillige lægges vægt på, at hästens' varemærke er stærkt indar-
bejdet, jf. ovenfor og eu varemærkeret, s. 247, materialesamling s. 79.
selv hvis det – fejlagtigt – blev lagt til grund, at varemærkeret er "svagt", så kan "friholdel-
sesbehovet" (påberåbt af de sagsøgte) ikke udgøre en selvstændig begrænsning af varemær-
kets beskyttelsesomfang, jf. også varemærkeret, 5. udgave, s. 163 og eu-varemærkeret, s.
247, materialesamlingen s. 49 og 79.
der må endvidere lægges vægt på den måde, hvorpå de sagsøgte har markedsført og solgt
det pågældende sengetøj.
i den forbindelse bemærkes, at hästens' respektive de sagsøgtes produkter ikke købes sam-
tidigt, hvorfor en køber, som kommer i kontakt med de sagsøgtes sengetøj med nordicforms
blå tern – enten via annoncering eller ved besigtigelse af selve sengetøjet i pakninger eller
udlagt på senge - har et udvisket erindringsbillede af det pågældende figurmærke, jf. vare-
                                              - 53 -
mærket, 5. udgave, s. 166, materialesamlingen s. 50 og eu-domstolens dom i sag c-342/97
(lloyds schue fabrik meyer, præmis 26).
i en sådan situation vil en forbruger ikke kunne blive eller være opmærksom på nogen for-
skel mellem varemærket og de af de sagsøgte anvendte tegn. dette er særligt indikeret ved
de sagsøgtes annoncering af sengetøj med de pågældende tegn (tern).
til støtte herfor henvises eksempelvis til billederne i nærværende sammenfattende proces-
skrift s. 6 samt til bilag å, ø, 76 (bilag 3), 81(bilag 3), 84, 76, 77, 85a-85c, 83a, 102a-102c, eks-
trakt s. 1761, 1771f, 1781f, 1789ff, 1799ff, 1809f, 1812, 1859ff, 1883ff og 2003ff, sammenholdt med
hästens' varemærke (mønster mærke), jf. eksempelvis bilag 8, 68a, 68c, e, 58h, 4a-4b samt
hästens' sammenligningsbilag vedr. new check blå, ekstrakt s. 227, 239ff, 295ff, 456, 301ff og
2023.
det er ikke en forudsætning for forveksling og krænkelse, at der er sket eksempler på faktisk
forveksling, jf. også sag c-49/97 (canon, præmis 29) og c-251/95 (sabel, præmis 22ff). det
gøres i øvrigt gældende, at sådanne forvekslinger er/må være sket.
ved vurderingen af forvekslelighed skal tillige inddrages den såkaldte efterkøbssituation.
der er eksempler på, at nordicforms danske forhandlere (de øvrige sagsøgte) markedsfører
sengetøjet på redte senge, jf. førnævnte bilag. det ses ikke af denne markedsføring, at der an-
føres noget om sengetøjets kommercielle ophav.
når nordicforms sengetøj er blevet placeret på en seng hos en forbruger, vil det være særde-
les nærliggende for en betragter at få det indtryk, at det pågældende sengetøj har sit kom-
mercielle ophav hos hästens. nordicforms sengetøj savner en synlig angivelse af kommerci-
elt ophav. associationer til hästens må antages at blive forøget, idet det blåternede sengetøj
tages i brug og placeres oven på en seng.
der er tale om et klassisk eksempel på forvekslingsrisiko i en efterkøbssituation, jf. eu-
domstolens dom i sag c-206/01 (arsenal football club, præmis 57), materialesamling s. 395ff.
endelig henvises til illustration til den svenske forvekslingsundersøgelse fremlagt som bilag
65, ekstrakt s. 1333ff, hvor 79% af de adspurgte antog, at hofnäs blå (med de største tern på
7,9 x 7,9 cm) hidrørte fra hästens.
de sagsøgte har dermed krænket og krænker hästens varemærkerettigheder, jf. varemærke-
lovens § 4, stk. 1, og hästens kan på baggrund heraf forbyde, at de sagsøgte markedsfører
sengetøj under brug af de kendetegn, som fremgår af de i påstand 1 nævnte bilag.
3.6      der foreligger lighed (næsten identitet/identitet) mellem varemærket på den ene side og hof-
näs blå og new check blå på den anden. den relevante kundekreds vil forudsætningsvist skabe sam-
                                          - 54 -
menhæng mellem disse, og de sagsøgtes brug af de blå og hvide tern indebærer en utilbørlig udnyttelse
af varemærkets særpræg og/eller renommé, og/eller skader det særpræget eller renomméet, jf. vare-
mærkelovens § 4, stk. 2.
varemærket, som er et mønster mærke, er beskyttelsesværdigt efter varemærkelovens § 4,
stk. 2, jf. også c-408/01 (adidas), præmis 39 og c-102/07 (adidas ii), præmis 34-35.
det gøres gældende, at hästens kan forbyde de sagsøgtes markedsføring af hofnäs blå og
new check blå i medfør af varemærkelovens § 4, stk. 2. mærkerne er reelt identiske, idet det
samtidig understreges, at der ikke er et krav om forveksling men blot, at den berørte kunde-
kreds skaber en sammenhæng, jf. eksempelvis præmis 38 i c-487/07 (l'oreal) materialesamlin-
gen s. 499ff.
det gøres gældende, at de sagsøgtes kundekreds forudsætningsvist vil "skabe sammenhæng" i
forhold til varemærket (og hästens).
der skal ved krænkelsesvurderingen også efter varemærkelovens § 4, stk. 2, lægges vægt på,
at der foreligger varelighed/vareidentitet.
det gøres gældende, at de sagsøgtes brug af kendetegnene, jf. eksempelvis præmis 38 i c-
487/07, uden rimelig grund medfører en utilbørlig udnyttelse af hästens' varemærkes sær-
præg eller renommé, eller skader dette særpræg eller renommé. de sagsøgtes utilbørlige og
af hästens ikke kontrollerede markedsføring skader varemærkets goodwill og særpræg og
udgør en snyltning herpå.
der er tale om alternative bestemmelser (utilbørlig udnyttelse/skade/særpræg/renommé),
som hver for sig kan medføre krænkelse, jf. bl.a. c-487/07, præmis 38 og 42, materialesamlin-
gen s. 499ff.
3.6.1 der sker udvanding af varemærkets særpræg
de sagsøgtes markedsføring under brug af de pågældende kendetegn skaber en åbenlyst ri-
siko for udvanding og udvander hästens varemærkers særpræg.
markedsføringen gør det vanskeligere for varemærket at fungere som identifikationsmiddel
i forhold til det af hästens markedsførte sengetøj (og andre produkter, herunder senge) over
for offentligheden og hästens' nuværende og potentielle kundekreds.
hästens håndhæver sine rettigheder, herunder i sverige og i danmark, når man bliver op-
mærksom på, at tredjemand retsstridigt benytter hästens' velkendte varemærke eller tegn,
som er forvekslelige hermed, ligesom hästens eksempelvis har stoppet ikeas markedsføring
af produkter med forvekslelige tern i tyskland, jf. bilag 76, ekstrakt s. 1564ff.
                                            - 55 -
hästens' håndhævelse og varemærkets og selskabets produkters indarbejdelse har medført,
at der ikke findes konkurrenter og sengetøjsprodukter, som anvender tilsvarende kendetegn
(tern i blå/hvid - varemærket), og hästens er derfor – bortset fra de krænkelser, som man lø-
bende skrider ind overfor – ene på markedet med sine særprægede kendetegn og tern.
dette er med til at understøtte, at der gælder en særligt bred varemærkeretlig (og markeds-
føringsretlig) beskyttelse af hästens' kendetegn.
3.6.2 der sker skade på hästens' og varemærkets renommé
det gøres gældende, at hästens' sengetøj er af og forbindes med særdeles eksklusiv karakter
og høj kvalitet, hvorfor de sagsøgtes markedsføring af produkter, der langt fra er af samme
eksklusive karakter og høje kvalitet, medfører skade på hästens' og varemærkets renommé,
jf. også principperne i c-487/07 (l'oreal), præmis 40, materialesamling s. 499ff.
3.6.3 der sker skade på varemærkets særpræg
for så vidt angår bevis for skade på hästens varemærkers særpræg gøres det gældende, at
de sagsøgtes markedsføring og brug af de forvekslelige tegn indebærer en alvorlig risiko for,
at hästens' kundekreds' økonomiske adfærd har ændret sig og i fremtiden vil ændre sig som
følge heraf.
det er således logisk at slutte, at det er overvejende sandsynligt, at hästens' kundekreds i et
vist omfang vil ændre adfærd i forhold til køb af hästens' sengetøj.
idet hästens udbyder high-end sengetøj, som koster betydeligt mere end det af de sagsøgte
udbudte sengetøj, skader de sagsøgtes markedsføring og salg hästens' varemærkes sær-
præg, idet der under et forveksleligt varemærke udbydes sengetøj, der kan substituere hä-
stens' produkter.
mange køber hästens' sengetøj som en markering af status, og disse kan via de sagsøgtes
utilbørlige brug af forvekslelige tegn blandt andet på sengetøj opnå et lignende resultat for
en betydeligt lavere omkostning,
i takt med at varemærket er blevet mere og mere velkendt, er antallet af identi-
ske/forvekslelige tegn anvendt på sengetøj og ved markedsføring forøget (der henvises i øv-
rigt til det anførte ovenfor om hästens' håndhævelse i forhold til disse krænkelser).
3.6.4 der sker en utilbørlig udnyttelse af varemærkets særpræg og renommé
                                            - 56 -
det gøres gældende, at de sagsøgte ved at markedsføre sengetøj under brug af de pågæl-
dende tegn åbenlyst utilbørligt udnytter og har udnyttet eller skabt risiko for udnyttelse af
varemærkets særpræg og renommé, jf. varemærkelovens § 4, stk. 2.
hästens' produkter har en enestående markedsposition i danmark.
når de sagsøgte benytter kendetegn, som er identiske eller mærke-lige, opnår selskabet en
åbenlys og uretmæssig fordel ved at snylte på hästens' varemærkes renommé og særpræg,
jf. eksempelvis eu-domstolens dom i c-487/07 (l'oreal).
det bemærkes, at der med hensyn til bevis for utilbørlig udnyttelse ikke er et krav om bevis
for ændret økonomisk adfærd, men at det er tilstrækkeligt, at sø- og handelsretten finder, at
de sagsøgte med brugen af de pågældende kendetegn søger at lægge sig i "kølvandet" på
hästens' velkendte varemærke for at drage fordel af dettes eksklusivitet, prestige og om-
dømme, jf. bl.a. c-487/07, materialesamling s. 499ff).
3.7 de sagsøgte har ved deres markedsføring af hofnäs og borås cotton (blå og hvide tern) snyltet
på hästens' markedsposition, indarbejdede kendetegn og produkt samt vildledt aftagerne på en sådan
måde, at dette indebærer en overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1, 3 og/eller 18, ligesom der fore-
ligger ulovlig produktefterligning ved markedsføringen af new check (blå og hvide tern).
der henvises overordnet til det anførte ovenfor under pkt. 3.6 omkring snyltning og vildled-
ning.
3.7.1 de sagsøgtes markedsføring af det omtvistede sengetøj med blå tern indebærer en retsstridig
 renommésnyltning, jf. markedsføringslovens § 1, stk. 1, som tillige er egnet til mærkbart at forvride
 forbrugernes adfærd, jf. markedsføringslovens § 1, stk. 2.
det gøres gældende, at det ved en samlet vurdering af de sagsøgtes markedsføring af det
omtvistede sengetøj kan lægges til grund, at de sagsøgte retsstridigt har snyltet og haft til
hensigt at snylte på hästens' markedsposition, indarbejdede kendetegn og produkt samt
vildlede aftagerne af disse.
ved vurderingen skal det tillægges vægt, at hästens har foretaget en meget betydelig mar-
kedsføringsmæssig indsats i relation til varemærket og senge/sengetøj m.v. igennem mange
år i danmark og internationalt, hvilket medfører en bred beskyttelse efter markedsføringslo-
ven.
de sagsøgtes handlinger er udtryk for snylteri og illoyal markedsfortrængning ift. et meget
særpræget og værdifuldt originalprodukt med en meget stærk og indarbejdet markedsposi-
tion.
der er endvidere skabt væsentlig risiko for betydelig skade på hästens omdømme samt for
andre markedsforstyrrelser som følge af den ringere kvalitet af nordicforms sengetøj.
                                               - 57 -
det gøres gældende, at nordicforms markedsføring på utilbørlig vis forbinder det af selska-
bet markedsførte sengetøj til hästens' velkendte virksomhed, produkter og varemærker. der
er tale om klassisk kvalitets- og kendskabssnyltning.
dette skaber endvidere risiko for udvanding af hästens' produkters status og markedsstil-
ling.
sammenfattende indebærer de sagsøgtes markedsføring en retsstridig renommésnyltning, jf.
markedsføringslovens § 1, stk. 1, som tillige er egnet til mærkbart at forvride forbrugernes
adfærd, jf. markedsføringslovens § 1, stk. 2.
3.7.2 det gøres gældende, at det sengetøj, der er døbt new check, er så lig hästens sengetøj, at der
er tale om en ulovlig produktefterligning, jf. markedsføringslovens § 1.
som det fremgår af eksempelvis bilag 4a, 4b, 22a og 22b, ekstrakt s. 301ff og 877ff (eksempler
på hästens sengetøj) sammenholdt med nordicforms new check blå, jf. eksempelvis bilag
77 og 80, ekstrakt s. 1971, 1979f, jf. tillige hästens' hjælpebilag benævnt "sammenligningsbilag
vedr. hästens' tern og new check", ekstrakt s. 2023, fremtræder disse produkter reelt stort set
identisk med hensyn til de påførte tern, herunder størrelse, farver m.v. (se tillige ovenfor
vedr. mærkelighed), og helhedsindtrykket er det samme.
det gøres gældende, at der hermed foreligger en ulovlig produktefterligning, idet der i den
forbindelse udover produktsammenfald og næsten identitet med hensyn til fremtoningen
(slavisk efterligning) blandt andet skal lægges vægt på,
at            hästens' sengetøj med varemærket var stærkt særpræget og usædvanligt for
              sengetøj, da det blev introduceret på markedet i danmark,
at            hästens' løbende har håndhævet, når produkter med samme fremtoning er
              kommet på markedet i danmark, hvorfor hästens reelt er ene på det danske
              marked med sengetøj med den pågældende udformning når bortses fra nordic-
              forms new check blå,
at            hästens' sengetøjs stærkt særprægede udformning med blå tern, er særdeles
              velkendt og indarbejdet som synonymt med hästens' meget eksklusive kvali-
              tetsprodukter, herunder sengetøj,
at            hästens' sengetøj hermed har opnået en særdeles stærk og beskyttelsesværdig
              markedsposition,
at            nordicforms udnytter hästens' meget betydelige markedsføringsmæssige ind-
              sats, herunder kan eftergørelsen utvivlsomt anses for tilstræbt, og
                                             - 58 -
at             der består en åbenlys konkurrencerelation samt risiko for forveksling (der for-
               øges ved markedsføringen, hvor produkternes udseende er fuldstændigt iden-
               tiske i fotomateriale) og skade på originalproduktet, herunder ved udvanding
               og illoyal markedsfortrængning.
der henvises tillige det anførte vedrørende varemærkelovens § 4 omkring sengetøjets (og
varemærkets) historik, særpræg, lighed i fremtoning mellem hästens' tern og new check
blå, forvekslingsrisiko, markedsføringsform, efterkøbssituation m.v.
3.7.3 de sagsøgtes markedsføring og brug af hästens' varemærke eller dermed forvekslelige tegn og
eftergørelse af selskabets sengetøj udgør en retsstridig vildledning, som er egnet til mærkbart at for-
vride forbrugernes/andre erhvervsdrivendes økonomiske adfærd på markedet, jf. markedsføringslovens
§ 3, stk. 1 og 2.
  det gøres gældende, at de sagsøgtes markedsføring og brug af hästens' varemærke eller
  dermed forvekslelige tegn (og slavist eftergørelse af selskabets sengetøj, jf. ovenfor vedrø-
  rende markedsføringslovens § 1), udgør en retsstridig vildledning efter markedsføringslo-
  vens § 3, idet aftagerne kan få det indtryk, at det er hästens, som markedsfører eller har
  forbindelse til de pågældende produkter.
  det gøres således gældende, at de sagsøgtes markedsføring, jf. eksempelvis bilag å, 77 (i
  v-115-15) og bilag 76 (i v-112-15), ekstrakt s. 1761f, 1811f og 1845f, kan føre til forveksling
  med hästens' sengetøj, og at denne er egnet til mærkbart at at forvride forbrugernes eller
  andre erhvervsdrivendes adfærd på markedet, hvilket søvn & comforts salg af new
  check i en periode i 2012/2013, jf. bilag l, ekstrakt s. 1753ff, er et konkret eksempel på.
3.7.4 nordicforms markedsføring i forhold til selskabets forhandlere, jf. bilag 97 og påstand 4, er
vildledende og utilbørlig samt egnet til mærkbart at forvride erhvervsdrivendes og forbrugeres adfærd
på markedet, jf. markedsføringslovens § 3, stk. 1 og 2.
det gøres gældende, at nordicforms markedsføring i forhold til selskabets forhandlere, jf. bi-
lag 97, ekstrakt s. 1915, og påstand 4, er vildledende og utilbørlig samt egnet til mærkbart at
forvride erhvervsdrivendes adfærd på markedet, jf. markedsføringslovens § 3, stk. 1 og 2.
nordicform kan derfor i overensstemmelse med påstand 4 forbydes at foretage denne type
markedsføring.
som det fremgår af bilag 96a (omdøbt fra 96), ekstrakt s. 1913, orienterede hästens' advokat i
forbindelse med, at man hævede de midlertidige forbudssager, såvel retten som de sagsøgte,
herunder nordicform, om, at hästens fortsat var af den opfattelse, at de sagsøgte krænkede
hästens' rettigheder, og at de pågældende sager om midlertidigt forbud ville blive afløst af
almindelige retssager.
                                                 - 59 -
ved at give ytringen, som den fremgår af bilag 97 og påstand 4 2, det pågældende indhold,
har nordicform mod bedre vidende bevidst søgt at få modtagerne af budskabet til at få det
fejlagtige indtryk, at hästens havde opgivet retsforfølgningen over for de sagsøgte. dette er
både vildledende og utilbørligt og har haft til formål at tilskynde nordicforms forhandlere
og andre erhvervsdrivende til at købe nordicforms sengetøj (herunder new check blå og
hofnäs blå).
3.7.5 3.7.5 de sagsøgte har overtrådt markedsføringslovens § 18 ved at benytte tegn, som er for-
vekslelige med varemærket
det er en overtrædelse af markedsføringslovens § 18, at de sagsøgte gør brug af hästens'
indarbejdede og velkendte varemærke, idet denne brug er egnet til at fremkalde forveksling
med netop hästens' kendetegn.
der henvises til det anførte ovenfor under pkt. 3.5 vedrørende den varemærkeretlige for-
vekslelighedsvurdering.
3.8     de sagsøgtes krænkelser og overtrædelser er som minimum udtryk for culpøse handlinger, idet
det samtidig gøres gældende, at der ikke er krav til tilregnelsen (bortset fra efter markedsføringslovens
§ 1) for, at hästens kan håndhæve sin forbudsret m.v.
der er ikke krav om, at subjektive betingelser skal være opfyldt for, at der kan nedlægges
forbud, jf. også varemærkelovens § 4 og markedsføringsloven § 20. det bemærkes i øvrigt, at
de sagsøgte som minimum har handlet culpøst.
4.      prioritetsforhold
4.1     hästens er først i tid og bedst i ret, idet hästens påbegyndte brug af varemærket og erhvervede
sin ret til varemærket forud for nordicform eller dennes rettighedsforgængers første og vedvarende
brug i danmark af hofnäs blå og new check blå, jf. tillige principperne i varemærkelovens § 7. det er
herunder uden betydning i prioritetsmæssig henseende, om nordicform/dennes rettighedsforgænger
måtte have været den første til at bruge blå tern for sengetøj i danmark, hvis denne brug ikke har re-
sulteret i en (opretholdt) varemærkeret. dette er ubestridt ikke tilfældet.
for så vidt angår tidspunktet for hästens erhvervelse af en ret til varemærket henvises til
det anførte herom ovenfor under afsnit 3.1 og 3.2, herunder den i disse afsnit omtalte doku-
mentation. hästens har således haft sin første og herefter vedvarende markedsføring af sen-
          2  "hästens har trukket sagen om præjudiciel påbud mod nordicform og vores danske kun-
          der… i sagens anledning vil vi gerne skyde borås cotton hofnäs og turiform new check i
          gang igen, med nogle gode tilbud."
                                            - 60 -
ge og sengetøj under varemærket i danmark i 1994/1995 samt etableret sin varemærkeret på
dette ibrugtagningstidspunkt eller via intensiv indarbejdelse kort tid herefter.
nordicform har på ingen måde sandsynliggjort end sige dokumenteret, at selskabets – her-
under via aftale med tidligere rettighedshavere (borås wäfveri) – første brug i danmark af
hofnäs blå og new check blå skete forud for hästens' ibrugtagning (og vedvarende brug).
der henvises tillige til "hästens' støttebilag – tidslinje (indarbejdelse, prioritet og passivitet)", eks-
trakt s. 2023, hvor dokumentation, der viser hofnäs blå, og new check blå, er fremhævet
med blåt.
det gøres gældende, at bilag j, k, l og m, ekstrakt s. 1905 og 1923f, (udtalelser fra personer
tidligere ansat i eller med forbindelse til borås wäfveri ab samt en håndskrevet ordrebe-
kræftelse fra 1999 på levering af 1 stk. hofnäs med farvekoden 40 til en butik i århus) på in-
gen måde dokumenterer, at borås wäfveri har markedsført og solgt hofnäs blå i danmark i
1990´erne, endsige i noget større og dermed relevant omfang. hästens er bedst prioritets-
mæssigt stillet i forhold etableringen af en varemærkeret til de blå tern (varemærket) i
danmark.
de sagsøgte har ikke med de førnævnte bilag på nogen måde sandsynliggjort endsige do-
kumenteret noget påbegyndelsestidspunkt for brug af hofnäs blå for sengetøj i danmark, en
efterfølgende vedvarende/reel brug heraf eller en indarbejdelse samt en etablering af en
kendetegnsret. det er herunder uden betydning i prioritetsmæssig henseende, om nordic-
form/dennes rettighedsforgænger måtte have været den første til at bruge blå tern for senge-
tøj i danmark, hvis denne brug ikke har resulteret i en (opretholdt) varemærkeret. dette er
ubestridt ikke tilfældet.
de sagsøgte anfører videre under henvisning til bilag j og k, at hästens i 1990'erne skulle
have rettet henvendelse til "borås wäfveri med påstand om, at borås wäfveris mønster krænkede
ophavsretten til et mønster, som tilhørte hästens".
dette bestrides, idet det i øvrigt bemærkes, at dette svenske forhold er uden betydning for
nærværende danske sag, jf. tillige principperne i varemærkelovens § 7.
5.       passivitet
det bemærkes indledningsvist, at hästens som bekendt gør gældende, at de sagsøgtes brug
af blå tern udgør en kendetegnsbrug, og at der således ikke alene er tale om brug af en ud-
smykning.
5.1 det er en forudsætning for indtræden af passivitet, at nordicforms tegn kan anses som indarbej-
det for selskabet i den relevante omsætningskreds, jf. ordlyden af varemærkelovens § 9, og bevis for
sådan indarbejdelse foreligger ikke. nordicform gør tillige ikke gældende, at man har erhvervet en
kendetegnsret.
                                              - 61 -
det gøres gældende, at det er en forudsætning (blandt flere) for, at hästens' kan miste sin
forbudsbeføjelse samt krav på økonomisk kompensation som følge af passivitet efter vare-
mærkelovens § 9, at de sagsøgte beviser, at den relevante omsætningskreds forbinder de af
de sagsøgte anvendte blå tern på hofnäs og new check med nordicform.
dette følger på ordlyden af varemærkelovens § 9:
          "en yngre ret til et varemærke kan også bestå ved siden af en ældre ret til et dermed forveks-
          leligt varemærke, hvis indehaveren af den ældre ret ikke inden rimelig tid har taget de nød-
          vendige skridt til at hindre brugen af det yngre varemærke" (sagsøgers understregning).
det gøres gældende, at de sagsøgte ikke har løftet denne bevisbyrde, idet det samtidig be-
mærkes, at de sagsøgte ej heller gør gældende, at man har erhvervet en kendetegnsret til de
blå tern.
alene som følge heraf er der ikke indtrådt passivitet. hästens vil dog i det følgende doku-
mentere, at heller ikke de øvrige betingelser for at statuere passivitet – herunder baseret på
almindelige retsgrundsætninger - er opfyldt i denne sag.
5.2     påbegyndelse af passivitetsperioden kan tidligst regnes fra det tidspunkt, hvor de sagsøgte
bragte nordicforms sengetøj new check blå henholdsvis hofnäs blå på markedet i danmark, forudsat
at der i øvrigt var tale om kontinuerlig og signifikant markedsføring af dette. dette tidspunkt må an-
tages at være i 2010 for hofnäs blå (idet der ikke er tilstrækkeligt bevis for noget større salg af hofnäs
blå forud for 2010) og 2010 for new check blå.
en passivitetsperiode kan tidligst antages at begynde at løbe efter det tidspunkt, hvor nor-
dicform påbegyndte markedsføring og salg af hofnäs blå og new check blå - forudsat sam-
tidig viden eller burde viden hos hästens samt under hensyntagen til nordicforms onde tro,
jf. nedenfor.
der skal i passivitetsmæssig henseende forholdes individuelt i forhold til new check blå
henholdsvis hofnäs blå.
til vurdering af de passivitetsmæssige aspekter af sagen har hästens udarbejdet hjælpebila-
get "hästens' støttebilag – tidslinje (indarbejdelse, prioritet og passivitet)", ekstrakt s. 2011ff, hvor
det med blåt er markeret de tidspunkter, hvor borås wäfveri/nordicform/disses danske for-
handlere har markedsført hofnäs blå og new check blå.
som det fremgår af dette hjælpebilag, jf. tillige bilag 95e, n, 95f og x, ekstrakt s. 1647ff, 1655,
1659ff og 1667, er hofnäs blå muligvis blevet markedsført og solgt i danmark i 2003, 2004,
2006 og 2007, idet det nærmere omfang af markedsføring og salg er uoplyst, hvilket kommer
de sagsøgte bevismæssigt til skade, således at det kan lægges til grund, at et sådan salg har
haft et særdeles beskedent omfang om noget.
                                                - 62 -
det må således lægges til grund, at dette salg af hofnäs blå i danmark har været af et sådan
beskedent ikke vedvarende omfang, at det ikke er relevant for igangsættelse af en eventuel
passivitetsperiode i forhold til hästens.
det kan på baggrund af ovennævnte lægges til grund, at det relevante tidspunkt for brug af
kendetegnene relateret til hofnäs blå og new check blå er 2010, jf. bl.a. bilag 95g og 95h, eks-
trakt s. 1695ff og 1703ff.
det er uden betydning for begyndelsen af passivitetsperioden, om andre end nordicform
forud for dennes/dennes rettighedsforgængers markedsføring af hofnäs blå og new check
blå i danmark måtte have solgt sengetøj under brug af blå tern, hvilket i øvrigt er udoku-
menteret.
5.3     det gøres principalt gældende, at en passivitetsperiode tidligst kan antages at begynde at løbe
fra det tidspunkt i 2014, hvor hästens blev bekendt med de enkelte krænkelser, og at hästens ikke for-
ud herfor burde have været blevet opmærksom på krænkelserne. det gøres subsidiært gældende, at en
passivitetsperiode i givet fald tidligst kan regnes fra ultimo 2010
det gøres gældende, at en passivitetsperiode først kan antages at begynde at løbe fra det
tidspunkt, hvor hästens blev bekendt med de enkelte krænkelser, jf. højesterets nyere prak-
sis, herunder u2013.166h, u2012.3383h, u2010.2561h, u2009.2956h, og u2005.1438h, mate-
rialesamling s. 279ff, 265ff og 249ff.
det bestrides, at hästens - som hævdet af de sagsøgte i duplikken s. 5 f - på for sagen rele-
vant vis har "haft indgående kendskab til hofnäs blå i mange år forud for henvendelsen i 2015". der
skal i øvrigt være tale om kendskab til konkret og vedvarende markedsføring i danmark.
hästens' salg på det danske marked er sket og sker direkte fra hästens i köping til de for-
skellige hästens-distributører i danmark, som herefter er ansvarlige for detailsalget til for-
brugere i danmark. hästens blev ikke bekendt med nordicforms og de øvrige sagsøgtes salg
af hofnäs og new check med blå i danmark før december 2014/primo 2015, jf. bl.a. bilag 76,
ekstrakt s. 1777ff.
for så vidt angår søvn & comforts markedsføring og salg i 2012/2013 af hofnäs blå og new
check blå, jf. bilag l, ekstrakt s. 1753ff, samtidig med, at man forhandlede hästens' produkter,
henvises til det ovenfor anførte, herunder at søvn & comfort ikke orienterede hästens om
dette salg.
dette salg indebærer endvidere ikke i sig selv, at det kan lægges til grund, at hästens var el-
ler burde have været bekendt med salget af hofnäs blå/new check blå fra 2012.
i forhold til de sagsøgtes påstand omkring henvendelser fra hästens i 1990'erne til borås
wäfveri i anledning af sidstnævntes påståede markedsføring af hofnäs blå i sverige bemær-
                                               - 63 -
kes, at hästens ikke har kendskab til denne hævdede indsigelse, herunder at denne skulle
være sket på baggrund af salg af hofnäs-serien i danmark og sverige.
hästens er således heller ikke i besiddelse af kopi af skriftlig kommunikation herom.
de sagsøgte har ikke løftet bevisbyrden for, at der skulle være fremkommet en indsigelse og,
at der er sket salg i danmark af hofnäs (med blå tern og svarende til det omtvistede sengetøj
med blå og hvide tern omfattet af nærværende sag).
bilag j-m, ekstrakten s. 1923ff, er uden betydning for de passivitetsmæssige problemstillinger
i nærværende sag, jf. ovenfor samt afsnittet om prioritetsmæssige forhold.
herudover har de af hästens' bestridte hændelser i sverige angiveligt tilbage i 90'erne ingen
betydning for nærværende tvist i danmark, herunder for passivitetsspørgsmålet.
5.4      nordicform og de øvrige sagsøgte har været i en betydelig grad af ond tro, og dette har i sig
selv til følge, at der ikke er indtrådt passivitet uanset medgået tid i forhold til viden/burde viden om
krænkelserne.
det gøres gældende, at nordicform og de øvrige sagsøgte har været i en betydelig grad af
ond tro, og at dette har væsentlig betydning for passivitetsvurderingen. der henvises bl.a. til
u2000.2469h (grammy), u2005.1438h (tivoli), u2014.3658h (jensens bøfhus),
u2014.2876h (tivoli mod montana) samt til c-482/09, materialesamling s. 243ff, 249ff, 307ff,
289ff og 535ff.
denne onde tro medfører, at eventuelle passivitetsindsigelser ikke har relevans. dette gæl-
der uanset tidspunktet for hästens' kendskab eller burde kendskab.
5.5      hästens har afbrudt passivitetsperioden i januar/februar 2015, og den samlede periode fra før-
ste retsstridige markedsføring i danmark er i sig selv ikke så lang at der kan indtræde retsfortabende
passivitet.
hästens påtalte krænkelserne/overtrædelserne i forhold til de sagsøgte i januar og februar
2015, jf. bilag 76, 81, 83, 79 og 80, ekstrakt s. 1777ff, 1787ff, 1815ff, 1831ff og 1835ff, og har heref-
ter fulgt op med midlertidige forbudssag og efterfølgende denne stævning.
det kan lægges til grund, at hästens reagerede, så snart man blev opmærksom på krænkel-
serne, at man herefter har foretaget loyal retsforfølgning.
den samlede periode fra første markedsføring er i sig selv ikke så lang, at der kan indtræde
retsfortabende passivitet, hverken i forhold til forbudsretten eller i forhold til muligheden
for at kræve økonomisk kompensation.
                                              - 64 -
5.6     ud fra en samlet vurdering af samtlige faktorer kan det konkluderes, at hästens ikke som følge
af passivitet, jf. almindelige passivitetsgrundsætninger og/eller varemærkelovens § 9, har mistet sin
forbudsret efter varemærkelovens § 4, jf. påstand 1 og 2 eller helt eller delvist fortabt sit krav på øko-
nomisk kompensation efter påstand 6a-6e, jf. varemærkelovens § 43.
selv hvis der (med urette) bortses fra de sagsøgtes onde tro, jf. afsnit 5.4, og selv om det (for-
kert) måtte blive lagt til grund, at hästens kendte til at burde have kendt til de sagsøgtes
markedsføring fra det tidspunkt, som er beskrevet i afsnit 5.2 ovenfor, da er perioden ikke i
sig selv tilstrækkeligt lang til, at hästens som følge af passivitet har mistet sin forbudsret.
hästens har endvidere ikke som følge af passivitet mistet sin mulighed for helt eller delvist
at kræve økonomisk kompensation frem til påkravstidspunktet, idet det samtidig gøres
gældende, at der ikke er indtrådt passivitet i forhold til noget salg efter, at hästens fremsatte
påkrav i forhold til de sagsøgte i januar og februar 2015.
5.7     der foreligger ikke passivitet i forhold til de sagsøgtes overtrædelser af markedsføringsloven,
herunder i relation til hästens' mulighed for at få nedlagt forbud efter påstand 1, 2 og 4 samt økono-
misk kompensation efter markedsføringslovens § 20 (påstand 6a-6e).
i forhold til påstand 4 er det alene af åbenlyse tidsmæssige grunde ikke relevant at tale om
passivitet.
omkring påstand 1, 2 og 6a-6e bemærkes, at uanset passivitetsperioden er kortere i forhold
til overtrædelser efter markedsføringsloven sammenlignet med varemærkeloven, da er der
på grund af forholdenes karakter som beskrevet ovenfor i forhold til varemærkelovsover-
trædelserne, ej heller indtrådt rettighedsfortabende passivitet efter markedsføringslovens §§
1, 3 og/eller 18.
5.7.1 der er ikke indtrådt forældelse, idet hästens var ubekendt med sit krav og ikke burde have fået
kendskab hertil før januar 2015.
det gøres gældende, at der ikke er indtrådt forældelse i forhold til nogen del af det af hä-
stens fremsatte krav på økonomisk kompensation som følge af, at hästens var ubekendt
med sit krav og ikke burde have fået kendskab hertil før januar 2015, jf. det anførte herom
ovenfor om passivitet samt lov om forældelse af visse fordringer § 2, stk. 2 og 3, jf. § 3, stk. 1,
2 og 3, nr. 2 og 3. samtidig understreges, at ethvert krav opstået efter hästens' påkrav i janu-
ar/februar 2015 ikke er forældet.
                                            - 65 -
6.       destruktion og utilgængeliggørelse m.v. (påstand 3)
6.1 produkter, udstyr, markedsføringsmateriale og andet materiale, som indebærer en anvendelse af
de kendetegn, som er omfattet af forbuddet, jf. påstand 1 og 2, destrueres, fjernes eller skal på anden
vis utilgængeliggøres, dog alene i det omfang, som de sagsøgte kan råde over dette materiale, jf. vare-
mærkelovens § 44 og markedsføringslovens § 20, stk. 1, nr. 2.
det gøres gældende, at betingelserne for en sådan destruktion/utilgængeliggørelse er op-
fyldt, jf. eksempelvis u2014.2876h (tivoli mod montana), materialesamling s. 289ff.
7.       offentliggørelse (påstand 5)
7.1     krænkelsens grove karakter og betydelige omfang sammenholdt med varemærkelovens § 44,
stk. 1's formål og forarbejder samt retspraksis på baggrund af markedsføringsloven hjemler hästens'
krav om offentliggørelse.
det gøres gældende, at krænkelsens grove karakter og betydelige omfang sammenholdt
med varemærkelovens § 44, stk. 1's formål og forarbejder hjemler hästens' krav om offent-
liggørelse. der henvises tillige til u2014.2876h (tivoli mod montana), materialesamling
s.289ff.
der ses ikke at være grundlag for at afskære en offentliggørelse, fordi den havde foregået
over en årrække, jf. retspraksis, herunder førnævnte højesteretsafgørelse.
8.       erstatning/rimeligt vederlag/økonomisk kompensation (på-
stand 6a-6e)
8.1      hästens har krav på rimeligt vederlag og erstatning i relation til de sagsøgtes markedsføring
og salg i danmark, herunder med hensyntagen til de sagsøgtes uberettigede fortjeneste, jf. varemærke-
lovens § 43.
det gøres gældende, at de sagsøgtes krænkelser af hästens' varemærkerettigheder kan til-
regnes disse som forsætlige eller uagtsomme, jf. varemærkelovens § 43, stk. 1, og at hästens
på baggrund heraf kan kræve rimeligt vederlag og erstatning i relation til de sagsøgtes mar-
kedsføring og salg i danmark, herunder med hensyntagen til den uberettigede fortjeneste.
8.2      ved den beløbsmæssige opgørelse af hästens' krav skal det tillægges processuel skadevirkning i
forbindelse med fastsættelse af økonomisk kompensation til hästens, jf. retsplejelovens § 345, at de
sagsøgte har undladt fuldt ud at besvare hästens' provokationer vedrørende de sagsøgtes omsætning,
styksalg og fortjeneste
det skal tillægges processuel skadevirkning i forbindelse med fastsættelse af økonomisk
kompensation til hästens, jf. retsplejelovens § 345, at de sagsøgte har undladt fuldt ud at be-
                                              - 66 -
svare hästens' provokationer vedrørende de sagsøgtes omsætning, styksalg og fortjeneste på
salg af new check blå og hofnäs blå i danmark.
der er således alene afgivet oplysninger i bilag p, ekstrakt s. 2007, om omsætning og styksalg
i perioden 2012-2016, og der er ingen oplysninger om fortjeneste.
8.3      ved den beløbsmæssige opgørelse af hästens' krav fra de sagsøgte kan der tages udgangspunkt
i, at et rimeligt vederlag ville være på 10 % af de sagsøgtes retsstridige omsætning, at de nedlagte på-
stande 6a til 6e er rimelige og ikke indebærer en dobbeltkompensation også i lyset af den processuelle
skadevirkning, der er en følge af de sagsøgtes manglende efterkommelse af provokationer.
det gøres gældende, at et vederlag i givet fald skal udmåles som minimum 10 % af de sag-
søgtes bruttoomsætning ved salg til danmark under brug af de blå tern.
de sagsøgte har imidlertid undladt fuldt ud at besvare hästens' provokationer vedrørende
omsætning (og styksalg og fortjeneste), hvilket alt andet lige medfører, at rimeligt vederlag
må fastsættes skønsmæssigt.
påstandsbeløbene i påstand 6a-6e er udtryk for et sagligt og rimeligt skøn vedr. fordeling af
det samlede rimelige vederlag efter varemærkelovens § 43 under hensyntagen til salgsperi-
odens længde og de sagsøgtes forskellige roller og præsumptive omsætning under brug af
de retsstridige tegn.
det gøres videre gældende, at de sagsøgtes markedsføring og salg af sengetøj under brug af
varemærket eller et dermed forveksleligt tegn tillige har ført til markedsfortrængning og
markedsforstyrrelser.
de sagsøgtes markedsføring og salg i danmark er meget skadelig for hästens og har stor
synlighed i hästens' potentielle omsætningskreds for sengetøj.
det gøres herudover gældende, at der ved erstatningsopgørelsen skal lægges vægt på de
sagsøgtes (uoplyste) fortjeneste i forbindelse med salg under brug af det krænkende vare-
mærke i danmark.
disse forhold omkring yderligere skade og de sagsøgtes fortjeneste understøtter det rimelige
i det skønsmæssigt fastsatte kompensationskrav på i alt kr. 1 mio. fordelt med forskellige be-
løb i forhold til sagsøgte, jf. også straks nedenfor under pkt. 8.2.
8.4      hästens har krav på, at der fastsættes en godtgørelse til selskabet for ikkeøkonomisk skade, jf.
varemærkelovens § 43, stk. 3.
hästens har krav på, at der fastsættes en godtgørelse til selskabet for ikkeøkonomisk skade,
jf. varemærkelovens § 43, stk. 3, idet markedsføringen af nordicforms i kvalitetsmæssig hen-
                                                      - 67 -
         seende underlegne produkter har påført hästens en betydelig ideel skade, jf. også
         u2008.2263sh (piratos/los piratas) – ikke i materialesamlingen.
         8.5    hästens har krav på erstatning og rimeligt vederlag som følge af de sagsøgtes overtrædelser af
         markedsføringslovens §§ 1, 3 og 18, jf. § 20, stk. 2-4
         det gøres gældende, at hästens har krav på erstatning og rimeligt vederlag som følge af
         nordicforms overtrædelser af markedsføringslovens §§ 1, 3 og 18, jf. § 20, stk. 2-4, i forbin-
         delse med salg og markedsføring i danmark.
         der henvises i øvrigt til det anførte ovenfor under pkt. 8.1 vedrørende kompensation efter
         varemærkeloven.
         særligt i forhold til overtrædelserne af markedsføringslovens § 3, jf. påstand 4, gøres det
         gældende, at denne isoleret berettiget hästens til et rimeligt vederlag fra nordicform på kr.
         20.000. …”
for de sagsøgte er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 24. april 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
         1 introduktion – det, som sagen drejer sig om
        denne sag drejer sig om, 1) hvorvidt de af hästens anvendte blå og hvide tern på senge og
        sengetøj mv. er beskyttet efter varemærkeloven og/eller markedsføringsloven, og i givet fald
        fra hvilket tidspunkt en sådan beskyttelse er indtrådt og 2) såfremt der foreligger et beskyttet
        kendetegn, om der sker en krænkelse heraf, ved at de sagsøgte producerer og sælger senge-
        tøjsprodukterne hofsnäs og new check i blå/hvide tern på det danske marked.
        det er i sagen rejst det selvstændige spørgsmål om, hvorvidt hästens har reklameret og rea-
        geret rettidigt og adækvat på den markedsføring og det salg, der har fundet sted i danmark
        af hofsnäs og new check, eller om hästens har fortabt eventuelle rettigheder på grund af
        udvist passivitet og/eller forældelse.
        i det følgende angiver [e xx] den side i ekstrakten, hvor det pågældende bilag kan findes, og
        [ms xx] den side i materialesamlingen, hvor det pågældende materiale kan findes.
         2 nærmere om hofsnäs-serien og new check-serien
        der er uenighed mellem sagens parter om, fra hvornår og i hvilket omfang produkterne
        hofsnäs og new check har været markedsført og solgt på det danske marked. i det følgende
        redegøres for hofsnäs-seriens og new check-seriens karakteristika og endvidere for det hi-
        storiske salg og markedsføring heraf i danmark.
                                           - 68 -
 2.1 hofsnäs-serien
hofsnäs-serien er karakteriseret ved et mønster med tern på 1 cm x 1 cm på den ene side af
dynebetrækket, og tern på 8 cm x 8 cm på den anden side, mens der på pudebetrækket er et
mønster med 1 cm x 1 cm på begge sider. dette er nærmere illustreret på billedet nedenfor:
hofsnäs-serien er udviklet af det hedengangne store svenske væveri borås wäfveri ab (”bo-
rås wäfveri”), jf. arbejdsdokumentet, der er fremlagt som bilag 95a [e 1949-1950]. udviklin-
gen af hofsnäs designet samt salget og markedsføringen heraf i danmark vil være genstand
for bevisførelse.
hofsnäs-serien blev (ligesom andre lignende produkter) i sin tid udviklet med inspiration i
et klassisk ternet mønster fra 1700-tallets gustavianske stil, det såkaldte ’gripsholmsrutan’,
jf. hertil udskrifter vedrørende ’gripsholmsrutan’, der er fremlagt som bilag b [e 1525-1536].
af disse udskrifter fremgår det med al ønskelig tydelighed, at det ternede mønster er et gan-
ske udbredt mønster, som har været anvendt gennem flere århundrede i forskellige farve-
kombinationer, herunder i blå/hvid som de af sagen omhandlede mønstre.
hofsnäs-serien var oprindeligt en del af borås wäfveris kollektion borås cotton. prisliste fra
1992, (bilag 95b, [e 1641-1644]), viser hofsnäs, som en del af kollektionen borås cotton. det
er de sagsøgtes opfattelse, at borås wäfveri påbegyndte brug af et blåt/hvidt ternet mønster
for sengetøj i danmark, før hästens gjorde. der er uenighed mellem parterne herom, og
spørgsmålet vil være genstand for bevisførelse.
borås wäfveri stiftede i april 1993 det danske selskab borås cotton aps, hvis formål var at
drive handel indenfor tekstiler i danmark. selskabet blev tvangsopløst i oktober 2011, men
fungerede forud for selskabets opløsning som salgsselskab i danmark og stod – mens møn-
steret var en del af borås wäfveris kollektion – for salget af hofsnäs blåt/hvidt ternet senge-
tøj i danmark.
                                            - 69 -
i 2007 indgik borås wäfveri og nordicform holding as (dengang trond og tom as) en afta-
le, hvorefter borås wäfveri tildelte nordicform holding as en eksklusiv ret og licens til at
producere og markedsføre blandt andet hofsnäs-serien under borås cotton-varemærket i
hele europa. nordicform ab (og dets koncernforbundne selskaber) har således stået bag sal-
get af hofsnäs i danmark siden 2007.
borås wäfveri gik konkurs i 2010 efter flere år med frasalg og kamp imod røde tal på bund-
linjen, jf. eksempelvis nyheden herom fra dansk mode & tekstil fra 2010, fremlagt som bilag
95c [e 1693-1694]. et af de frasalg, som borås wäfveri foretog i et forsøg på at rede det gamle
kendte væveri, var et salg af rettighederne til borås cotton, heriblandt hofsnäs-serien, til
nordicform holding as allerede i 2008, jf. en række svenske artikler, fremlagt som bilag c [e
1669-1670]. ud over rettighederne til hofsnäs blev der samtidig overdraget et varelager med
hofsnäs produkter, herunder et varelager fra magasin. i forbindelse med at nordicforms
moderselskab erhvervede rettighederne fra borås wäfveri, indtrådte man i alle rettigheder,
herunder rettigheder erhvervet gennem brug i danmark.
hofsnäs-serien har i årene efter indgåelse af licensaftale med borås wäfveri været solgt af
nordicform abs mange forhandlere, herunder også i danmark. som dokumentation for det
historiske salg og markedsføringen af hofsnäs-serien i danmark (herunder også da rettighe-
derne stadig var ejet af borås wäfveri) henvises til følgende:
1. kundelisten i forbindelse med overdragelsen af rettigheder fra borås wäfveri i 2008, bi-
     lag ab [e 1959-1966]
2. faktura fra nordicform ab til en dansk forhandler (salling) fra 2009, bilag 95d [e 1675]
3. faktura fra nordicform ab til dansk forhandler (salling) fra 2009, bilag ad [e 1679]
4. uddrag af bolig forms julekataloger fra 2003, 2007, 2008 og 2012, hvori der henvises til
     side 2 (fra 2003), bilag 95e [e 1647-1654]
5. uddrag af sallings julekataloger fra 2006, 2010, 2011 og 2013, hvori der henvises til side 2,
     4, 6 og 8, bilag 95f [e 1659-1666]
6. oversigt over nordicforms salg af henholdsvis hofsnäs-serien og new check-serien til
     danske forhandlere i 2010 (inkl. et eksempel på en konkret faktura), hvori der eksempel-
     vis kan henvises til salget til cph living (side 1) og salling (side 2), bilag 95g [e 1695-
     1702]
7. oversigt over magasins salg af henholdsvis hofsnäs-serien og new check-serien fra 2011
     til 2015 (inkl. fem eksempler på konkrete fakturaer), hvori der kan henvises til side 38-44,
     bilag 95h [e 1703-1752]
8. erklæring fra michael petersen af den 5. januar 2017, hvoraf fremgår blandt andet at
     hofsnäs blev udviklet af borås wäfveri i 1980’erne, og at designet – i farvekombinatio-
     nen blå/hvid – var en ”storsælger” i 1980’erne og 1990’erne både i danmark, sverige,
     norge og finland, bilag j [e 1923-1924]
                                          - 70 -
9. e-mail af 5. januar 2017 fra henrik odgaard vedhæftet ordrebekræftelse fra 1999, som vi-
    ser, at designet hofsnäs i hvert fald i 1999 blev solgt i danmark. endvidere bekræfter
    henrik odgaard, at hofsnäs blåternet blev solgt i danmark i perioden fra 1994-2001, bi-
    lag l [e 1925-1926]
10. e-mail af 6. januar 2017 fra henning pryts, hvoraf fremgår, at hofsnäs – i farvekombina-
    tionen blå/hvid – også i hans tid (2004-2015) blev solgt i danmark. til at understøtte det-
    te har henning pryts vedhæftet et faneblad indeholdende hofsnäs i forskellige farver,
    herunder blå/hvid, som henning pryts fik udleveret ved ansættelsesstart i januar 2004,
    bilag m [e 1927-1930]
11. udskrift fra sengeexpertens hjemmeside dateret 20. maj 2004, hvoraf det ses, at hofsnäs
    på daværende tidspunkt blev markedsført og solgt i sengeexperten, bilag n [e 1655-
    1656]
12. forside på brochure vedrørende borås cotton (hofsnäs) fra henrik odgaard, bilag aa [e
    1957-1958]
13. fakturaer fra nordicform udstedt til sengeeksperten, bilag v [e 1681-1686]
14. udskrifter fra sengeekspertens hjemmeside fra 2013 og 2014, bilag z [e 1767-1770]
15. revisorattesteret oversigt over omsætning og styksalg på det danske marked for hen-
    holdsvis new check og hofsnäs i blå/hvid for årene 2010-2016, bilag ac [e 1967-1968]
blandt andet michael petersen, henrik odgaard og henning pryts vil afgive forklaring om
disse forhold under hovedforhandlingen.
dertil kommer et omfattende parallelsalg af hästens’ og nordicforms produkter hos fælles
forhandlere som søvn & comfort, sengeeksperten mv. der henvises til afsnit 5.2 og 5.3 ne-
denfor og den dér anførte dokumentation.
det er de sagsøgtes opfattelse, at ovennævnte og bevisførelsen i øvrigt vil dokumentere, at
det kan lægges til grund, at hofsnäs – i farvekombinationen blå/hvid – er blevet solgt konti-
nuerligt i danmark i mere end 20 år og endvidere, at markedsføringen og salget er påbe-
gyndt forud for hästens’ oplyste salg på det danske marked i 1995/1996.
2.2 new check-serien
new check-serien er karakteristeret ved et mønster med tern på 6,5 cm x 6,5 cm på begge si-
der af pude- eller dynebetrækket. dette er nærmere illustreret på billedet nedenfor:
                                           - 71 -
new check-serien er udviklet af nordicform i 2005. serien indgår i nordicforms kollektion
”turiform” og blev oprindeligt i perioden fra 2006 til 2009 solgt under navnet ”tessa”. i det
følgende bruges alene betegnelsen new check om denne sengetøjsserie.
som dokumentation for udvikling, historisk salg og markedsføring af new check-serien i
danmark henvises til følgende:
1. e-mail vedrørende udviklingen af new check-serien, bilag o [e 1807-1808]
2. udsnit fra bolig forms julekataloger fra 2007, 2008 og 2012, hvori der henvises til side 4,
    5, 7 og 9, bilag 95e [e 1647-1654]
3. udsnit fra magasins julekataloger fra 2010-2012, hvori der henvises til side 2, 4 og 6, bilag
    95j [e 1687-1692]
4. oversigt over nordicforms salg af henholdsvis hofsnäs-serien og new check-serien til
    danske forhandlere i 2010, hvori der eksempelvis kan henvises til salget til magasin (side
    1-6), bilag 95g [e 1695-1702]
5. oversigt over magasins salg af henholdsvis hofsnäs-serien og new check-serien fra 2011
    til 2015, hvori der kan henvises til side 1-38, bilag 95h [e 1703-1752]
6. fakturaer vedrørende salg af tessa (new check), bilag ad [e 1671-1674]
7. fakturaer fra nordicform udstedt til sengeeksperten, bilag v [e 1681-1686]
8. udskrifter fra sengeekspertens hjemmeside fra 2013 og 2014, bilag z [e 1763-1766]
9. eksempler på drømmelands annoncering af new check (turiform) i en lang række avi-
    ser og på landsdækkende tv, bilag ø [e 1771-1776]
10. udskrift fra magasins hjemmeside, som eksempel på salg af new check/online tilstede-
    værelse i 2013, bilag å [e 1761-1762]
                                           - 72 -
11. revisorattesteret oversigt over omsætning og styksalg på det danske marked for hen-
      holdsvis new check og hofsnäs i blå/hvid for årene 2010-2016, bilag ac [e 1967-1968]
på baggrund af ovennævnte dokumentation er det de sagsøgtes opfattelse, at det kan lægges
til grund, at new check-serien – i farvekombinationen blå/hvid – sideløbende med hofsnäs-
serien er blevet solgt kontinuerligt i danmark siden 2005/2006.
3 hästens’ (påståede) varemærkerettigheder
3.1 brugsbaserede rettigheder i danmark
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt hästens har en varemærkeret til de blå/hvide
tern i danmark.
det bemærkes i den forbindelse, at hästens ikke har en dansk varemærkeregistrering af de
omtvistede tern, og at hästens (alene) støtter sin påstand om varemærkekrænkelse på, at
man har en varemærkeret opnået gennem brug. der er uenighed mellem parterne om, hvor-
vidt den brug, som hästens oplyser, har fundet sted, opfylder kravene til ”brug” i varemær-
kelovens § 3, stk. 3.
i forhold til de påberåbte rettigheder gør de sagsøgte overordnet gældende, at mærket ikke
besidder det fornødne særpræg, hverken oprindeligt eller ved indarbejdelse, jf. nærmere ne-
denfor - og er da slet ikke for sengetøj. det bestrides derfor at sagsøger har en rettighed der
kan gøres gældende overfor de sagsøgte.
det vil være genstand for sagsøgers bevisførelse om og i givet fald fra hvornår, hästens’ blå
og hvide tern måtte have opnået særpræg gennem brug.
såfremt retten mod forventning skulle finde, at hästens har opnået en varemærkeret til de
blå/hvide tern (gennem indarbejdelse), gør de sagsøgte videre gældende, at en sådan ret tid-
ligst er opstået efter, at hofsnäs og new check blev markedsført og solgt på det danske mar-
ked.
tidspunktet for salg og markedsføring i danmark af hofsnäs og new check er genstand for
selvstændig bevisførelse, jfr. bemærkningerne ovenfor.
3.1.1      intet (oprindeligt) særpræg
ved en simpel søgning på internettet kan det konstateres, at hästens og de sagsøgte langt fra
er de eneste producenter/sælgere af sengetøj med et ternet mønster. som eksempler på større
forhandlere, der også sælger (eller i hvert fald indtil for ganske nyligt har solgt) ternet senge-
tøj i danmark, kan nævnes blandt andet bilka, ikea og jysk, jf. bilag 95k [e 1573-1582]. der
henvises endvidere til internetudskrifter, som viser en lang række eksempler på salg og mar-
kedsføring af netop blåt- og hvidternet sengetøj, jf. bilag d [e 1583-1596], samt til internetud-
skriften, hvor der optræder en bannerreklame for sengetøj i blå/hvide tern, jf. bilag c [e 1669-
1670]. disse søgninger suppleres endvidere af bilag h [e 1611-1616], hvoraf det fremgår, at
en lang række virksomheder anvender blå/hvide tern som udsmykning på tekstiler, og her-
under på sengetøj. endelig henvises til bilag q [e 1933-1934] med private fotos (digitalisere-
                                             - 73 -
de lysbilleder) fra 1964 af en blåternet dug (5 cm x 5 cm) med et mønster, der er næsten iden-
tisk med hästens’ tern. dugen vil blive fremvist under hovedforhandlingen.
på baggrund heraf og af bevisførelsen i øvrigt kan og bør retten lægge til grund, at blå/hvide
tern, der er enten identiske med eller ligner hästens’ blå/hvide tern, er et helt almindeligt
kendt og anvendt mønster, der har været anvendt og fortsat anvendes erhvervsmæssigt på
tekstiler af en lang række aktører på markedet.
det fremgår af retspraksis, at spørgsmålet om, hvorvidt et varemærke har fornødent sær-
præg, skal bedømmes dels i forhold til de varer eller tjenesteydelser, for hvilke varemærket
er søgt registreret (/er påberåbt), dels i forhold til opfattelsen af mærket hos den relevante
kundekreds, der består af en almindeligt oplyst, rimeligt opmærksom og velunderrettet gen-
nemsnitsforbruger af de pågældende varer eller tjenesteydelser, jf. c-25/05 p, storck v euipo,
præmis 25 [ms 234]. opmærksomhedsniveauet hos en gennemsnitsforbruger, som er almin-
deligt oplyst, rimeligt opmærksom og velunderrettet, kan variere, alt efter hvilken kategori
af varer eller tjenesteydelser der er tale om, jf. t-460/05, bang & olufsen v euipo (vedrørende
formen på en højtaler), præmis 32 [ms 261-262], samt heri citeret retspraksis.
det fremgår endvidere af retspraksis, at kriterierne for bedømmelsen af, om tredimensionale
varemærker, der består af selve varens udseende, har fornødent særpræg, ikke er forskellige
fra dem, der finder anvendelse på andre typer varemærker, jf. c-25/05 p, storck v euipo,
præmis 26 [ms 234] samt citeret retspraksis, og t-50/11, fraas v euipo (ternet motiv i mør-
kegrå, lysegrå, sort, beige, mørkerød og lyserød), præmis 40 [ms 275].
dog er det ved anvendelsen af disse kriterier væsentligt at bemærke, at opfattelsen hos den
relevante kundekreds ikke nødvendigvis er den samme, når der er tale om et tredimensionalt va-
remærke, der består af selve varens udseende, som når der er tale om et ord- eller figurmær-
ke, der består af et tegn, som er uafhængigt af fremtrædelsesformen for de varer, det betegner, jf. c-
25/05 p, storck v euipo, præmis 27 [ms 234], samt citeret retspraksis, og t-50/11, fraas v
euipo (ternet motiv i mørkegrå, lysegrå, sort, beige, mørkerød og lyserød), præmis 40 [ms
275].
eu-domstolen har i den forbindelse fastslået, at gennemsnitsforbrugerne ikke er vant til at
udlede varers oprindelse af deres form eller emballage uden nogen grafisk eller tekstmæssig
bestanddel, og det kan derfor være vanskeligere at bevise, at et varemærke har særpræg, når
der er tale om et tredimensionalt varemærke, end når der er tale om et ord- eller figurmærke,
jf. c-25/05 p, storck v euipo, præmis 27 [ms 234] samt citeret retspraksis, og t-50/11, fraas v
euipo (ternet motiv i mørkegrå, lysegrå, sort, beige, mørkerød og lyserød), præmis 40 [ms
275].
endvidere følger det af retspraksis, at jo mere den form, der søges registreret (/der påberå-
bes), ligner den form, som der er størst sandsynlighed for, at den omhandlede vare vil anta-
ge, desto mere sandsynligt er det, at den pågældende form mangler fornødent særpræg. un-
der disse omstændigheder er det (derfor) kun et varemærke, der afviger betydeligt fra nor-
men eller branchesædvanen og derfor opfylder sin grundlæggende oprindelsesfunktion, der
ikke mangler fornødent særpræg, jf. c-25/05 p, storck v euipo, præmis 28 [ms 235], de for-
                                             - 74 -
enede sager c-456/01 p og c457/01 p, henkel v euipo, præmis 39 [ms 212], og c-218/01,
henkel, præmis 52 [ms 188], samt heri citeret retspraksis.
den retspraksis, der er udviklet i forbindelse med tredimensionale varemærker, som består
af selve varens udseende, finder tilsvarende anvendelse, når det ansøgte (/det påberåbte) va-
remærke – som for hästens’ blå/hvide terns vedkommende – består af den todimensionale
gengivelse af den pågældende vare (eller en del deraf). i et sådant tilfælde består varemærket
nemlig heller ikke af et tegn, som er uafhængigt af fremtrædelsesformen for de varer, det be-
tegner, jf. c-25/05 p, storck v euipo, præmis 29 [ms 235], samt t-50/11, fraas v euipo (ter-
net motiv i mørkegrå, lysegrå, sort, beige, mørkerød og lyserød), præmis 42 [ms 275].
varemærkets grundlæggende funktion er som bekendt, at garantere oprindelsen af de varer
(eller tjenesteydelser), der er omfattet af varemærket, over for forbrugeren eller den endelige
bruger, som dermed sættes i stand til - uden risiko for forveksling - at adskille varen fra va-
rer med en anden oprindelse, jf. c-37/03 p, bioid, præmis 60, og de forenede sager c-456/01
p og c457/01 p, henkel v euipo, præmis 34 [ms 210-211], samt heri citeret retspraksis.
når ”varemærket” – som i nærværende sag – består af et mønster, som påsættes og dækker
varen helt eller delvist, vil den relevante forbruger se mønsteret/mærket, som en integreret
del af varen, snarere end at opfatte mønsteret/mærket som en angivelse af dens handelsmæs-
sige oprindelse, jf. t-50/11, fraas v euipo (ternet motiv i mørkegrå, lysegrå, sort, beige,
mørkerød og lyserød), præmis 43 [ms 275], og t-359/12, louis vuitton malletier v euipo
(skaktern), præmis 25 [ms 289].
hästens’ tern anvendes som dekoration på hele varen og udgør derved en væsentlig del af
varens udseende. derfor vil en forbruger i henhold til retspraksis ikke opfatte det ternede
mønster som en oprindelsesangivelse, men blot at ternene er en del af et æstetisk design af
det produkt, som ternene dekorerer (senge, sengetøj mv.). som det indledningsvist er fast-
slået og dokumenteret, er den relevante kundekreds vant til at se ternede mønstre som de-
signelementer i en lang række forskellige produkter, herunder (og særligt) produkter såsom
sengetøj. tern vil, såvel som striber, bånd, cirkler og lignende grafisk design - særligt hvor de
dækker hele produktet - generelt opfattes som dekorativ udsmykning. ” mærket” (ternene),
for eksempel som vist i bilag 8 [e 227-228], er endvidere så simpelt og banalt, at det ikke skil-
ler sig ud fra mængden af designs typisk for branchen, særligt henset til at et sådan ternet
mønster er et historisk og hyppigt anvendt mønster (tillige med farvekombinationen
blå/hvid), herunder i særdeleshed i forhold til tekstiler, sengetøj og lignende, jf. bilag b, c, d
og 95k [e 1525-1536, 1669-1670, 1583-1596 og 1573-1582].
i forhold til beskyttelse af et ternet mønster er dette netop behandlet af retten i første instans
i sagen t-359/12, louis vuitton malletier v euipo (skaktern) [ms 283-306]. af præmis 37 [ms
291] heri fremgår at, ”dels er et skakternet mønster et basalt og almindeligt figurmønster, eftersom
det består af en række regelmæssige tern af samme størrelse, som adskiller sig ved at veksle mellem for-
skellige farver, i nærværende sag brun og beige. dette mønster indeholder således ingen betydelig
variation i forhold til en konventionel fremstilling af skaktern og er identisk med en traditi-
onel fremstilling af et sådant motiv” (min fremhævelse). det samme er tilfældet i nærvæ-
rende sag – hästens’ ternede mønster afviger ikke i forhold til det historiske og hyppigt an-
                                               - 75 -
vendte mønster og er netop ”identisk med en traditionel fremstilling af et sådant motiv”, jf. hertil
igen bilag b, c, d og 95k [e 1525-1536, 1669-1670, 1583-1596 og 1573-1582].
hästens’ bemærkning i stævningens side 17 om, at louis vuitton-sagen (t-359/12) angik ”va-
rer af en helt anden type, hvor det pågældende mærke var langt mere almindeligt end hästens’ i nær-
værende sag”, beror på et fejlskøn, idet et ternet mønster ikke er mere almindeligt på for ek-
sempel læder og læderimitationer, dragtposer til rejsebrug, rejsekister, dokumentmapper,
skoletasker, lommer, paraplyer, parasoller, solskærme og spadserestokke, som tilfældet var i
t-359/12, end på tekstiler, senge og sengetøj.
de små linjer (som anes i bilag 8 [e 227-228]) indenfor de enkelte firkanter giver heller ikke
mærket det fornødne særpræg, idet disse blot er resultatet af en almindelig kendt vævetek-
nik. elementer i et mærke, som er teknisk begrundet og som ydermere er generelt forekom-
mende på markedet (for eksempel i tekstiler), kan ikke per se beskyttes efter varemærkelo-
ven.
som også anført af retten i t-359/12, præmis 41 [ms 291], skal det bemærkes, ”at sammenstil-
lingen af to bestanddele, som i sig selv er uden fornødent særpræg, ikke kan ændre den omhandlede
kundekreds’ opfattelse hvad angår det anfægtede varemærkes manglende fornødne særpræg ab initio.
ved sammenstillingen af et skaktern og af et mønster af kæde- og skudtråde fremkommer ingen be-
standdele, som afviger betydeligt fra den omhandlede branchenorm eller -sædvane til syne, således at
sagsøgerens argumentation, hvorefter det anfægtede varemærke er sammensat, særligt og originalt, ik-
ke kan tiltrædes (jf. i denne retning dom ternet motiv i mørkegrå, lysegrå, sort, beige, mørkerød og ly-
serød, nævnt i præmis 20 ovenfor, eu:t:2012:442, præmis 70)”.
endvidere har mærket (ternene) ingen særlige elementer ud over det specifikke mønster
(som er et sædvanligt, historisk mønster, jf. ovenfor). farverne blå og hvid - selv i den fore-
liggende kombination - er heller ikke tilstrækkelig til at differentiere mellem varer indenfor
samme kategori. mønstre i lighed med hästens’ anvendes som anført ovenfor ofte i forskel-
lige farver indenfor den relevante produktgruppe, jf. hertil bilagene b, d og 95k [e 1525-1536,
1583-1596 og 1573-1582].
de sagsøgtes synspunkt om, at hästens’ blå/hvide tern er helt uden (oprindeligt) særpræg
støttes endvidere af mængden af internationale varemærkeansøgninger, ansøgninger om re-
gistrering i andre lande (benelux, sverige) samt eu-varemærkeansøgninger, som til dato er
blevet afvist af de respektive myndigheder på grund af manglende særpræg, jf. nedenfor af-
snit 3.2.
det gøres derfor gældende, at de af hästens anvendte tern ikke i sig selv er beskyttet som et
varemærke, da de udgør et banalt og almindeligt figurmønster helt uden særpræg, og af for-
brugeren blot opfattes som et attraktivt, dekorativt mønster på varen.
 3.1.2      ingen indarbejdelse / ikke velkendt (slet ikke på et for sagen relevant tidspunkt)
for mærker uden oprindeligt særpræg kan særpræg opnås ved indarbejdelse, men vare-
mærkeretten opnås da først på det tidspunkt, hvor indarbejdelse rent faktisk er sket. i mod-
sat fald ville man opnå en varemærkeret med ”tilbagevirkende kraft”. varemærkeretten stif-
                                             - 76 -
tes således først, når der ved mærkets anvendelse er skabt særpræg. dette fremgår af vare-
mærkelovens §§ 3, stk. 3 og 13, stk. 3.
det afgørende for, om der overhovedet er erhvervet særpræg gennem indarbejdelse, er, om
mærket gennem den pågældende brug af den relevante omsætningskreds eller i det mindste
af en væsentlig del af den relevante omsætningskreds opfattes som et kendetegn for mærke-
indehaverens virksomhed. beviset herfor påhviler hästens.
meget enkle figurer eller generiske betegnelser er vanskeligere (måske umulige) at indarbej-
de som varemærke, end (mere) særprægede ord og figurer. det samme gælder for mærket
(ternene) i nærværende sag, som er særdeles gængse indenfor de relevante produktkategori-
er samt baseret på et historisk mønster, jf. ovenfor. et mønster som det nærværende sag skal
således for at kunne beskyttes som varemærke - hvis overhovedet muligt - være et særdeles
velindarbejdet varemærke, og det må formodes, at ”der skal meget til”.
det gælder for mange af de af hästens fremlagte bilag, at disse ikke viser, hvilke produkter,
herunder hvilket ’mærke’, der er tale om. derudover vedrører flere af bilagene til lejligheden
internt udarbejdede oversigter over omsætning og forhandlere, men disse er hverken certifi-
ceret eller dokumenteret yderligere, ligesom disse (heller) ikke viser, hvilke produkter, her-
under hvilket ’mærke’, der er tale om.
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt der er erhvervet særpræg via indarbejdelse
for de af hästens anvendte tern, samt i givet fald fra hvornår. dette vil være genstand for
bevisførelse. det gøres gældende, at hästens hverken har dokumenteret særpræg via indar-
bejdelse eller velkendthed på et for denne sag relevant tidspunkt. i det følgende imødegås
den af hästens fremlagte dokumentation for indarbejdelse.
hästens’ omsætning
hästens har oplyst sin omsætning i danmark i perioden fra 1995 til 2015 (i dkk i perio-den
1995 til 2007 og i sek fra 2008). af de fremlagte oversigter (bilag 59a-59b [e 1453-1454])
fremgår dog ikke, hvad denne omsætning nærmere vedrører, men det må formodes, at talle-
ne er hästens’ samlede omsætning i danmark, herunder omsætningen af hästens’ relativt
dyre senge (der må formodes at være hästens’ primære produkt, som omsætningen i det
væsentlige dækker). hästens har alene oplyst salg af sengetøj til danmark i perioden 2000-
2015 (i sek). det fremgår imidlertid ikke, hvilke varianter af deres sengetøj tallene vedrører,
herunder hvilke farver.
de sagsøgte bestrider, at de af hästens fremlagte tal for omsætning og markedsføringsom-
kostninger (bilag 104 og bilag 105) dokumenterer, at der er oparbejdet særpræg via indarbej-
delse, endsige fra hvornår et sådant særpræg i givet fald skulle være opnået. særligt skal
fremhæves, at tallene (heller) ikke viser noget om, hvilke af hästens’ produkter og/eller de-
signs, de vedrører. hästens sælger som bekendt flere forskellige produkter i forskellige de-
signs/farver, jf. hertil de i bilag t [e 1935-1942] viste eksempler på hästens’ forskellige de-
signs og farver af senge og sengetøj.
                                           - 77 -
hästens’ studier og markedsundersøgelser
hästens har endvidere fremlagt dokumentation vedrørende nogle markedsundersøgelser,
hvori respondenterne har besvaret en række spørgsmål på baggrund af et billede af en hä-
stens seng. de sagsøgte gør gældende, at disse markedsundersøgelser er irrelevante, blandt
andet fordi nærværende sag omhandler sengetøj – ikke senge.
dertil kommer, at eksempelvis undersøgelserne i bilag 64a-64e [e 1271-1332] er fra 2014 og
2015, ligesom hästens som bilag 103 [e 1373-1384] har fremlagt en rapport fra januar 2017
vedrørende et dansk studie udført i 2016. det fremgår af rapporten blandt andet, at man med
studiet ønskede at måle ”the succes of hästens 2016 campaign and also to know the target group
better”, og at den kampagne, der var genstand for studiet, foregik i uge 23-52 i 2016.
derudover bemærkes, at studierne/undersøgelserne i bilag 65 [e 1333-1342], 69a-69c [e 1343-
1372] samt 70a-70c [e 1537-1550] ikke vedrører danmark, men derimod sverige (hästens’
hjemmemarked), hvorfor disse er irrelevante i en vurdering af, hvorvidt mærket er indarbej-
det på det danske marked, endsige velkendt i danmark. det samme gør sig gældende for
den svenske markedsundersøgelse fra 2017 i bilag 107 [e 1385-1388]. det fremgår heraf
blandt andet også, at undersøgelsen er udført i uge 2-6 2017. endelig har hästens som bilag
113 [e 1389-1396] fremlagt en hollandsk markedsundersøgelse fra 2014 vedrørende kendskab
til hästens’ seng (og ikke sengetøj) på det hollandske marked. det fremgår af side 10 i un-
dersøgelsen, at denne er foretaget i perioden 16.-29. juni 2014.
det bestrides, at de af hästens fremlagte studier og markedsundersøgelser dokumenterer, at
der er tale om mærker, der er indarbejdet/velkendte i danmark. resultater af spørgeunder-
søgelser fra 2014, 2015, 2016 og 2017 er ikke relevante for sagen, idet sådanne under alle om-
stændigheder alene vil kunne have betydning for, om der foreligger indarbejdelse eller vel-
kendthed af hästens blå/hvide tern på tidspunktet for undersøgelsernes gennemførelse. det-
te tidspunkt er helt uden relevans for spørgsmålet om, hvorvidt en af de sagsøgte langt tidli-
gere påbegyndt brug af new check og hofsnäs er retmæssig.
hästens anfører på side 3 i processkrift 1, at det følger af ”teori og praksis”, at spørgeskema-
undersøgelser kan tillægges betydning retroaktivt for vurderingen af, om et mærke er indar-
bejdet og/eller velkendt.
de sagsøgte bestrider ikke, at spørgeskemaundersøgelser i et begrænset omfang kan tillægges
retroaktiv betydning. de sagsøgte er imidlertid ikke enig med hästens i, at spørgeskemaun-
dersøgelser fra henholdsvis 2014 og 2015 samt studier fra 2016 og 2017 kan dokumentere et
mærkes indarbejdelse og/eller velkendthed i hverken 1980’erne eller 1990’erne, som er de re-
levante tidspunkter i denne sag.
de sagsøgte er da heller ikke bekendt med hverken teori eller praksis, som tillægger spørge-
skemaundersøgelser en sådan (særdeles langstrakt) retroaktiv betydning.
hverken det danske studie, den svenske markedsundersøgelse eller den hollandske under-
søgelse har således nogen relevans for spørgsmålet om indarbejdelse og/eller velkendthed i
                                             - 78 -
1980’erne/1990’erne, som er det relevante tidsrum i denne sag i forhold til hofsnäs, og i øv-
rigt ej heller for 2000’erne/ 2010’erne. det gøres således gældende, at hverken dette materiale
eller det af hästens i øvrigt fremlagte materiale dokumenterer indarbejdelse og/eller vel-
kendthed af hästens’ blå/hvide tern i danmark – hverken for senge eller sengetøj – og dette
da slet ikke på et tidspunkt forud for, at salget og markedsføringen i danmark af hofsnäs og
new check i blå/hvide tern blev påbegyndt.
om meget af det af hästens fremlagte materiale kan det generelt siges, at det ligeledes ikke
giver nogen indikationer med hensyn til den relevante kundekreds opfattelse af mærket i
danmark, og endvidere at det fremlagte materiale ikke påviser, at en væsentlig del af den re-
levante kundekreds grundet det påberåbte mærke identificerer de relevante varer som hid-
rørende fra hästens - og da slet ikke på et for sagen relevant tidspunkt, det vil sige før mar-
kedsføringen og salget af de omstridte produkter på det danske marked.
3.1.3       prioritetsforhold
hästens skriver i sit afsluttende processkrift (side 6), at ”hästens er først i tid og bedst i ret, idet
hästens erhvervede sin ret til varemærket forud for nordicform, som i øvrigt ikke har dokumenteret at
have erhvervet en varemærkeret til de af selskabet anvendte tegn, jf. varemærkelovens § 7.”
nordicform anvender slet ikke de blå/hvide tern som varemærke eller anden form for kende-
tegn. ternene er alene en udsmykning anvendt på varer, der sælges af nordicform, og nor-
dicform hævder ikke at have opnået en kendetegnsretlig beskyttelse til den anvendte ud-
smykning. dette er da heller ikke gjort gældende fra nordicforms side. nordicforms ret til at
producere og sælge sengetøj med anvendelse af blå/hvide tern (herunder hofsnäs og new
check) er således ikke baseret på, at nordicform har en varemærkeret eller anden eneret til
at benytte blå/hvide tern, og hästens’ synspunkt i ovenstående citat, og herunder henvisnin-
gen til varemærkelovens § 7, er et forsøg på at indfortolke et indhold i denne bestemmelse,
som der ikke er belæg for.
det bestrides i det hele taget, at nordicform skal dokumentere ”… at have erhvervet en vare-
mærkeret til de … anvendte tegn” som en betingelse for lovligt at kunne benytte ternene som
hidtil sket. de sagsøgte gør gældende, at de omstridte produkter blev påbegyndt solgt og
markedsført i danmark forud for, at hästens påbegyndte sit salg af senge/sengetøj med
blå/hvide tern, og dette på et tidspunkt, hvor de blå/hvide tern var et ubeskyttet motiv, tilhø-
rende det åndelige fælleseje (’public domain’) og dermed var til fri afbenyttelse. uanset om
retten måtte lægge til grund, at hästens’ tern i dag er indarbejdet, og særpræg derved nu er
tilvejebragt, hvilket bestrides at være tilfældet, forelå sådant særpræg ikke på det tidspunkt,
hvor hästens påbegyndte sin brug i danmark, en brug, der endvidere ligger senere i tid end
den første brug af hofsnäs i danmark.
3.2 hästens’ (delvist fejlslagne) forsøg på at registrere sine tern som varemærke
hästens har som bilag 106a-106b [e 259-262] fremlagt breve af 17. januar 2017 fra benelux of-
fice for intellectual property, hvorefter hästens’ blå tern på baggrund af indarbejdelse øjen-
synligt er blevet registreret i benelux for blandt andet senge og sengetøj. dette bestrides for
så vidt ikke, men registreringen er ligesom de fremlagte studier og markedsundersøgelser
uden relevans på grund af det ovenfor nævnte tidsmæssige aspekt. dertil kommer, at regi-
                                             - 79 -
streringen ikke siger noget om en eventuel indarbejdelse i danmark – ligesom den naturlig-
vis ikke etablerer nogen rettighed i danmark.
hästens har som bilag 67 [237-238] samt bilag 68a-68j [e 239-258] fremlagt en række svenske
registreringer. disse er ikke relevante for denne sag. sverige er hästens’ hjemmemarked,
hvorfor forholdene her ikke kan overføres til andre markeder. de udenlandske registreringer
nævnt i bilag 71 [e 263-266] er ligeledes ikke relevante. de sagsøgte kan konstatere, at der
fortsat ikke findes registreringer af hästens’ blå/hvide tern i danmark, men alene en registre-
ringsansøgning, som nordicform har protesteret imod.
hästens henviser endvidere til en række varemærkeregistreringer, herunder blandt andet
eutm nr. 008626574 (bilag 66a-66b) [e 229-236], eutm 001923663 (bilag 66c-66d) [e 229-236]
og eutm nr. 005207774 (bilag 67 [e 237-238]). nordicform har begæret alle tre registreringer
ophævet, begrundet blandt andet i manglende særpræg. hästens har på den baggrund opgi-
vet eutm 001923663, jf. bilag f [e 267-270], ligesom eutm 008626574 er blevet ophævet
(som følge af manglende dokumentation for reel brug), jf. bilag g [e 271-274]. vedrørende
hästens’ eutm varemærkeregistrering 005207774 skal det bemærkes, at hästens den 18.
april 2017 har indsendt en anmodning om ”total surrender” til euipo og dermed tillige op-
givet denne registrering.
det bemærkes endvidere, at hästens via madrid protokollen ligeledes har ansøgt om regi-
strering af netop det mærke (mønster), som hästens baserer nærværende sag på, jf. neden-
stående, i nice-klasserne 20, 24, 25 og 35, herunder blandt andet for møbler, senge, madras-
ser, tekstiler og sengetøj.
det drejer sig om international registrering nr. 1239336.
i langt størstedelen af de designerede lande har myndigheder på nuværende tidspunkt af-
vist registrering af ovenstående mærke grundet manglende særpræg. mærket er blandt an-
det afvist af myndighederne i norge, tyskland, island, benelux, tjekkiet, rusland, korea,
japan og storbritannien. eksempelvis har myndighederne i storbritannien blandt andet an-
ført i deres afslagsbrev, at ”the mark is devoid of any disctinctive character. this is because it is
considered that the mark merely serves a decorative function e.g. the average consumer would
perceive the sign as nothing more than a repeating pattern adorning goods such as furniture or
textile products with the result that they would not attribute any trademarks significance to the
mark. because the sign fulfils a mere decorative function it is felt that it cannot serve as a batch
that guarantees the commercial origin of the goods and services for which protection is sought” (min
fremhævelse).
ternenes manglende særpræg understøttes i det hele taget af, at adskillige nationale vare-
mærkemyndigheder har afvist registrering af hästens’ tern (både i blå/hvid og sort/hvid)
som varemærke grundet manglende særpræg. der henvises i den forbindelse til udskrifterne
                                                - 80 -
vedrørende hästens’ internationale varemærkeansøgninger ir 744631, ir 820409 og ir
1239336, jf. bilag r [e 275-284].
sammenfattende har den af hästens fremlagte dokumentation for diverse forskellige forsøg
på at få registreret rettigheder ingen relevans som dokumentation for, at der er etableret va-
remærkerettigheder i danmark gennem brug, endsige at sådanne rettigheder er etableret på
et for sagen relevant tidspunkt. hästens har ikke fremlagt afgørelser, der viser, at en dansk
myndighed eller domstol på noget tidspunkt har fundet, at hästens’ tern har det til registre-
ring fornødne særpræg.
 4 krænkelsesspørgsmålet
 4.1 overordnet om krænkelsesspørgsmålet i forhold til varemærkeloven og markedsfø-
ringsloven
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt de sagsøgte krænker hästens’ påståede ret-
tigheder i henhold til varemærkeloven og/eller markedsføringsloven. det gøres gældende, at
hästens hverken har sandsynliggjort eller godtgjort, at dette er tilfældet.
til støtte herfor gøres det overordnet gældende:
1. at de brugsbaserede rettigheder, som hästens påberåber sig i denne sag, ikke opfylder
     kravene til gyldighed, og at der derfor ikke eksisterer en ret, der kan krænkes,
2. at de sagsøgte ikke anvender de blå/hvide tern som kendetegn, og at der dermed ikke er
     sket et indgreb i varemærkets funktioner, således som disse er fastsat af eu-domstolen,
     hvilket er en forudsætning for, at der overhovedet er sket en varemærkekrænkelse, og
3. at hästens eventuelle rettigheder til brug af blå/hvide tern på senge/sengetøj – hvis så-
     danne overhovedet måtte eksistere – i alle tilfælde er etableret, efter at de af de sagsøgte
     solgte produkter er påbegyndt solgt/markedsført i danmark, og at sådanne rettigheder
     vil have en meget begrænset beskyttelsessfære, som ikke omfatter de omtvistede pro-
     dukter (hofsnäs og new check i blå/hvid).
der redegøres yderligere for de sagsøgtes anbringender i forhold til krænkelsesspørgsmålet i
afsnit 4.2 (varemærkeloven) og afsnit 0 (markedsføringsloven) nedenfor.
 4.2 ad varemærkeloven
 4.2.1       de blå/hvide tern anvendes ikke som kendetegn (prioritetsforhold)
som anført ovenfor under afsnit 3.1.3 skriver hästens i sit afsluttende processkrift (side 6), at
”hästens er først i tid og bedst i ret, idet hästens erhvervede sin ret til varemærket forud for nordic-
form, som i øvrigt ikke har dokumenteret at have erhvervet en varemærkeret til de af selskabet anvend-
te tegn, jf. varemærkelovens § 7.”
de blå/hvide tern anvendes alene som udsmykning på sengetøjet og ikke som kendetegn.
nordicform hævder ikke at have opnået en kendetegnsretlig beskyttelse til den anvendte
udsmykning. dette er da heller ikke gjort gældende fra nordicforms side. dette udsmyk-
ningssynspunkt fremføres til støtte for, at der ikke er sket et indgreb i varemærkets funktio-
                                           - 81 -
ner, således som disse er fastlagt af eu-domstolen. de blå/hvide tern er udelukkende an-
vendt som et mønster eller en udsmykning på sengetøjet (solgt under varemærkerne borås
cotton, hofsnäs, turiform og new check), og den berørte kundekreds opfatter alene ternene
som en sådan udsmykning. dette kan under de foreliggende omstændigheder ikke udgøre
en krænkende brug. til støtte herfor kan anføres afgørelsen fra eu-domstolen i sag c-408/01
(adidas/fitnessworld) [ms 405-422], særligt præmis 40-41 [ms 419]. selvom man måtte nå
frem til, at der er en vis lighed mellem det ternede mønster på hofsnäs/new check og hä-
stens’ ternede mønster, er brugen af tern ganske almindeligt for denne type varer (sengetøj)
samt tekstiler i almindelighed, og der er derfor et friholdelsesbehov, der skal tilgodeses ved
fastlæggelsen af beskyttelsen, således at andre virksomheders muligheder for at anvende
tern ikke begrænses i videre omfang end nødvendigt. dette er tillige baggrunden for, at hä-
stens’ - såvel som de sagsøgtes - udsmykning ikke har iboende særpræg, jf. ovenfor afsnit
3.1.1.
                                            - 82 -
4.2.2       snæver beskyttelsessfære
i det omfang hästens måtte have gyldige varemærkerettigheder til blå/hvide tern opnået ved
brug/indarbejdelse, jf. afsnit 3 ovenfor, gør de sagsøgte gældende, at denne varemærkeret er
etableret, efter at de af sagen omhandlede produkter er påbegyndt solgt i danmark, og at en
opnået varemærkeret har en yderst begrænset beskyttelsessfære, som ikke omfatter de om-
tvistede produkter. i den sammenhæng erindres om, at den blotte brug af blå/hvide tern ikke
i sig selv er en retsstiftende kendsgerning, hvis tegnet ikke har iboende særpræg. dertil
kommer, at hästens må have opnået en (relevant) enerettighed forud for, at salget af de om-
handlede produkter er påbegyndt. de sagsøgte bestrider, at dette er tilfældet.
til støtte for at en eventuel opnået varemærkeret er meget begrænset, bemærkes, at vurde-
ringen af mærkelighed er en helhedsvurdering, der tager udgangspunkt i det særprægede
ved rettighedshaverens mærke(r) – og da hästens’ simple tern ikke i sig selv har særpræg, jf.
afsnit 3 ovenfor, skal vurderingen af lighed i denne sag tage udgangspunkt i andre mere
specifikke aspekter af hästens’ mærker end simple (almindeligt anvendte) tern i blå og hvid.
et (så) almindeligt og udbredt ternet mønster har alene et meget snævert beskyttelsesomfang
(hvis noget overhovedet), jf. nærmere herom ovenfor, hvorfor der kun skal små ændringer til
i ornamentering og motiv, før der ikke foreligger nogen krænkelse, jf. eksempelvis
ufr2011.3433h [ms 455-460].
i forhold til beskyttelsessfæren skal det nærmere fremhæves, at ternene, som hästens’ pro-
dukter indeholder, notorisk er forskellige fra de tern, der anvendes af de sagsøgte (hofsnäs
og new check) – både hvad angår dimensioner, syninger og farver. der er således ikke iden-
titet, hvorfor der allerede af denne grund ikke kan foreligge krænkelse efter varemærkelo-
vens § 4, stk. 1, nr. 1.
derudover gøres det gældende, at ternene på hästens’ produkter heller ikke ligner ternene,
der anvendes i hofsnäs-serien og i new check-serien, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2
og stk. 2.
ved en varemærkeretlig vurdering af forvekslelighed skal der foretages en helhedsvurdering
af samtlige relevante omstændigheder i den konkrete sag. også ternenes størrelse skal derfor
tillægges betydning, når mærkeligheden skal vurderes.
hertil kommer, at almindelige geometriske mønstre, herunder tern, kun nyder en yderst
snæver beskyttelse. sø- og handelsretten har i sag a-29-16 af 2. december 2016 [ms 501-523]
udtalt følgende: ”beskyttelsen er yderst snæver, da designet er baseret på velkendte geometriske ele-
menter, som genfindes i mange eksisterende mønstre” [ms 522].
hästens anfører endvidere på side 3 i processkrift 1, at størrelsen på hästens’ tern ikke afvi-
ger væsentlig fra størrelsen på ternene anvendt på new check-serien og hofsnäs-serien.
                                            - 83 -
dette bestrides af de sagsøgte, som fastholder, at produkterne new check og hofsnäs ad-
skiller sig væsentligt fra hästens’ tern, herunder for så vidt angår størrelsen.
de små tern på den ene side af hofsnäs-dynebetrækket samt begge sider af pudebetrækket
måler 1 cm x 1 cm, mens de store tern på den modsatte side af dynebetrækket måler 8 cm x 8
cm. ternene på new check-serien måler 6,5 cm x 6,5 cm.
sammenholdt med hästens’ sengetøj, hvor ternene måler 5 cm x 5 cm, er siderne på hofsnäs’
store tern (8 cm x 8 cm) således 1,6 gange større, imens siderne på hofsnäs’ små tern (1 cm x
1 cm) er hele 5 gange mindre. for så vidt angår new check-betrækket (6,5 cm x 6,5 cm) er si-
derne på ternene 1,3 gange større.
der er således en ikke ubetydelig størrelsesmæssig forskel på de anvendte tern. når dertil
kommer en vis farve- og strukturmæssig afvigelse, opnås et andet, ikke-identisk helhedsind-
tryk, som ikke er omfattet af den snævre beskyttelse, der gælder for hästens’ tern (om over-
hovedet nogen).
en fysisk besigtigelse af produkterne, der vil finde sted under hovedforhandlingen, vil be-
kræfte forskellene.
derudover skal det anføres, at i det omfang, hästens (overhovedet) måtte have gyldige va-
remærkerettigheder til de blå/hvide tern opnået ved brug/indarbejdelse, omfatter en sådan
indarbejdet ret alene senge. der er således heller ikke vareidentitet. sammenholdt med den
manglende mærkelighed og den snævre beskyttelsessfære, er der således ikke risiko for for-
veksling i offentlighedens bevidsthed.
hvad angår varemærkelovens § 4, stk. 2, finder bestemmelsen alene anvendelse, hvis alle be-
tingelserne heri er opfyldt, det vil sige, at det påberåbte ældre mærke skal være velkendt (i
danmark), og at brugen af det yngre mærke vil medføre en utilbørlig udnyttelse af det ældre
mærkes særpræg eller renomme, eller en sådan brug vil skade dette særpræg eller renomme.
sagsøgte gør gældende, at hästens ikke har løftet bevisbyrden for, at den påståede vare-
mærkeret, etableret ved brug/indarbejdelse, kvalificerer til, at hästens’ tern udgør et vel-
kendt varemærke i danmark. de sagsøgtes markedsføring og salg af hofsnäs og new check
vil således allerede af denne grund ikke kunne medføre en sådan udnyttelse af eller skade på
hästens’ varemærke, som der kræves for at der er tale om en krænkelse efter varemærkelo-
vens § 4, stk. 2.
derudover skal hästens (såfremt hästens’ tern mod forventning anses som velkendt i dan-
mark, og vel at mærke kun såfremt de anses som velkendte tidsmæssigt forud for brugen af
henholdsvis hofsnäs og new check i danmark) føre bevis for, at brugen af hofsnäs og new
check ville medføre en utilbørlig udnyttelse af det ældre mærkes særpræg eller renommé,
eller sådan brug ville skade dette særpræg eller renommé, og dermed godtgøre, at der enten
er sket en faktisk og aktuel krænkelse af det pågældende varemærke eller, hvis dette ikke er
                                             - 84 -
tilfældet, at der er en alvorlig risiko for, at en sådan krænkelse indtræder i fremtiden, jf.
blandt andet c-252/07, intel corporation [ms 439-454] og c-125/14, iron & smith [ms 461-469].
eu-domstolen har fastslået, at skade på et ældre varemærkes særpræg sker, når dette vare-
mærkes evne til at identificere de varer eller tjenesteydelser, som det er registreret for, som
stammende fra indehaveren af dette varemærke, svækkes, idet brugen af det yngre vare-
mærke medfører en opløsning af det ældre varemærkes identitet og dets bekendthed i of-
fentlighedens bevidsthed, jf. c-252/07, intel corporation, præmis 76 [ms 451]. endvidere er
det fastslået, at beviset for at brugen af det yngre varemærke skader eller vil skade det ældre
varemærkes særpræg, forudsætter, at det godtgøres, at der er sket en ændring i den økonomiske ad-
færd hos gennemsnitsforbrugeren af de varer eller tjenesteydelser, som det ældre varemærke er
registreret (/påberåbt) for, der er forårsaget af brugen af det yngre varemærke, eller at der er
en alvorlig risiko for, at en sådan ændring vil forekomme i fremtiden, jf. c-252/07, intel cor-
poration, præmis 77 [ms 451]. hästens har således (heller) ikke ved det fremlagte løftet bevis-
byrden for, at denne del af bestemmelsen i varemærkelovens § 4, stk. 2 kan finde anvendelse.
hästens har endvidere ikke løftet bevisbyrden for, at brugen af hofsnäs og new check ville
medføre en utilbørlig udnyttelse af hästens’ mærkes særpræg eller renommé. hästens har
således (heller) ikke ved det fremlagte løftet bevisbyrden for, at denne anden del af bestem-
melsen i varemærkelovens § 4, stk. 2 kan finde anvendelse.
sammenfattende gøres det gældende:
1. at hästens ikke har en enerettighed til blå/hvide tern i danmark;
2. at hästens under alle omstændigheder ikke har en prioritetsældre rettighed hertil, idet en
     eventuel ret stiftet af hästens via brug er etableret tidsmæssigt efter, at salg og markeds-
     føring af de omtvistede produkter er påbegyndt;
3. at hästens ikke har løftet bevisbyrden for, at der foreligger krænkelse efter varemærkelo-
     vens § 4, stk. 1, nr. 1;
4. at hästens ikke har løftet bevisbyrden for, at der er risiko for forveksling i offentlighe-
     dens bevidsthed, hvorfor der heller ikke af denne grund kan statueres krænkelse efter
     varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2;
5. at hästens ikke har løftet bevisbyrden for, at den påståede varemærkeret etableret ved
     brug kvalificerer til velkendthed, hvorfor der heller ikke af denne grund kan statueres
     krænkelse efter varemærkelovens § 4, stk. 2; og
6. at hästens (såfremt retten måtte finde, at den påståede varemærkeret etableret ved
     brug/indarbejdelse kvalificerer til velkendthed) ikke har løftet bevisbyrden for, at de øv-
     rige betingelser i varemærkelovens § 4, stk. 2 vedrørende utilbørlig udnyttelse eller ska-
     de af varemærkets særpræg eller renomme er opfyldt.
                                              - 85 -
 4.3 ad markedsføringsloven
det bestrides, at hästens nyder (produkt)efterligningsbeskyttelse i henhold til markedsfø-
ringslovens § 1 af sit simple og almindeligt anvendte mønster.
den markedsføringsretlige produktefterligningsbeskyttelse er generelt snæver, og den gives
ikke til produkter uden særpræg. dette gælder så meget desto mere for simple tekstilvarer,
jf. eksempelvis højesterets præmis i ufr2012.129h (nørgaard på strøget t-shirt) [ms 475-
500], hvorefter ”… en frembringelse af betydelig enkelthed… [bestående] udelukkende af velkendte
design- og formelementer... kun [er] beskyttet mod slaviske efterligninger, og hvad der må sidestilles
hermed.” [ms 500]
det er således alene slaviske efterligninger, der falder indenfor beskyttelsessfæren (og ikke
som normalt også ”blot” nærgående eller meget nærgående efterligninger). dette gælder,
selv, hvis hästens’ produkter måtte være velkendte, jf. præmisserne i samme dom:
           ”… en sådan vare [er] - selv om den er velkendt - efter markedsføringslovens § 1 kun be-
           skyttet mod slaviske efterligninger, og hvad der må sidestilles hermed.” [ms 500]
allerede fordi der er forskellige dimensioner på ternene på hästens og de sagsøgtes senge-
tøj, er de sagsøgtes sengetøj ikke slaviske efterligninger af hästens’ mønster. derudover er
der nuanceforskelle i farver, struktur og syninger. den overordnede lighed, der er mellem
parternes mønstre, skyldes alene, at begge benytter et ubeskyttet mønster bestående af tern,
der henhører til ’public domain’ og således frit kan benyttes. de sagsøgtes salg af de omtvi-
stede produkter er derfor hverken en ulovlig produktefterligning eller i øvrigt en anvendel-
se, der er i strid med markedsføringslovens regler, jf. markedsføringslovens §§ 1 og 18.
det bestrides endvidere, at de sagsøgte skulle have tilstræbt at efterligne hästens’ sengetøj
ved anvendelsen af tern i de respektive farver.
endelig bestrides det, at det skulle være vildledende, jf. markedsføringslovens § 3, at der an-
vendes tern i de respektive farver på det af de sagsøgte solgte sengetøj, og at de sagsøgtes
markedsføring skulle være utilbørlig, jf. markedsføringslovens § 1. de sagsøgte har på intet
tidspunkt anvendt hästens’ logo, navn eller varemærke til at markedsføre sine egne produk-
ter, ligesom de sagsøgtes markedsføringsmateriale heller ikke på anden vis giver indtryk af
at hidrøre fra hästens.
 5 passivitet / forældelse
de sagsøgte gør gældende, at hästens har fortabt sine rettigheder på grund af passivitet
og/eller forældelse. hofsnäs-serien og new check-serien har været markedsført og solgt i
danmark (og i andre lande) i mange år, og hvad angår hofsnäs-serien blev dette salg mv.
påbegyndt forud for, at hästens påbegyndte brugen af blå/hvide tern for sengetøj i dan-
mark. det bestrides, at hästens først i januar 2015 blev bekendt med markedsføringen af de
omstridte produkter. hästens har ifølge de sagsøgte haft et indgående kendskab til hofsnäs
blå i mange år forud for henvendelsen i 2015.
                                             - 86 -
der er uenighed mellem parterne om, hvorvidt hästens i 1990’erne henvendte sig til borås
wäfveri med krav om at man ophørte med at bruge sit rudemønster (tern). der er endvidere
uenighed mellem parterne om arten og omfanget af det parallelsalg, der har fundet sted af
hofsnäs blå/hvid hos en af hästens’ største danske forhandlere søvn & comfort samt hos en
række andre danske hästens-forhandlere. begge dele har betydning for, om og hvornår hä-
stens blev bekendt med de omstridte produkter og markedsføringen og salget heraf i dan-
mark, og dette vil være genstand for bevisførelse.
5.1 hästens’ henvendelse til borås wäfveri i 1990’erne
ifølge de sagsøgte rettede hästens henvendelse til borås wäfveri i 1990’erne og påtalte mar-
kedsføringen af netop hofsnäs, dog uden at følge op med retlige skridt, trods det faktum at
den tidligere producent og dennes salgsselskaber fortsatte salget heraf i en lang række lande,
herunder danmark.
som dokumentation herfor henvises til
1. bilag j [e 1923-1924], hvor michael petersen bekræfter, at denne henvendelse fra hästens
     – som følge af at borås wäfveri (og ikke hästens) var ”først i tid” med det blå/hvide tern
     – førte til et kompromis mellem parterne, hvor ingen af parterne krævede erstatning af
     hinanden
2. e-mail af 7. juli 2015, jf. bilag k [e 1905-1906], og erklæring af 5. marts 2017, jf. bilag u [e
     1931-1932], begge fra erik wulf, der beskriver, hvorledes hästens i 1990’erne rettede
     henvendelse til borås wäfveri med påstand om, at borås wafveri krænkede hästens’
     ophavsrettigheder. erik wulf bekræfter, at borås wäfveri også dengang bestred at kræn-
     ke hästens påståede rettigheder, og at borås wäfveri herefter ikke hørte mere fra hä-
     stens
hästens bestrider som udokumenteret, at der har været en sådan henvendelse, og spørgsmå-
let er genstand for bevisførelse.
den omstændighed, at hästens er vokset mere end nordicform, og muligvis kendes af flere i
den relevante kundekreds, berettiger ikke hästens til at forhindre nordicforms og dennes
kunders brug i danmark (som for sengetøj er først i tid). de sagsøgte bestrider i den forbin-
delse endvidere, at indarbejdelse af nordicforms ternede sengetøj som et mærke er en forud-
sætning for, at der overhovedet kan indtræde passivitet fra hästens side.
de sagsøgte er endvidere ikke enige i, som anført af hästens, at passivitetsperioden tidligst
kan begynde at løbe fra det tidspunkt, hvor de sagsøgte påbegyndte markedsføring og salg af
sengetøj under brug af blå/hvide tern, og at det er uden betydning, om andre end de sagsøg-
te tidligere har solgt det identiske sengetøj under brug af blå/hvide tern (hofsnäs-serien).
begyndelsestidspunktet løber fra det tidspunkt, hvor hästens opnår faktisk viden eller bur-
de-viden om markedsføring og salg af hofsnäs-serien - uanset om borås wäfveri eller de
sagsøgte står bag denne markedsføring. de sagsøgte gør gældende, at hästens var i besid-
delse af en sådan viden/burde-viden allerede på tidspunktet for hästens’ henvendelse til den
forrige ejer af hofsnäs-serien, borås wäfveri, i 1990’erne.
                                           - 87 -
hästens har følgelig efter de sagsøgtes opfattelse haft kendskab til hofsnäs-serien i hvert
fald i 20 år, og salg af produkterne har, jf. prislisten fra 1992, der er fremlagt som bilag 95b [e
1641-1644] stået på i endnu længere tid, uden at hästens har forfulgt sin påståede ret yderli-
gere. således har salg af hofsnäs i skandinavien og herunder i danmark upåtalt fundet sted
helt frem til modtagelsen af påkravsbreve primo 2015. selvom der ikke gælder nogen eksakt
frist for passivitet, har ovennævnte (meget lange) periode notorisk givet nordicform en be-
rettiget forventning om, at hästens ikke (igen) ville gøre sin påståede ret gældende overfor
hofsnäs-serien, og nordicform har med føje indrettet sig i tillid hertil.
5.2 parallelsalg af nordicforms produkter hos søvn & comfort
i tillæg til ovenstående om hästens’ viden eller burde-viden om markedsføringen af hofsnäs
i over 20 år, kan det anføres, at hästens derudover (som det mindste) burde have været be-
kendt med hofsnäs, hvor disse produkter har været solgt af de selvsamme kunder som hä-
stens’ egne produkter. i den forbindelse kan som eksempel nævnes den danske butik (her-
under webshop) søvn & comfort, som efter det oplyste i hvert fald i løbet af 2012 forhandle-
de både hofsnäs sengetøj samt en lang række hästens produkter, jf. bilag e [e 295-298]. efter
det oplyste er søvn & comfort en af hästens’ største danske forhandlere, og hästens må der-
for formodes at have et betydeligt kendskab til denne og herunder til dennes sortiment fra
andre konkurrerende producenter.
i øvrigt må det antages, at hästens som en stor og markant aktør inden for senge og senge-
tilbehør generelt holder øje med og besøger forhandlere af deres eksklusive produkter, og at
det for hästens er vigtigt, hvordan deres produkter udstilles og tager sig ud hos forhandler-
ne, herunder også ved de større forhandlere med indbygget shop-in-shop.
som dokumentation for, at salg af nordicforms produkter har fundet sted parallelt med salg
af hästens’ produkter, har nordicform fundet eksempler på fakturaer udstedt til søvn &
comfort for henholdsvis køb af hofsnäs i 2012 og køb af new check i 2013, jf. bilag i [e 1753-
1760]. heraf ses, at søvn & comfort i løbet af 2012 købte 830 sæt hofsnäs-sengetøj, herunder
328 sæt i farvekombinationen blå/hvid. søvn & comfort købte så sent som den 12. december
2012 169 sæt hofsnäs (59 i blå/hvid), hvorfor det må formodes, at hofsnäs-serien ikke alene
blev forhandlet af søvn & comfort i 2012, men også i 2013.
søvn & comfort solgte ikke alene hofsnäs-serien i 2013; de solgte også new check-serien. af
de fremlagte fakturaer fremgår det således, at søvn & comfort i 2013 købte 926 sæt new
check-sengetøj, heraf 625 i farvekombinationen blå/hvid (”marine”). et yderligere betydeligt
køb (svarende til 608 sæt) fandt sted den 3. december 2013, hvorfor det må antages, at søvn
& comfort ikke alene forhandlede new check-serien i 2013, men også i 2014.
i forhold til det af hästens anførte om, at kunden søvn & comfort (som ligesom i 2012 forsat
er en stor forhandler af hästens’ produkter) har bekræftet overfor hästens at have solgt
hofsnäs ”i en kort periode” samtidig med hästens’ produkter, gør de sagsøgte således gæl-
dende, at også dette støtter, at hästens ikke kan hævde ukendskab til salget af hofsnäs til
søvn & comfort (eller helt generelt til salg i danmark).
                                            - 88 -
som følge af det ovenfor dokumenterede salg af nordicforms produkter hos hästens’ stor-
kunde søvn & comfort i henholdsvis 2012 og 2013, forekommer det helt usandsynligt, at
hästens i denne periode ikke skulle være blevet opmærksom på de omtalte produkter. det
fastholdes uafhængigt heraf, at hästens også længe inden 2012 har været bekendt med de
produkter, der er omfattet af denne sag.
5.3 parallelsalg af nordicforms produkter hos andre af hästens’ forhandlere samt nordic-
forms produkters øvrige tilstedeværelse på det danske marked
ud over kunden søvn & comfort, jf. ovenfor punkt 5.2, har også sengeeksperten (eller ”sen-
geexperten”), som en anden af hästens’ store danske kunder og forhandlere, markedsført
både hofsnäs og new check (blå/hvid) samtidig med hästens’ produkter.
som dokumentation for nordicforms salg til sengeeksperten er fremlagt eksempler på faktu-
raer, jf. bilag v [e 1681-1686]. heraf ses, at sengeeksperten fra nordicform indkøbte hofsnäs
og new check i blå/hvid gennem flere år, henholdsvis i årene 2009 og 2013, og 2011 og 2014.
som yderligere dokumentation for sengeekspertens mangeårige salg af hofsnäs i blå/hvid er
fremlagt en udskrift fra sengeekspertens hjemmeside dateret 31. august 2007, jf. bilag x [e
1667-1668], samt udskrift fra sengeekspertens hjemmeside dateret 20. maj 2004, jf. bilag n [e
1655-1656], som viser sengeekspertens markedsføring af hofsnäs i blå/hvid så langt tilbage
som 2004.
som dokumentation for hästens’ parallelle salg til samme kunde henvises til sengeeksper-
tens hästens-annonce fra vejleø delight fra april 2013, jf. bilag y [e 735-736], og udskrifter
fra sengeekspertens hjemmeside fra 2013 og 2014, jf. bilag z [e 1763-1770]. som det fremgår
af udskriften, der er fremlagt som bilag æ [e 1955-1956], er sengeeksperten en stor hästens’
forhandler med en såkaldt shop-in-shop.
som også tidligere anført har nordicforms produkter tillige været markedsført hos en lang
række øvrige forhandlere, herunder online, landet over samt været annonceret via en lang
række forskellige medier. i tillæg til det allerede fremlagte materiale henvises til følgende
udvalgte eksempler på produkternes markedsføring og tilstedeværelse på det danske mar-
ked:
     –    drømmelands annoncering af new check (turiform) i markedsføringskampagner
          ført i en lang række aviser og på landsdækkende tv, bilag ø [e 1771-1776].
     –    dokumentation for at magasin også har solgt new check online tilbage i 2013, bilag
          å [e 1761-1762].
     –    forside på brochure vedrørende borås cotton kollektionen, herunder hofsnäs
          blå/hvid, fra perioden 1994-2001, hvor henrik odgaard var ansat hos borås cotton
          aps, bilag aa [e 1957-1958].
     –    kundeliste, som nordicform fik udleveret fra borås wäfveri ab i forbindelse med
          overdragelsen af aktiviteterne inden for ”bed and bath” i 2008, bilag ab [e 1959-
          1966].
                                           - 89 -
henset til produkternes mangeårige tilstedeværelse på markedet, markedsføringen heraf i
butikker og varehuse landet over, markedsføringen online samt annonceringen i lokale og
landsdækkende medier, gøres det gældende, at hästens ikke berettiget kan hævde at have
været uvidende om salget af de omstridte produkter i danmark forud for 2015.
5.4 hästens håndhævelse af sine rettigheder i danmark overfor andre end de sagsøgte
hästens har notorisk undladt at håndhæve sine påståede rettigheder overfor de sagsøgte
forud for denne sag. de som bilag 98-101 fremlagte påkravsbreve af henholdsvis den 1. sep-
tember 2016 og den 26. august 2016, jf. bilag 108-110 [e 1605-1610] og de fremlagte e-mails fra
andre virksomheder eller disses advokater, hvori det på forskellig vis tilkendegives, at man
forligsmæssigt indvilliger i at ophøre med at sælge ternet sengetøj, jf. bilag 112a-112d [e
1627-1640], er ikke udtryk for nogen form for anerkendelse af, at der er sket en krænkelse,
endsige en anerkendelse af, at hästens overhovedet har en eneret som hævdet. faktisk har
en af virksomhederne eksplicit anført at ”jeg kan på ingen måde vedkende at jeg har krænket hä-
stens’ varemærke, samt overtrådt markedsføringsloven”. årsagen til disse virksomheders ophør
med at sælge ternet sengetøj er for flere af sagerne ukendt og skyldes muligvis, at produk-
terne alene har været solgt i mindre omfang og at virksomhederne ikke umiddelbart selv er
producenter af de omtvistede produkter og derfor har en begrænset interesse i at ”kæmpe”
for sin ret. eksempelvis fremgår det af bilag 112c, at den pågældende (lille) virksomhed alene
har indkøbt 4 stk. dynebetræk og 4 stk. hovedpuder, alle i et småternet mønster uden nogen
former for lighed med hästens’ mønster. der er i de fremlagte e-mails således intet anført
om, at man har anerkendt krænkelse eller overtrædelse af markedsføringsloven. ophøret
med at sælge ternet sengetøj er i øvrigt uden relevans for denne sag, også henset til at der i
denne sag er tale om produkter, der har været solgt i mange år forud for hästens’ henven-
delse til de sagsøgte i 2015.
5.5 de sagsøgtes gode/onde tro
de sagsøgte bestrider endvidere at have været i ond tro, endsige i ”en betydelig grad af ond
tro”, som anført af hästens.
for det første erhvervede nordicform (det koncernforbundne selskab) rettighederne til at
markedsføre og sælge hofsnäs-serien fra borås wäfveri, som i en lang årrække havde solgt
og markedsført hofsnäs-serien sideløbende med hästens’ salg og markedsføring af produk-
ter med blå/hvide tern, herunder også i danmark.
for det andet havde hästens allerede én gang tidligere forsøgt at gøre sin (påståede) ret gæl-
dende over for hofsnäs-serien – dog uden at dette førte til retlige skridt.
hästens kan ikke (pludselig) efter 20 år (eller mere) påstå på ny, at hofsnäs-serien skulle
krænke hästens’ (påståede) varemærkeret – blot fordi rettighederne til hofsnäs-serien i mel-
lemtiden er blevet overdraget fra borås wäfveri til nordicform.
de sagsøgte gør således gældende, at de sagsøgte har været i god tro om hästens’ påståede
ret.
sammenfattende gøres det gældende, at
                                            - 90 -
     1) hästens har haft kendskab til hofsnäs-serien siden 1990’erne;
     2) hästens har undladt at forfølge sin påståede ret i mere end 20 år;
     3) de sagsøgte har været i god tro om hästens’ påståede ret; og
     4) uanset om der kunne statueres forvekslelighed mellem hofsnäs og hästens’ tern, og
         uanset om hofsnäs oprindeligt udgjorde en krænkelse af hästens’ rettigheder, hvil-
         ket bestrides at være tilfældet, har hästens forholdt sig passiv over for markedsfø-
         ring og salg af hofsnäs og new check i så lang en periode, at man i dag notorisk er
         afskåret fra at påberåbe sig sine rettigheder i forhold til salget og markedsføringen af
         de omstridte produkter.
i den forbindelse henvises i øvrigt til u2011.3201sh [ms 559-561] og princippet i varemærke-
lovens § 9 og/eller dennes analogi.
5.6 forældelse
det gøres gældende, at hästens har fortabt sin mulighed for at indtale et økonomisk krav
som følge af den påståede krænkelse for handlinger foretaget før 2012 på grund af reglerne
om forældelse, jf. forældelseslovens § 3, stk. 1 og 2, idet hästens i hvert fald senest i løbet af
2012 burde have haft kendskab til salg af hofsnäs sengetøj i danmark via hästens’ egen
storkunde, søvn & comfort, og idet hästens ikke ved først at indgive stævning den 22. de-
cember 2015 rettidigt har foretaget de fornødne retslige skridt for at forfølge sin (påståede)
ret.
6 beslaglæggelse, destruktion mv.
de sagsøgte bestrider, at der kan ske beslaglæggelse, destruktion og lignende som påstået af
hästens. det gøres gældende, at det ikke i nærværende sag er fornødent at træffe sådanne
foranstaltninger, når henses til omstændighederne, herunder at de sagsøgte har handlet i
god tro, og det nærmere omfang af krænkelsen.
7 vederlag og erstatning
uanset om retten måtte finde, at der er tale om en krænkelse af hästens rettigheder efter va-
remærkeloven og/eller markedsføringsloven, og/eller at der ikke er indtrådt passivi-
tet/forældelse, påstår de sagsøgte, at der skal ske frifindelse for ethvert krav om vederlag og
erstatning.
det bestrides, at betingelserne for at ifalde et erstatningsansvar er til stede. hästens har ikke
godtgjort, at der er et ansvarsgrundlag og ej heller, at der er lidt et tab. markedsføringen og
salget af de af sagen omstridte produkter er sket over en anseelig årrække, med hästens vi-
dende og uden at hästens har reageret rettidigt og adækvat herpå. der skal derfor ikke til-
kendes erstatning, således som påstået af hästens.
det gøres gældende, at et eventuelt erstatningsbeløb størrelsesmæssig andrager et langt
mindre beløb, end af hästens påstået, jf. den fremlagte revisorattesterede oversigt over om-
                                             - 91 -
sætning og styksalg på det danske marked for henholdsvis new check og hofsnäs i blå/hvid
for årene 2010-2016 (bilag ac [e 1967-1968]).
i relation til hästens erstatningskrav bemærkes det, at hästens (naturligvis) ikke kan kræve
erstatning for salg af det samme produkt mere end én gang. med andre ord kan hästens ikke
både kræve erstatning fra nordicform (som følge af nordicforms salg af hofsnäs- og new
check-produkter til sine kunder, herunder de øvrige sagsøgte), og kræve erstatning fra de
øvrige sagsøgte, når disse (videre)sælger det samme produkt til en forbruger.
det gøres endvidere gældende, at der ikke skal tilkendes hästens et vederlag, idet der ikke i
sagen er fremlagt nogen form for dokumentation for omfanget og størrelsen på et sådant ve-
derlag, herunder om der gælder en normallicens på området eller lignende, der kan støtte
eksistensen og omfanget af et sådant vederlagskrav.
8 offentliggørelse
uanset om retten måtte finde, at der er tale om en krænkelse af hästens’ rettigheder efter va-
remærkeloven eller markedsføringsloven, og/eller at der ikke er indtrådt passivi-
tet/forældelse, finder de sagsøgte ikke, at der er grundlag for offentliggørelse af en eventuel
fældende dom som påstået af hästens. de sagsøgte gør gældende, at retten på baggrund af
den dokumentation, der foreligger, og bevisførelsen i øvrigt kan lægge til grund, at de om-
stridte produkter med hästens’ vidende har været solgt i en længere årrække, uden at hä-
stens har reageret adækvat herpå før 2015. den brug, der har fundet sted i denne sag, er så-
ledes sket under omstændigheder, hvor de sagsøgte grundet hästens’ adfærd med føje har
anset sig berettiget hertil, og de sagsøgte har i det hele taget handlet i god tro. en offentlig-
gørelse af en (fældende) dom savner proportionalitet og vil desuden være uforholdsmæssig
bekostelig. i den sammenhæng bemærkes, at det i ufr2014.2876h, hvortil hästens henviser,
forholdt sig helt anderledes end i nærværende sag, idet montana indledningsvist havde væ-
ret i dialog med tivoli omkring retten til at bruge betegnelsen ”tivoli-stolen” og helt bevidst
havde fortsat brugen heraf, uanset at der ikke blev indgået en aftale med tivoli herom (idet
montana – fejlagtigt – mente sig berettiget til denne brug).
9 anbringender
9.1 de sagsøgtes anbringender i relation til påstandene om afvisning
9.1.1       nordicform ab’s, drømmelands, bolig forms, magasins og sejs dyners påstand
om afvisning
til støtte for påstanden om afvisning i relation til hästens’ påstande 1-2 gøres det gældende,
at påstandene er uklare med hensyn til forbuddets rækkevidde, idet der henvises til noget,
der skal fremvises fysisk i retten under hovedforhandlingen, således som det er tilfældet for
eksempelvis bilag 78 (i sagen v-112-15) og bilag 81-82 (i sagen v-115-15), idet der i påstande-
ne er henvist til bilag, der ikke findes i ekstrakten for de konkrete sager/sagsøgte, idet der
henvises til bilag, der ikke bare nogenlunde præcist viser, hvilke produkter, et eventuelt for-
bud skal omfatte, og idet det i det hele taget er uklart, hvilke bilag, der henvises til. oven-
nævnte er uklart i varierende omfang i de forskellige sager.
                                              - 92 -
i relation til påstand 3 gøres det gældende, at det er uklart, hvad hästens mener med ”ud-
styr” og ”andet materiale”. hästens’ (blotte) henvisning til en definition fra den danske
ordbog af udtrykket ”udstyr” (side 3 i replikken) er ikke tilstrækkeligt til, at påstanden (iso-
leret set) fremstår tilstrækkelig klar og præcis.
hästens’ påstande 1-3 er derfor uklare og ikke egnede til at danne grundlag for en dom, og
sagerne bør derfor afvises.
9.1.2       nordicform as’ påstand om afvisning
til støtte for påstanden om afvisning i relation til hästens’ påstande 1-7 gøres det primært
gældende, at det norske selskab nordicform as hverken har eller har haft aktiviteter i dan-
mark, hvorfor der ikke er værneting for nærværende sag mod dette selskab i danmark. nor-
dicforms forretningsmæssige aktiviteter i danmark foregår alene i regi af det svenske selskab
nordicform ab – og altså ikke det norske nordicform as. hverken retsplejelovens § 247, ef-
domskonventionens art. 7 (2) eller eu-domstolens praksis hjemler derfor værneting i dan-
mark for nordicform as.
der er ikke værneting for nærværende sag mod nordicform as, og sagen bør derfor afvises.
til støtte for påstanden om afvisning i relation til hästens’ påstande 1-2 gøres det sekundært
gældende, at påstandene er uklare med hensyn til forbuddets rækkevidde, idet der i påstan-
dene er henvist til bilag, der ikke findes i ekstrakten for denne sag/sagsøgte.
i relation til påstand 3 gøres det sekundært gældende, at det er uklart, hvad hästens mener
med ”udstyr” og ”andet materiale”. hästens’ (blotte) henvisning til en definition fra den
danske ordbog af udtrykket ”udstyr” (side 3 i replikken) er ikke tilstrækkeligt til, at påstan-
den (isoleret set) fremstår tilstrækkelig klar og præcis.
hästens’ påstande 1-3 er derfor uklare og ikke egnede til at danne grundlag for en dom, og
sagen bør derfor afvises.
9.2 de sagsøgtes anbringender i relation til påstanden om frifindelse
9.2.1       de sagsøgtes subsidiære påstand om frifindelse for påstandene 1-2
varemærkeretlige anbringender
til støtte for at der skal ske frifindelse, gøres det gældende, at de af hästens benyttede
blå/hvide tern ikke er varemærkeretligt beskyttede, idet ternene er uden iboende særpræg,
og idet der ikke er sket indarbejdelse, herunder indarbejdelse på det for hästens’ krav og
nærværende sag relevante tidspunkt.
hvis retten når frem til, at de af hästens benyttede tern er et varemærke, gøres det gælden-
de, at hästens ikke har en prioritetsældre rettighed, idet en eventuel stiftet ret under alle om-
stændigheder tidligst er etableret tidsmæssigt efter, at de omtvistede produkter allerede var
markedsført og blev solgt på det danske marked.
                                           - 93 -
hvis retten når frem til, at hästens har en prioritetsældre varemærkerettighed til de benytte-
de blå/hvide tern, således at disse udgør et varemærke, gøres det gældende, at de sagsøgtes
salg og markedsføring af de omtvistede produkter (hofsnäs og new check i blå/hvid) ikke
udgør en krænkelse heraf, idet de sagsøgte ikke benytter de blå/hvide tern som et varemær-
ke, men som udsmykning af de omtvistede produkter, og der således ikke er sket et indgreb i
varemærkets funktioner, og idet der endvidere hverken er identitet eller lighed mellem hä-
stens’ varemærke og de sagsøgtes tern, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 1) og 2).
hvis retten når frem til, at de af hästens benyttede blå/hvide tern er et velkendt varemærke,
gøres det gældende at der ikke ved de sagsøgtes anvendelse af blå/hvide tern sker en util-
børlig udnyttelse af hästens’ varemærke eller skade på særpræget eller renomméet, jf. vare-
mærkelovens § 4, stk. 2.
markedsføringsretlige anbringender
det gøres gældende, at de af hästens benyttede tern er uden særpræg og derfor ikke nyder
(produkt)efterligningsbeskyttelse i henhold til markedsføringslovens § 1.
hvis retten når frem til, at de af hästens benyttede tern har særpræg og dermed nyder en
produktefterligningsbeskyttelse i henhold til markedsføringsloven, gøres det gældende, at
dette særpræg er etableret tidsmæssigt efter, at de omtvistede produkter allerede var mar-
kedsført og blev solgt på det danske marked, og at særpræget derfor ikke var til stede på det
for denne sag relevante tidspunkt.
hvis retten når frem til, at de af hästens benyttede tern har det fornødne særpræg, og at det-
te særpræg var til stede forud for, at de omtvistede produkter blev markedsført og solgt på
det danske marked, gøres det gældende, at de omtvistede produkter ligger udenfor den be-
skyttelsessfære, der i givet fald kan tildeles hästens’ tern i henhold til markedsføringsloven,
idet der særligt henvises til tydelige forskelle blandt andet med hensyn til ternenes dimensi-
oner og farver og stoffets struktur og syninger.
det gøres derfor gældende, at de sagsøgtes salg af de omtvistede produkter hverken udgør
en ulovlig produktefterligning eller i øvrigt en anvendelse, der er i strid med markedsfø-
ringslovens §§ 1 og 18.
det gøres endeligt vedrørende markedsføringsloven gældende, at der hverken er sket vild-
ledning i henhold til markedsføringslovens § 3 eller i øvrigt er sket en utilbørlig markedsfø-
ring, jf. markedsføringslovens § 1.
anbringender vedrørende passivitet og forældelse
indledningsvist gøres det gældende, at nordicform og de øvrige sagsøgte kan støtte sig på
den retsposition, som nordicform er indtrådt i i forbindelse med erhvervelsen af rettighe-
derne til hofsnäs mv.
det gøres endvidere gældende, at hästens har haft kendskab til hofsnäs-serien siden
1990’erne og at hästens således har undladt at forfølge sin påståede ret i mere end 20 år. det
                                              - 94 -
gøres endvidere gældende, at de sagsøgte har været i god tro om hästens’ påståede ret. hä-
stens har således forholdt sig passiv over for markedsføring og salg af hofsnäs og new
check i så lang en periode, at man i dag notorisk er afskåret fra at påberåbe sig sine eventuel-
le rettigheder i forhold til salget og markedsføringen af de omstridte produkter, jf. dansk rets
almindelige regler om passivitet og herunder princippet i varemærkelovens § 9/dennes ana-
logi.
det gøres gældende, at hästens har fortabt sin mulighed for at indtale et økonomisk krav
som følge af den påståede krænkelse for handlinger foretaget før 2012 på grund af reglerne
om forældelse, jf. forældelseslovens § 3, stk. 1 og 2, idet hästens i hvert fald senest i løbet af
2012 burde have haft kendskab til salg af hofsnäs sengetøj i danmark via hästens’ egen
kunde, søvn & comfort, og idet hästens ikke ved først at indgive stævning den 22. decem-
ber 2015 rettidigt har foretaget de fornødne retslige skridt for at forfølge sin (påståede) ret.
9.2.2       de sagsøgtes subsidiære påstand om frifindelse for påstand 3
til støtte for at der skal ske frifindelse, gøres det gældende, at det i nærværende sag ikke er
fornødent at træffe foranstaltninger om beslaglæggelse, destruktion mv., når henses til om-
stændighederne, herunder særligt at hästens med sin passivitet over for markedsføringen og
salget af de omstridte produkter har givet de sagsøgte føje til at gå ud fra, at man var beretti-
get hertil, og de sagsøgte således har handlet i god tro.
9.2.3       de sagsøgtes påstand om frifindelse for påstand 4
til støtte for at der skal ske frifindelse, gøres det gældende, at udsagnet, der er fremsat af
nordicform tilbage i 2015, på daværende tidspunkt var sandt og i øvrigt loyalt, og at nordic-
form også fremover, under forudsætning af, at de sagsøgte får medhold i nærværende sag,
vil kunne fremkomme med udsagnet (i tilpasset form hvad angår første del om ”præjudiciel
påbud”) uden derved at handle illoyalt eller retsstridigt.
9.2.4       de sagsøgtes påstand om frifindelse for påstand 5
til støtte for at der skal ske frifindelse, gøres det gældende, at de sagsøgte har handlet i god
tro og at markedsføringen og salget af de omstridte produkter i det hele taget er sket med
hästens’ vidende over en længere periode og uden at hästens har reageret adækvat herpå.
en offentliggørelse af en (fældende) dom savner proportionalitet og vil desuden være ufor-
holdsmæssig bekostelig. betingelserne for at pålægge de sagsøgte en pligt til at offentliggøre
en fældende dom, er ikke til stede.
9.2.5       de sagsøgtes påstand om frifindelse, (mere) subsidiært betaling af et af retten
fastsat mindre beløb (påstand 6.a – 6.e)
til støtte for at der skal frifindelse, (mere) subsidiært betaling af et af retten fastsat mindre
beløb, gøres det gældende, at hästens ikke har dokumenteret, at dansk rets almindelige be-
tingelser for at ifalde et erstatningsansvar er til stede, herunder at der er lidt et tab.
hvis retten når frem til, at betingelserne for at pålægge de sagsøgte en erstatningspligt, gøres
det gældende, at erstatningen bør nedsættes under hensyntagen til, at hästens, med sin pas-
                                                      - 95 -
        sivitet over en længere årrække overfor markedsføringen og salget af hofsnäs og new
        check, selv har været medvirkende til et eventuelt tab.
        det gøres endvidere gældende, at et eventuelt erstatningsbeløb størrelsesmæssigt andrager
        et langt mindre beløb, end af hästens påstået, jf. den fremlagte revisorattesterede oversigt
        over omsætning og styksalg på det danske marked for henholdsvis new check og hofsnäs i
        blå/hvid for årene 2010-2016 (sagens bilag ac [e 1967-1968]).
        det gøres endelig gældende, at hästens ikke kan kræve erstatning for salg af det samme
        produkt mere end én gang, idet der derved sker en uberettiget berigelse på de sagsøgtes be-
        kostning.
        vedrørende vederlag gøres det gældende, at der ikke skal tilkendes hästens et vederlag, idet
        hverken eksistensen af et sådant krav eller omfanget heraf er dokumenteret.
         9.2.6      de sagsøgtes påstand om frifindelse for påstand 7
        til støtte for at der skal ske frifindelse, således at en eventuel anke skal tillægges opsættende
        virkning helt i overensstemmelse med udgangspunktet i henhold til retsplejeloven, gøres det
        gældende, at de sagsøgte har handlet i god tro, at salget og markedsføringen af de omstridte
        produkter, der har strakt sig over en betydelig periode, har fundet sted uden at hästens på
        trods af sin viden herom har reageret herpå, og at omstændighederne omkring krænkelsen i
        det hele taget tilsiger dette. betingelserne – og behovet – for at gøre en dom fuldbyrdelig i
        henhold til retsplejelovens § 480, stk. 2, er således ikke til stede i denne sag. …”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
indledningsvis bemærkes, at det norske selskab nordicform as på sin hjemmeside har mar-
kedsført bl.a. en særlig dansk kollektion, som det må lægges til grund har omfattet de påstå-
et krænkende produkter, ligesom der på hjemmesiden er anført kontaktinformationer for
disse kollektioner i danmark. på denne baggrund findes nordicform as at have rettet sine
markedsføringsaktiviteter mod danmark på en sådan måde, at der også for dette selskabs
vedkommende er værneting for sagen i danmark, jf. domsforordningens artikel 7, nr. 2. af-
visningspåstanden for nordicform as tages derfor ikke til følge.
hästens har ikke en registreret varemærkeret til de blå tern i danmark, og det første spørgs-
mål er derfor, om mønsteret ved ibrugtagning i danmark på senge og sengetøj i 1993/1994
opfyldte kravene om oprindeligt særpræg og derfor kunne beskyttes som varemærke fra
ibrugtagningstidspunktet, jf. varemærkelovens § 3, stk. 1, nr. 2. retten finder ikke, at dette er
                                              - 96 -
tilfældet. der er tale om et simpelt ternet mønster i blå og hvide farver, der som udgangs-
punkt fremstår som en udsmykning af varen, og som efter sin karakter og anvendelse ikke
ved ibrugtagning opfyldte kravene til særpræg og evne til at fungere som oprindelsesangi-
velse for varerne, uanset at det for sengenes vedkommende må lægges til grund, at mønste-
ret skilte sig ud fra den vanlige udsmykning på markedet i den produktkategori.
hästens har under sagen gennem en omfattende bevisførelse som gengivet ovenfor, herun-
der understøttet af vidneforklaringer, dokumenteret anvendelsen af og kendskabet til det blå
mønster for navnlig hästens senge i danmark for årene 1993/1994 og frem til i dag, herunder
i form af oplysninger om omsætning og om markedsføring, herunder hos forhandlere, i loka-
le og landsdækkende trykte medier, i lokal- og landsdækkende tv og i form af redaktionel
omtale. der er således dokumenteret en omfattende markedsføringsindsats, herunder tillige
ved revisorerklæringer og øvrig bevisførelse for markedsføringsomkostninger. endvidere er
der fremlagt flere markedsundersøgelser vedrørende mønsteret omfattende (men dog i flere
tilfælde ikke alene omfattende) danmark. retten finder det efter en samlet vurdering godt-
gjort, at hästens blå og hvide tern i dag for en væsentlig del af den relevante omsætnings-
kreds opfattes som et kendetegn for hästens senge, således at mærket har opnået særpræg
gennem anvendelse, jf. varemærkelovens § 3, stk. 3. retten har ved denne vurdering lagt til
grund, at den relevante omsætningskreds udgøres af den meget brede, voksne befolknings-
gruppe, som efter nogen overvejelse om navnlig kvalitet, pris og udseende træffer beslutnin-
ger om sengekøb. det skal i den forbindelse bemærkes, at købsbeslutningen på grund af va-
rens karakter og pris er forbundet med en høj grad af opmærksomhed.
retten finder det på samme baggrund godtgjort, at bekendtskabsgraden og -kvaliteten er af
en sådan karakter, hästens blå og hvide tern er et velkendt varemærke i danmark, herunder
således at mærket er kendt af en betydelig del af den relevante offentlighed, som i denne sag
er lig med den brede, relevante omsætningskreds. hästens indarbejdede varemærkeret til de
blå og hvide tern for senge nyder således i dag beskyttelse som et velkendt varemærke i
danmark.
                                               - 97 -
retten finder imidlertid, at de sagsøgte gennem bevisførelsen, herunder navnlig forklarin-
gerne fra michael petersen, inger ekelin, henning pryts, michael petersen og bosse palmås,
har godtgjort, at mønsteret hofnäs blå har været anvendt på sengetøj og solgt på det danske
marked kontinuerlig siden midten af 1990’erne, oprindeligt af borås wäfveri og senere af
nordicform-koncernen. og hästens har ikke godtgjort, at hästens blå og hvide tern var ind-
arbejdet som varemærke her i landet i midten af 1990’erne. på den baggrund findes hästens
ikke med sin senere erhvervede ret at kunne forbyde de sagsøgtes tidligere iværksatte og
kontinuerlige brug af det i øvrigt forvekslelige mønster hofnäs blå på sengetøj. det gør ikke
nogen forskel herfor, at hofnäs blå er forblevet en udsmykning på de sagsøgtes sengetøj,
mens det senere er overgået til at være et varemærke, og ikke bare en udsmykning, for hä-
stens.
for så vidt angår nordicforms mønster new check blå lægger retten efter bevisførelsen til
grund, at dette mønster blev markedsført på det danske marked af nordicform fra omkring
2005/2006, og retten finder det godtgjort, at hästens allerede på det tidspunkt havde indar-
bejdet de blå og hvide tern som et varemærke for sine senge på det danske marked. retten
finder endvidere, at new check blå mønsteret uanset størrelsesforskellene på ternene (hä-
stens er 5,2 x 5,2 centimeter og new check er 6,4 x 6,4 centimeter) men med den fuldstændig
samme blå-hvide farveholdning fremstår nærmest identisk med hästens varemærke. dertil
kommer, at sengetøj er et komplementært produkt til senge af en sådan karakter, at der er ta-
le om varer af lignende art, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2. efter en helhedsbedømmel-
se finder retten på denne baggrund, at der foreligger en forvekslingsrisiko mellem new
check blå og hästens beskyttede mærke, og at anvendelsen af new check blå kan forbydes i
medfør af varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2, og markedsføringslovens § 1 og § 18 (nu § 3, stk.
1, og § 22). dette gælder uanset hästens relativt simple mærke og uanset, at det ikke er godt-
gjort, at hästens mærke – ud over at være indarbejdet – tillige var velkendt, da nordicform
lancerede new check blå. der er ikke grundlag for tillige at dømme for overtrædelse af
markedsføringslovens § 3, fordi den vildledning, der er er sket, er kvalificeret og pådømt al-
lerede ved de nævnte bestemmelser. der er endvidere ikke grundlag for at statuere, at hä-
stens fik kendskab til krænkelsen før end 2014, og når endvidere henses til, at nordicforms
mere omfattende salg af new check blå ikke kan anses for at være sket tidligere end 2010,
                                                - 98 -
findes hästens efter en samlet bedømmelse af sagen i øvrigt ikke at have fortabt sin ret til at
gøre indsigelse eller kræve vederlag og erstatning ved passivitet eller forældelse.
retten tager herefter hästens forbudspåstande til følge for så vidt angår new check blå (og-
så kaldet new check marine), mens der sker frifindelse for så vidt angår mønsteret hofnäs
blå. da påstandene ikke er egnede til at danne grundlag for en sådan sondring, er domskon-
klusionen herom inden for de nedlagte påstande, anbringenderne og præmisserne udformet
som sket nedenfor.
retten tager som følge af ovenstående tillige påstand 3 om destruktion mv. til følge for så
vidt angår new check blå, herunder idet denne påstand findes at være tilstrækkelig klar til
at danne grundlag for en domskonklusion.
for så vidt angår det udsagn, som nordicform as og nordicform ab fremkom med, efter at
hästens havde hævet sagen om midlertidigt forbud, skal det for det første bemærkes, at ud-
sagnet, som er rettet mod nordicforms forhandlere, ikke indeholder urigtig information. når
hertil kommer, at nordicform ikke i en sådan meddelelse tillige har pligt til at informere om,
hvordan hästens i øvrigt opfattede retsstillingen efter at have hævet den sag, som hästens
havde anlagt, bliver resultatet her, at nordicform selskaberne frifindes for overtrædelse af
markedsføringslovens § 3, stk. 1 og 2, under påstand 4.
der er efter krænkelsens karakter og omfang ikke grundlag for at tage påstand 5 om offent-
liggørelse af domskonklusionen til følge.
for så vidt angår påstand 6 a til 6 e finder retten efter en samlet vurdering af de foreliggende
oplysninger om krænkelsens karakter og udstrækning, herunder om omsætningen af new
check blå i danmark, at hästens har krav på et rimeligt vederlag for den skete krænkelse,
som findes at være sket uagtsomt, på i alt 300.000 kr., jf. varemærkelovens § 43, stk. 1. belø-
bet fordeles mellem de sagsøgte i henhold til den i øvrigt uimodsagte fordelingsnøgle som
anvendt i de nedlagte påstande. det bemærkes herved, at retten skønsmæssigt har tilsigtet et
vederlag på omkring 10% af den samlede omsætning på de krænkende produkter eksklusive
                                                - 99 -
moms, og at der ikke sker nogen overkompensation af hästens ved at inddrage forskellige
led i salgskæden på de sagsøgtes side. retten finder det ikke godtgjort, at hästens herudover
har lidt noget tab, eller at der er sket nogen markedsforstyrrelse.
for så vidt angår påstand 7 finder retten ikke grundlag for undtagelsesvis at bestemme, at
dommen kan fuldbyrdes, selvom den ankes inden fuldbyrdelsesfristens udløb. der er herved
henset til krænkelsens karakter og omfang samt til den tidsmæssige udstrækning, som tillige
må være indgået i hästens beslutning om at hæve den tidligere sag om midlertidigt forbud.
hvad sagsomkostninger angår skal det bemærkes, at sagen har været omfattende, herunder
med en hovedforhandling på 4 dage, og at den må antages at have en vidererækkende be-
tydning, i hvert fald for hästens. hästens har vundet væsentlige punkter om navnlig beskyt-
telse af varemærkeret, forbud og vederlag, hvilket beløbsmæssigt har givet sig udslag i til-
kendelse af lidt mindre end 1/3 af det påståede. de sagsøgte har også vundet væsentlige
punkter om manglende oprindeligt særpræg, ret til fortsat at anvende hofnäs blå og frifin-
delse for lidt mere end 2/3 af det krævede beløb. efter en samlet vurdering ophæver retten
derfor sagens omkostninger.
                                         thi kendes for ret:
de sagsøgte nordicform as, nordicform i skandinavien ab, drømmeland a/s, westergaard
gardiner - bolig form aps, sejs dyner aps og a/s th. wessel & vett. magasin du nord for-
bydes i danmark at importere, markedsføre, udbyde, sælge eller på anden kommerciel vis,
herunder ved medvirken, at udnytte sengetøj betegnet af nordicform-koncernen som ”new
check blå” eller ”new check marine” og som vist på bilag 83a.
de sagsøgte nordicform as, nordicform i skandinavien ab, drømmeland a/s, westergaard
gardiner - bolig form aps, sejs dyner aps og a/s th. wessel & vett. magasin du nord for-
bydes i danmark i forbindelse med import, markedsføring, udbud, salg eller anden kom-
merciel aktivitet, herunder ved medvirken, vedrørende sengetøj at benytte de kendetegn,
som optræder på sengetøjet nævnt ovenfor og som vist på bilag 83a.
                                               - 100 -
produkter, udstyr, markedsføringsmateriale og andet materiale, som indebærer en anven-
delse af de kendetegn, som er omfattet af forbuddene ovenfor, skal destrueres, fjernes eller
på anden vis utilgængeliggøres, dog alene i det omfang, som de sagsøgte kan råde over dette
materiale.
inden 14 dage skal nordicform as og nordicform i skandinavien ab in solidum betale
150.000 kr., drømmeland a/s 30.000 kr., westergaard gardiner - bolig form aps 30.000 kr.,
a/s th. wessel & vett. magasin du nord 60.000 kr. og sejs dyner aps 30.000 kr. til hästens
ab.
i øvrigt frifindes de sagsøgte for de nedlagte påstande.
sagens omkostninger ophæves.
   tina bøggild                    mads bundgaard larsen          karin schou andersen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den
