                                            dom
afsagt den 24. juni 2014 af østre landsrets 17. afdeling (landsdommerne thomas lohse,
henrik bitsch og anne birgitte fisker).
17. afd. nr. b-2146-13:
b
(advokat eva tofteberg persson)
mod
a
(advokat finn sandgaard)
helsingør rets dom af 22. marts 2012 (sks 477/2012) er anket af b med påstand om frifin-
delse.
indstævnte, a, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
spørgsmålet i denne sag er, om as halvdel af ejendommen, x-vej 9, 2920 rungsted kyst, er
erhvervet og ombygget for hendes særejemidler, og som følge deraf er særeje. ejendommen
blev erhvervet med overtagelsesdag den 1. december 2001 af a og b i fællesskab, og de ejer
hver en halvdel.
af ejendommes købesum på 2.840.000 kr. blev 190.000 kr. betalt kontant, mens restbeløbet
på 2.650.000 kr. blev deponeret. parterne er enige om, at der efterfølgende blev brugt cirka
1.800.000 kr. på ombygning af ejendommen. af tingbogsattest af 2. juni 2014 fremgår, at der
er optaget 3 realkreditlån i ejendommen på henholdsvis 2.274.000 kr., 1.618.000 kr. og
816.000 kr.
                                               - 2 -
der er fremlagt udvalgte kontoudtog vedrørende nogle af parternes konti. af kontoudskrifter
for konto nr. … "boligskift-konto" fremgår blandt andet, at kontoen den 14. september 2001
gik i minus med 190.000 kr., da den kontante del af købesummen blev hævet. den 19. no-
vember 2001 blev der indsat 800.000 kr., og der er enighed om, at dette beløb er a conto arv
fra as far. den 30. november 2001 blev der yderligere indsat 2.260.634,43 kr., som hidrørte
fra et lån, der blev optaget ved købet af ejendommen, og samme dag blev der udstedt en check
på 2.650.000 kr. i forbindelse med deponering af restkøbesummen.
a oprettede i forbindelse med udbetaling af arven efter sin far konto … kaldet "arvekontoen".
af kontoudskrift nr. 3, der dækker perioden 31. december 2001 til 31. december 2002 fremgår
blandt andet, at startsaldoen var 2.085,85 kr. den 14. juni og den 3. september 2002 blev der i
alt indsat 1.965.099,25 kr. hidrørende fra arv. der blev i perioden endvidere købt aktier for
885.549,43 kr. og overført 400.000 kr. til en gevinstopsparing og 300.000 kr. til en ratepen-
sion - begge konti tilhørende a. den 31. december 2003 var saldoen på kontoen 440.399,31
kr.
der er endelig fremlagt en række årsopgørelser for parterne for at belyse deres indtægts- og
formueforhold. af disse fremgår, at a under punktet "pengeinstitutter/obl./pante" i 2001
havde 76.837 kr., i 2002 1.561.157 kr. og i 2004 1.113.389 kr.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende partsforklaringer.
b har supplerende forklaret bl.a., at det ikke er korrekt, når det i byretsdommen anføres, at
han finansierede sit køb af en lejlighed med det omtalte lån på 816.000 kr. han finansierede
lejligheden ved særskilte lån. han var i 2001 salgschef i scandlines. a var da ledig. han
tjente i perioden fra 2001 – 2005 ca. det dobbelte af, hvad hun tjente. de boede i z-parken i
lyngby i socialt boligbyggeri, før de købte ejendommen på x-vej. de havde boet i z-parken i
tre år. de havde solgt en ideel anpart af en ejendom på y-vej i slutningen af 90´erne. de købte
aktier for en del af provenuet fra y-vej.
                                                 - 3 -
de havde ikke ved købet af x-vej 9 penge til udbetalingen. de fik en særskilt kredit i banken.
restkøbesummen blev finansieret ved et lån i euro. der blev udstedt en noget større check, og
differencen kom fra as arv. eurolånet blev senere konverteret til et rentetilpasningslån på
2.274.000 kr. desuden optog de senere ombygningslån. de mange omprioriteringer var efter
fælles beslutning. han vidste ikke meget mere om dette, end hun gjorde. det var noget, de
løbende drøftede. han styrede den fælles økonomi og budgetkontoen, men ikke as egne
konti. generelt har de optaget afdragsfrie lån. renter, der betaltes kvartalsvis, blev betalt af
hans lønindkomst. det samme gjaldt ejendomsskatter og andre ejendomsudgifter, mens al-
mindelige leveomkostninger blev betalt af as lønindkomst. da de havde boet i huset i ca. 2
år, besluttede de sig for at bygge om. det var en lang proces med flere arkitekter. oprindelig
var tilbuddet 1 million kr., men da der også blev mulighed for at udvide kælderen, steg prisen
til ca. 1, 3 millioner kr. efter en tvist måtte de betale yderligere ca. 400.000 kr. til entrepre-
nøren. lånet på 1,6 millioner kr., der er anvendt til betaling af ombygningen, er optaget i
2003 eller 2004. de optog et større lån end nødvendigt for at få en ”buffer” i forhold til den
forventede udgift. det yderligere lån på 816.000 kr. optog de for at kunne betale ekstrareg-
ningen for entreprisen og for fortsat at have en ”buffer”. a fik noget tilbage af sin arv, ca.
600.000 kr. det var nok også til dækning af, at hun lagde ud til udbetaling.
de 284.000 kr. kontant, som er hævet på hendes arvekonto i 2003, er både brugt til ombyg-
ning og til dagligt forbrug, rejser etc. han har ikke selv betalt kontante beløb i forbindelse
med ombygningen. a har dokumenterne om deres lån. hun har fået alle papirer. han holdt i
2008 op med at betale på huset. hun bor der stadig, men huset er sat til salg for 6,7 millioner
kr. a og bankrådgiveren havde rådighed over arvekontoen, og han havde ikke nogen indfly-
delse på det. han vidste, hvornår hun fik udbetalt arv, men så ikke kontoudtog. han vidste
ikke detaljer om anvendelsen, herunder ikke, at hun har købt aktier i større omfang og ind-
skudt penge på en ratepension. hun har også købt en bil for faderens penge. han har ikke haft
egen bil, han havde en firmabil. det var banken, der sørgede for tilbageførsel til a.
de havde en del aktier, da de købte x-vej. de ville ikke have haft penge til udbetalingen, hvis
a ikke havde fået et arveforskud. de ville gerne beholde aktierne, derfor blev de ikke solgt.
regninger vedrørende ombygningen etc. blev først betalt af a, men derefter optog de nye lån,
og pengene blev betalt tilbage til hende. entreprenøren fik ikke sikkerhed i låneprovenuet. a
var med til alle møder om omprioritering. køb af fælles aktier var en fælles beslutning, de
                                                - 4 -
talte også om hvilke aktier, de skulle købe. han var ikke med til at beslutte, hvilke aktier hun
købte til sin egen beholdning. a og hendes far var meget interesserede i aktier. appellanten
har efter fraflytning fortsat betalt ejendomsværdiskat og trukket renter fra i skat. han har ud-
stedt et ejerpantebrev i x-vej til et finansselskab efter dommen i helsingør ret. det underlig-
gende lån er på 1 million kr.
a har supplerende forklaret bl.a., at der ikke var midler af betydning tilbage fra deres ejen-
domssalg, da de købte x-vej. de havde allerede solgt de aktier, de havde købt. de fik et bo-
ligkøbsbevis, da de skulle købe hus. de fik at vide, at de kunne købe hus for 2.200.000 kr. de
havde ikke kunnet købe uden de 800.000 kr., hun fik i a conto arv. de byggede om for
1.075.000 kr. de valgte efterfølgende yderligere at lave kælder og nyt tag, og der kom ekstra-
regninger på ca. 900.000 kr. i forbindelse med ombygningen betalte hun regninger for cirka
540.000 kr. af sin arv. efter en retstvist betalte de et yderligere beløb, så samlet kom ombyg-
ningen til at koste ca. 1.900.000 kr.
appellanten styrede deres økonomi fra sin arbejdscomputer. han havde helt bestemt adgang
til hendes konti, herunder den såkaldte arvekonto. da der ikke var nemid dengang, havde hun
ingen indsigt i, hvad han foretog sig. appellanten havde den direkte kontakt til banken, men
hun har været med til at sige ja til konverteringer og låneoptagelser. det var primært ham, der
tog stilling til, hvad der skulle optages af lån. appellanten sagde, at bankrådgiveren rådede
dem til at investere friværdien i aktier. pengene fra lån i huset, det vil sige de 1.600.000 kr. og
de 816.000 kr. er dog gået til almindeligt forbrug. flere af omprioriteringerne fandt sted sent i
forløbet, da de allerede var ved at blive skilt. hun har endda af sin arv betalt udbetalingen på
hans lejlighed. hun modtog løbende gaver fra sin mor og en beskeden løn fra sin fars virk-
somhed, så hendes nettoindtægt var nok næsten lige så stor som hans. de havde et stort for-
brug. hun har også betalt penge ind på hans pensionsordning. det var lidt tilfældigt på hvil-
ken konto, låneprovenu blev sat ind. de har aldrig talt om, at hun skulle have sit særeje tilba-
gebetalt. de 740.000 kr., som indgik på hendes arvekonto, skulle blandt andet dække hendes
betaling af en rate til byggefirmaet i forbindelse med ombygningen.
x-vej 9 er sat til salg for 6,5 millioner kr. der er 4,7 millioner kr. i pantegæld udover det ejer-
pantebrev, som han har lyst. de yderligere lån på i alt 2.418.000 kr. var ikke til brug for byg-
geriet, men fordi de skulle belåne friværdien. det var i 2004 - 2005, da friværdien var vokset
                                               - 5 -
betydeligt. de blev ikke brugt til ombygning. de aktier, hun købte for cirka 850.000 kr. af sin
arv i 2002, blev solgt, og provenuet blev brugt til betaling af ombygningen. ombygningen var
først helt færdig i 2004, og det indestående, der var på hendes konti ultimo 2003, er også
brugt til ombygningen. hun husker ikke, hvem der købte aktierne i 2002. det kan dog godt
være, at hun selv har købt dem ved at ringe til banken. hun har selv indbetalt på sin ratepen-
sion, men hun ved ikke, om det er hende selv, der har indsat penge på hendes gevinstopspa-
ringskonto. hun havde ikke selv noget billån, men købte på et tidspunkt en bil kontant. det
billån, hun har indfriet, vedrørte appellantens bil. det var ikke reelt en firmabil, firmaet be-
talte bare de løbende udgifter. appellantens advokat, der førte sagen i byretten, har fået kopi
af alle dokumenter og kontoudskrifter. forinden havde appellanten fjernet disse dokumenter
fra ejendommen på x-vej, og det kostede stort besvær at få dem tilbage. der manglede næsten
halvdelen, så hun måtte afholde udgifter til banken for at rekonstruere det.
procedure
parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i over-
ensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen, herunder navnlig udskrift vedrørende boligskift-kontoen sammenholdt
med parternes forklaringer, lægger landsretten til grund, at betalingen for købet af ejendom-
men x-vej 9, rungsted kyst, der skete ved en kontant udbetaling på 190.000 kr. og en check
på 2.650.000 kr., blev finansieret ved et låneprovenu på cirka 2.260.000 kr. hidrørende fra et
lån optaget af ægtefællerne i forening med pant i ejendommen og et beløb på 580.000 kr. hid-
rørende fra as arv.
efter bevisførelsen er det ikke godtgjort, at differencen mellem a conto arven på 800.000 kr.,
der blev indsat på boligskift-kontoen, og de ovennævnte 580.000 kr., der utvivlsomt medgik
til betaling af ejendommen, tillige er anvendt til købet af ejendommen.
                                                - 6 -
allerede af denne grund kan as halvpart af ejendommen, der blev erhvervet for en samlet
købesum af 2.840.000 kr., ikke anses for for størstedelens vedkommende at være erhvervet af
hendes særejemidler og tilhører hende derfor ikke som særeje.
bs frifindelsespåstand tages herefter til følge.
a skal betale sagsomkostninger for begge retter til b med i alt 123.100 kr. beløbet omfatter
23.100 kr. til dækning af udgift til retsafgift og 100.000 kr. til udgifter til advokatbistand inkl.
moms. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over
sagens værdi taget hensyn til sagens omfang og varighed.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
b frifindes.
i sagsomkostninger for begge retter skal a betale 123.100 kr. til b.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
