                             højesterets dom
                            afsagt mandag den 6. juli 2015
sag 43/2014
(1. afdeling)
a
(advokat nicolai mallet)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 20. afdeling den 15. januar 2014.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, marianne højgaard pedersen,
poul dahl jensen, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, ankestyrelsen, har påstået stadfæstelse.
anbringender
a har supplerende anført navnlig, at hun er angivet som aftalepart i bokser/manager-kontrak-
ten og bokser/promotor-kontrakten, fordi en juridisk person som x aps efter dansk profes-
sionelt bokse-forbunds regler ikke kan opnå licens til at være manager eller promotor.
tre af de fem forpligtelser, som b ifølge ordlyden af managerkontrakten havde over for a,
blev efter parternes fælles forståelse ikke efterlevet i praksis. det var kun de to helt sædvan-
lige managerbetingelser om, (1) at manageren havde eneret, og (2) at bokseren skulle yde sit
bedste, der blev efterlevet i praksis. forpligtelserne til (3) ikke uden tilladelse at lade sit navn
                                                - 2 -
udnytte kommercielt, (4) ikke at deltage i andet træningsprogram mv. og (5) at aflevere 1/3 af
ethvert beløb til a blev ikke efterlevet i praksis.
ankestyrelsen har heroverfor anført navnlig, at oplysningerne om, at en licens til at være ma-
nager og promotor ikke må gives til en juridisk person, men kun til en fysisk person, entydigt
støtter, at a faktisk var kontraktspart.
det er for sagens afgørelse uden betydning, om a rent faktisk udnyttede de instruktionsbefø-
jelser, der tilkom hende, og som hun – hvis hun ville – kunne have udøvet. den måde, hvorpå
a forvaltede sine instruktionsbeføjelser over for b, kan under alle omstændigheder ikke siges
at være udtryk for, at managerkontrakten ikke blev efterlevet i praksis.
supplerende sagsfremstilling
a har for højesteret fremlagt afregningsbilag, checks og skatteoplysninger, der viser, at de
beløb, der tilkom b efter manager- og promotorkontrakterne, blev betalt af x aps.
a har endvidere fremlagt lønsedler og skatteoplysninger, der viser, at hun i perioden fra 2001
til 2008 alene har modtaget en fast månedsløn fra x aps.
i punkt 1 og 3 i licensregulativ for dansk professionelt bokse-forbund (2004) hedder det:
       ”punkt 1
       enhver der, som promotor, manager, matchmaker, bokser, sekundant, kampleder,
       dommer eller tidtager, medvirker ved professionelle boksekampe skal være i besiddelse
       af et af bestyrelsen udstedt licens. licensen udleveres gennem bestyrelsen, når den li-
       censansøgende har underskrevet en erklæring om at kende og ville overholde forbun-
       dets love og regulativer, samt at være indforstået med, at de heri givne strafbestemmel-
       ser er bindende for begge parter.
       licens udstedes for et kalenderår ad gangen.
       ...
       punkt 3
       promotorlicens kan søges af enhver uberygtet person med dansk statsborgerskab, subsi-
       diært af en person med udenlandsk statsborgerskab, som har fast bopæl i danmark.
       …
                                               - 3 -
     ansøgning om promotorlicens skal indeholde følgende:
     a. skriftlig redegørelse for den økonomiske baggrund for at kunne arrangere stævner.
     b. skriftlig redegørelse for den sportslige indsigt i og baggrund for at kunne arrangere
          professionelle boksestævner.
     c. …”
dansk professionelt bokse-forbund har i en erklæring af 2. juni 2015 besvaret følgende
spørgsmål således:
     spørgsmål 1:
     af dansk professionelt bokse-forbunds licensregulativ, punkt 3, fremgår det blandt
     andet, at promotorlicens kan søges af enhver uberygtet person med dansk statsborger-
     skab, subsidiært af en person med udenlandsk statsborgerskab, som har fast bopæl i
     danmark. efterleves disse krav i praksis?
     svar:
     ja, de efterleves i praksis.
     spørgsmål 2:
     det fremgår ikke direkte af dansk professionelt bokse-forbunds licensregulativ, hvilke
     krav der stilles til ansøgere om managerlicens. hvilke krav stiller dansk professionelt
     bokse-forbund i praksis til ansøgere om managerlicens?
     svar:
     der stilles de samme krav til opnåelse af managerlicens som til opnåelse af promotor-
     licens.
     dette fremgår nu, også udtrykkeligt af det aktuelle licensregulativ.
     spørgsmål 3:
     er de ved besvarelsen af spørgsmål 2 beskrevne krav identiske med de krav, der blev
     stillet til ansøgere om managerlicens i perioden 2001-2008?
     såfremt ovenstående besvares benægtende, hvorledes adskiller de nuværende krav sig
     fra de krav, der stilledes til ansøgere om managerlicens i perioden 2001-2008?
     svar:
     ja, kravene er identiske.
     spørgsmål 4:
                                               - 4 -
      var det muligt for juridiske personer (som f.eks. et aktieselskab eller et anpartsselskab)
      at opnå managerlicens i perioden 2001-2008?
      svar:
      nej, det var og er kun muligt for fysiske personer.
forsikring & pensions responsumudvalg har i en erklæring af 5. januar 2015 udtalt følgende:
      ”spørgsmål 1
      blev der i perioden 2001 til 2008 udbudt lovpligtig arbejdsskadeforsikring for profes-
      sionelle boksere på det danske forsikringsmarked?
      i bekræftende fald bedes det oplyst, i hvilket omfang sådanne forsikringer blev tegnet?
      i benægtende fald bedes det oplyst, om forsikring & pensions medlemmer i den nævnte
      periode modtog anmodninger (efterspørgsler) om tegning af efter arbejdsskade-
      sikringslovens pligtige forsikringer til dækning af ulykker, som måtte overgå boksere.
      svar på spørgsmål 1
      responsumudvalget er gået ud fra, at der i spørgsmålet med ordet ”udbudt” menes, om
      danske forsikringsselskaber i den nævnte periode tegnede arbejdsskadeforsikring for
      professionelle boksere.
      det er responsumudvalgets opfattelse, at der faktisk i den nævnte periode blev udbudt
      forsikringer af den nævnte art, men det har ikke været muligt at finde eksempler herpå
      blandt udvalgets medlemmer.
      spørgsmål 2
      var der, forsikring & pension bekendt, i perioden 2001-2008, branchegrupper, for
      hvilke forsikring & pensions medlemmer afviste anmodninger fra arbejdsgivere om
      tegning af efter arbejdsskadesikringslovens pligtige ulykkesforsikringer?
      i tilfælde af et bekræftende svar bedes forsikring & pension oplyse, hvilke branche-
      grupper der var tale om, og årsagen til at tegning af lovpligtige forsikringer blev nægtet.
      svar på spørgsmål 2
      nej, ikke hvis betingelserne i arbejdsskadelovgivningen var opfyldt.”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af a. der er endvidere afgivet
forklaring af b og c.
                                               - 5 -
a har forklaret, at hun ikke har beskæftiget sig med boksning efter 2008. på mødet den 12.
september 2001 med b skulle der sættes underskrift på en aftale, der allerede var drøftet for-
inden. rammerne var således på plads, og det var e eller f, som forud herfor havde talt med
c og b. hun gennemgik ikke bokser/manager-kontrakten eller bokser/promotor-kontrakten
med b på mødet den 12. september 2001 eller på noget andet tidspunkt.
baggrunden for, at hun som person og ikke x aps stod som manager og promotor var, at de
havde fundet ud af, at det gav mere presseomtale, når hun var i front. da det endvidere skulle
være en fysisk person, der stod på kontrakten, blev det hende. det følger af dansk professio-
nelt bokse-forbunds regler, at det er en fysisk person, der skal være manager eller promotor.
det samme er tilfældet for en bokser. det var x aps, der betalte pengene til bokserne og i
øvrigt opfyldte alle forpligtelser efter kontrakten.
det var b og hans træner, c, der bestemte forholdene angående bs træning. hun havde ingen
indflydelse på den daglige træning og gav ingen anvisninger. hun har aldrig været med til at
tilrettelægge bs træning. hun har heller aldrig drøftet træningen med b eller hans træner. så
vidt hun husker, har hun heller ikke overværet en træning. hun går ud fra, at b trænede i hor-
sens, hvor han bor. hun har aldrig været i horsens. hun har aldrig blandet sig i, hvor hans
træning skulle foregå, og hun var ikke involveret i hans valg af træningsudstyr og træningstøj.
hun kan huske, at b havde to sponsorer: h, hans arbejdsgiver, samt en virksomhed, som vist
forhandlede eller producerede sennep. hun var ikke med til at skaffe sponsorerne. den ene
sponsor har hendes far måske skaffet, og den anden har b selv skaffet. hun havde ikke noget
med det at gøre, og hun har aldrig talt med de to sponsorer.
hun ved ikke, hvor store indtægterne fra sponsorerne var. hun modtog ikke nogen del af
indtægterne. b beholdt det hele selv. b spurgte hende ikke om lov, før han indgik sponsor-
aftaler. hun blev ikke orienteret om det, men fandt selv ud af det. det var ok, at b selv skaf-
fede sponsorer. hun gik ikke så meget op i det.
til stævner kan der være en hovedsponsor. paragraffen var også indsat, for at man f.eks. ikke
reklamerede for spillefirmaer og politiske partier. i praksis var det ikke noget problem og ikke
                                               - 6 -
noget, hun gik op i. hun gjorde derfor heller ikke b opmærksom på bestemmelsen om spon-
sorer i managerkontrakten. der er ingen af dem, der har kigget på kontrakten efter under-
skriften. den blev bare lagt i skuffen.
hun overværede ikke altid bs kampe. hun var til stede ved alle stævner, men b boksede som
regel på tidspunkter, hvor hun var optaget af andre ting. på et stævne kan der være 8-12
kampe. stævnerne var arrangeret at x aps. hun var der i kraft af sin ansættelse i x aps og
ikke i kraft af, at hun var manager for b.
det var b selv og hans træner, der lagde taktikken for, hvordan boksekampene skulle gribes
an. det var ikke noget, hun skulle godkende. hun drøftede således ikke taktiske forhold ved-
rørende kampene med b eller træneren. det var x aps, der sørgede for bs boksehandsker,
som blev indkøbt i udlandet.
i perioden 2001-2008 så hun kun b til stævner. hun havde dog lidt mere at gøre med ham ved
de sidste to kampe i december 2007 og maj 2008, da hendes far blev syg. ellers var det først
og fremmest f og hendes far, der havde kontakten til b.
en promotor er en, der arrangerer stævner med alt, hvad dertil hører, f.eks. at leje haller,
booke hoteller og flybilletter, indhente polititilladelser og sørge for at få de udenlandske bok-
sere hertil.
managerens opgaver er beskrevet i managerkontraktens § 3. i realiteten udfyldte hun ikke
manageropgaverne. b var tilknyttet promotorvirksomheden, så hans kampe blev arrangeret
automatisk.
hovedkraften bag stævnerne var hendes far, e. det var ham, der skaffede bokserne. den ad-
ministrative del var det mest hende, der stod for. den forpligtelse, der følger af manager-
kontrakten til at skaffe bokseren indbringende kampe, var dermed i virkeligheden overflødig.
kampene kom af sig selv via promotorselskabet.
i perioden 2001-2008, hvor hun stod angivet som manager, modtog hun 35.000 kr. om måne-
den i fast løn fra x aps. hun fik ingen beløb herudover, hverken fra x aps eller fra b. hun
                                               - 7 -
fik heller ikke bonus eller andre honorarer. bs europamesterskab udløste ingen ekstra betaling
til hende. hun fik som nævnt heller ingen andel af bs sponsorindtægter. hendes indkomst i
denne periode var fuldstændig uafhængig af b. hun fik således heller ikke 1/3, som angivet i
managerkontraktens § 2. det var, fordi hun reelt ikke udførte manageropgaverne. de opgaver,
der var, blev udført af x aps, hvor hun var ansat og aflønnet i forvejen. hun stod også som
manager for mange andre boksere. managerkontrakten blev ikke efterlevet på dette punkt el-
ler i øvrigt som helhed.
de fremlagte checks vedrører honorarer fra x aps til b. det er honorarer udbetalt i henhold
til promotorkontrakten, og betalingerne er sket fra x aps.
de fremlagte nyhedsmeddelelser er lagt på hjemmesiden, da mange bokseinteresserede følger
med, samt af hensyn til pressen. det er korrekt, at hun var til stede i italien og i frankrig i
stedet for sin far, som var meget syg på det tidspunkt. det var hendes far, der var med frem til
2007.
når hun deltog i stævner, var det som repræsentant for promotorselskabet. hun havde ingen
aktiv rolle. der var også andre boksere fra x aps til stævnerne. til begge stævner i hen-
holdsvis italien og frankrig havde de også claus bertino med.
med hensyn til hendes tidligere advokats bemærkninger i brev af 8. september 2010 til ar-
bejdsskadestyrelsen er det ikke rigtigt, at hun tog kontakt til sparringspartnere. det var hendes
far, der skaffede sparringspartnere. hvis hun har haft noget med det at gøre, har hun kun
booket flybilletter, hvis hun er blevet bedt om det. i starten stod der på al korrespondance fra
arbejdsskadestyrelsen ”team e” og herefter ”a”.
hendes fars bemærkninger under forklaringen for landsretten om, at hun forhandlede kon-
trakter i branchen, herunder i udlandet, må være en generelt ment bemærkning. det var noget,
hun gjorde i sin egenskab af ansat i selskabet. det var ofte hende, der repræsenterede firmaet i
udlandet mv. hun har ikke deltaget alene i kontraktforhandlinger.
b har forklaret, at han har bokset siden ca. 1992 og frem til 2008. i dag arbejder han hos h,
hvor han har været siden 2006.
                                              - 8 -
i 2001 indgik han en manageraftale og en promotoraftale med a. aftalerne blev indgået på
café abc. c, a, f og e var til stede. han mener, at aftalen var kommet i stand, ved at f
havde ringet til c og arrangeret mødet. han fik ikke gennemgået aftalen, før de sad til mødet.
c var hans svigerfar og træner og har været hans træner siden 1992. han havde ikke før mø-
det i 2001 mødt a eller talt eller skrevet med hende. han kendte hende slet ikke.
det var hans opfattelse, at han indgik aftale med team e. alle vidste, hvem e og a var. som
amatørbokser ville man gerne være professionel, så det var en oplagt mulighed. team e
havde gode kontakter, som man kunne bruge, når man skulle videre i karrieren, så man kunne
få de rigtige kampe med de rigtige modstandere. han opfattede det sådan, at det var e, der var
den styrende.
på mødet i september 2001 gennemgik de paragrafferne i kontrakterne. han kan ikke huske,
hvem der gennemgik bestemmelserne. han kan heller ikke huske, om a var aktivt deltagende.
a blandede sig ikke i hans træningsforløb. hun var ikke med til at tilrettelægge træningen, det
var ikke hendes opgave. hun blandede sig ikke i noget, der vedrørte hans træning, og over-
værede heller ikke træningen. a var heller ikke med til at bestemme træningsudstyr og tøj.
det var noget, som han selv og c stod for.
til den første kamp havde han j som sponsor. han har også haft k, en tømrer, som sponsor
og tillige h, hans arbejdsgiver. han fik en lille smule penge fra sponsorerne pr. kamp. han
skaffede selv alle sponsorer. han spurgte ikke a om lov, men orienterede hende om aftalerne.
han mener, at a altid var med til hans kampe til stævnerne. der var også andre boksere med
fra team e til stævnerne. der var måske 8 boksere. a blandede sig ikke i taktikken i forhold
til boksekampene. det var ham selv og træneren, der stod for det.
efter manageraftalens § 2 fik han et beløb, hver gang han boksede kampe. han fik beløbet
udbetalt, men betalte ikke noget videre til a. det var, fordi hun samtidig var promotor. en
manager skal skaffe bokseren kampe, og en promotor står for stævnerne. her var det det
samme.
                                              - 9 -
af de fremlagte checks fremgår, at de beløb, han fik udbetalt for kampene, fik han af a. han
vidste godt, at beløbene kom fra x aps.
han boksede i alt 26 kampe som professionel. en kamp kom normalt i stand ved, at han blev
ringet op, som oftest af f, som sagde, at der var et stævne, og at han skulle være klar. i starten
sparrede han med en kammerat.
han kan ikke huske andet om kontakten med a, end at hun var til stævnerne. hvis han skulle
bruge billetter til kampene, var det a, han ringede til.
han skiftede træner på et tidspunkt. først havde han som nævnt c, men senere skiftede han til
d. han havde tre kampe med d. han skiftede, fordi han ville prøve noget nyt. a vidste, at han
skiftede træner, og havde ingen indvendinger herimod. d var også træner for andre team e-
boksere.
c har forklaret, at han har været boksetræner siden den 1. januar 1991. han har været træner
for b, der er hans svigersøn. han var træner for b indtil september 2007 og var det således
også i 2001.
han kender manager- og promotoraftalerne. aftalerne kom i stand i 2001 på den måde, at han
blev ringet op af f. han gav f bs telefonnummer. de var interesserede i, at b skulle være
professionel. han så først aftalerne på mødet, hvor han gennemgik dem med e. på mødet var
e, b og han selv til stede. han mener ikke, at f var med. a var i restauranten, men sad ved et
andet bord med en anden bokser.
på mødet fik han forelagt kontrakten, og han kiggede den igennem. b sad klar med pennen.
han ville selv gerne have haft kontrakten med hjem, men e sagde til ham, at der i så fald in-
gen kontrakt blev. bs interesse i kontrakten var, at der var penge i det. der var ingen penge i
amatørboksning, og aftalerne skulle være indgangsbilletten til professionel boksning.
mødet blev holdt med e, fordi han nærmest havde monopol på boksning på det tidspunkt. e
var således en central person inden for professionel boksning. det var ham, der stod for dét.
                                              - 10 -
han bed ikke mærke i, at a stod anført som aftalepart i aftalerne. aftalerne er også først un-
derskrevet af hende senere. det var e, han talte med. kontrakten blev ikke gennemgået para-
graf for paragraf. han kan ikke huske, om a kom til deres bord efterfølgende. a spillede in-
gen rolle i forhold til kontrakterne.
promotoren er den, der arrangerer kampene på stævnerne. manageren er den, der forsøger at
få det bedste resultat. i danmark er det dog anderledes, da manageren og promotoren i praksis
er én og samme person.
det er hans opfattelse, at aftalen blev indgået med e. det var altid e, de skulle henvende sig
til.
a blandede sig overhovedet ikke i tilrettelæggelsen af træningen. han har aldrig talt med
hende om træningen eller talt med hende i det hele taget. han har højst hilst på hende ved
stævner. han tror, at a altid var der til stævnerne, men han er ikke helt sikker. på stævnerne
var der som oftest 7-8 boksere fra team e.
a blandede sig heller ikke i taktikken i forhold til kampene. det var noget, han selv og b stod
for. a havde ikke noget at skulle have sagt i alt det her.
han havde ikke noget med sponsorerne at gøre. b fandt dem selv. han har heller ikke råd-
givet b om økonomi. han har således ikke vurderet, om de beløb, som b modtog for kampe-
ne, var passende.
vedrørende de fremlagte checks kan han huske, at han har fået beløb udbetalt. horsens al
står for horsens atletklub, som var hans klub. det var e, der udbetalte beløbene. han har ikke
som sådan bidt mærke i, at der stod x aps på checkene, men han vidste, at det var es firma.
han kender ikke noget til bestemmelsen i managerkontraktens § 2 om managerens modtagel-
se af 1/3 af beløbet.
                                                - 11 -
retsgrundlag
arbejdsskadesikringslovens § 2, stk. 1, § 48, stk. 1, § 55, stk. 1, 1. pkt., og § 57, stk. 1-2, ly-
der således (lovbekendtgørelse nr. 278 af 14. marts 2013):
      ”§ 2. personer, der ansættes til at udføre arbejde her i landet for en arbejdsgiver, er be-
      rettigede efter denne lov, jf. §§ 5-7. arbejdet kan være lønnet eller ulønnet og kan være
      varigt, midlertidigt eller forbigående.
      § 48. enhver arbejdsgiver, som i sin tjeneste beskæftiger personer som nævnt i § 2, har
      sikringspligt efter loven for disse personer, jf. dog stk. 3, 5 og 6.
      § 55. sikringspligtige arbejdsgivere, jf. § 48, skal betale bidrag til arbejdsmarkedets
      erhvervssygdomssikring, jf. § 61.
      § 57. hvis der foreligger en erhvervssygdom og den sikringspligtige arbejdsgiver ikke
      har betalt bidrag, betaler arbejdsmarkedets erhvervssygdomssikring forskudsvis de ud-
      gifter, der er nævnt i § 11, § 35, stk. 3 og 4 og §§ 38 og 59.
      stk. 2. arbejdsgiveren skal refundere arbejdsmarkedets erhvervssygdomssikring de
      udbetalte beløb, jf. stk. 1, medmindre arbejdsskadestyrelsen skønner, at der har forelig-
      get sådanne undskyldende omstændigheder, at den pågældende helt eller delvis bør fri-
      tages for betaling.”
i lovforslagets bemærkninger til arbejdsskadesikringslovens § 2 er anført (folketingstidende
2002-03, tillæg a, lovforslag nr. l 216, s. 6613):
      ”bestemmelsen afløser gældende lovs § 1 og beskriver, hvilke personer der er beretti-
      gede efter loven. stk. 1 er sprogligt forenklet. 2. pkt. i gældende lovs stk. 1 er flyttet til
      stk. 2. der er ikke tilsigtet en realitetsændring.”
arbejdsskadesikringslovens § 2 viderefører den tidligere gældende bestemmelse i § 1 i lov
om arbejdsskadeforsikring. denne bestemmelse var sålydende (lov nr. 79 af 8. marts 1978 om
arbejdsskadeforsikring):
      ”enhver, der mod løn eller som ulønnet medhjælper antages til i en arbejdsgivers tjene-
      ste varigt, midlertidigt eller forbigående at udføre arbejde her i landet, er forsikret mod
      følgerne af arbejdsskade efter denne lov. …”
i lovforslagets almindelige bemærkninger, pkt. 2, er anført bl.a. (folketingstidende 1977-78,
tillæg a, sp. 915):
                                                - 12 -
       ”forslagets § 1 om lovens personkreds og § 5 om de efter loven forsikringspligtige ar-
       bejdsgivere… afløser stort set gældende lovs kapitler … om forsikringsret og forsik-
       ringspligt indenfor industri, håndværk, handel og private tjenesteforhold m. v., søfart og
       fiskeri samt landbrug, skovbrug og havebrug m. v.
       denne forenkling er mulig, fordi der i dag ikke længere er større forskel i henseende til
       forsikringsret og forsikringspligt indenfor de forskellige erhverv. enhver person, der er
       antaget til at udføre arbejde her i landet er forsikringsberettiget. omvendt har enhver,
       som i sin tjeneste antager andre til at udføre arbejde her i landet forsikringspligt for de
       antagne. …”
i lovforslagets bemærkninger til § 1 hedder det bl.a. (folketingstidende 1977-78, tillæg a, sp.
926):
       ”som omtalt i de almindelige bemærkninger, pkt. 2, er det foreslået, at gældende lovs
       bestemmelser om den forsikringsberettigede personkreds, som med mindre formule-
       ringsafvigelser er gentaget i alle lovens kapitler om den forsikringsberettigede person-
       kreds indenfor de forskellige erhverv …, samles i en bestemmelse. ved den foreslåede
       bestemmelse gøres retten til forsikring til det primære forhold og betinger således om-
       fanget af forsikringspligten, jfr. forslagets § 5. gældende lov følger det omvendte prin-
       cip, idet den tager udgangspunkt i arbejdsgiverens forsikringspligt og derigennem in-
       direkte beskriver de, der er forsikringsberettigede efter loven. efter forslaget er enhver
       person, som pådrager sig en arbejdsskade under arbejde, som han er antaget til at udføre
       her i landet, erstatningsberettiget for arbejdsskadens følger uden hensyn til arbejdsgive-
       rens nationalitet og hjemsted, virksomhedens art, omfang og hovedsædets beliggenhed.”
arbejdsskadesikringslovens § 57 viderefører tidligere gældende bestemmelser i § 52 i lov om
sikring mod følger af arbejdsskade. i lovforslagets bemærkninger til § 52 hedder det (folke-
tingstidende 1997-98, 2. samling, tillæg a, lovforslag nr. l 3, s. 283):
      ”forslaget i § 52 svarer indholdsmæssigt til bestemmelsen i forslagets § 47.
      det foreslås, at arbejdsmarkedets erhvervssygdomssikring betaler udgifterne til erstat-
      ning og godtgørelse m.v., i de sager, hvor arbejdsgiveren ikke har betalt bidrag.
      det foreslås, at arbejdsgiveren skal refundere arbejdsmarkedets erhvervssygdomssik-
      ring de udbetalte beløb, og at arbejdsgiveren kan fritages for betaling, når der har fore-
      ligget undskyldende omstændigheder. det foreslås, at det bliver arbejdsskadestyrelsen,
      der træffer afgørelse om eventuel fritagelse. på denne måde sikres en ensartet praksis
      for alle typer af arbejdsskader, idet det efter forslagets § 47 er arbejdsskadestyrelsen,
      der træffer disse afgørelser for så vidt angår ulykkestilfælde og skadelige påvirkninger.
      arbejdsskadestyrelsens hidtidige praksis for eftergivelse og fritagelse efter gældende
      lovs § 47 vil finde tilsvarende anvendelse i disse tilfælde, jf. bemærkningerne til forsla-
      get til ny affattelse af § 47.”
                                               - 13 -
i lovforslagets bemærkninger til § 47 hedder det (folketingstidende 1997-98, 2. samling, til-
læg a, lovforslag nr. l 3, s. 282):
        ”forslagets § 47 svarer til § 48 i gældende lov.
        det foreslås, at arbejdsskadestyrelsen forlods afholder udgifterne til erstatning og godt-
        gørelse m.v. i de sager, hvor arbejdsgiveren ikke har tegnet forsikring mod følger af
        ulykkestilfælde eller skadelige påvirkninger.
        det foreslås videre, at arbejdsgiveren skal refundere arbejdsskadestyrelsen de udbetalte
        erstatnings- og godtgørelsesbeløb, og at arbejdsgiveren kan fritages for betaling, når der
        har foreligget undskyldende omstændigheder.
        det foreslås, at arbejdsskadestyrelsen træffer afgørelse om eventuel fritagelse.
        med den foreslåede ændring sigtes ikke til ændring i praksis for fritagelse for betaling.
        udgangspunktet i arbejdsskadestyrelsens praksis er, at arbejdsskadestyrelsen hverken
        fritager arbejdsgiveren for betaling eller eftergiver arbejdsgiveren beløbet.”
højesterets begrundelse og resultat
i 2001 indgik a en managerkontrakt og en promotorkontrakt med bokseren b. i 2008 stop-
pede b sin professionelle karriere, efter at det var blevet konstateret, at han havde pådraget sig
hjerne- og synsskader, som arbejdsskademyndighederne senere har anerkendt som en er-
hvervssygdom.
sagen angår, om a må anses som arbejdsgiver i arbejdsskadesikringslovens forstand og der-
med sikringspligtig over for b. hvis dette er tilfældet, skal det afgøres, om der er grundlag for
at tilsidesætte ankestyrelsens afgørelse om, at a ikke kan fritages helt eller delvis for at re-
fundere beløb, der er kommet eller måtte komme til udbetaling til b i forbindelse med dennes
arbejdsskadesag.
personer, der ansættes til at udføre arbejde her i landet for en arbejdsgiver, er berettigede til
ydelser efter arbejdsskadesikringsloven, jf. lovens § 2, stk. 1. arbejdet kan være lønnet eller
ulønnet og kan være varigt, midlertidigt eller forbigående. efter den tidligere gældende § 1 i
lov om arbejdsskadeforsikring omfattede den forsikringsberettigede personkreds enhver, der
mod løn eller som ulønnet medhjælper antages til i en arbejdsgivers tjeneste varigt, midler-
tidigt eller forbigående at udføre arbejde. på baggrund af denne bestemmelse og lovens for-
                                               - 14 -
mål havde der dannet sig en praksis, hvorefter bestemmelsen ikke var begrænset til egentlige
ansættelsesforhold, jf. herved f.eks. fed 1995.1362 ø. i den nugældende bestemmelse i § 2
er der bl.a. sket den ændring, at ordet ”antages” er ændret til ”ansættes”. det fremgår af for-
arbejderne til § 2, at der alene er tale om en sproglig forenkling.
ved den konkrete vurdering af, om der foreligger et ansættelsesforhold i lovens forstand, hvor
a er arbejdsgiver for b, må der lægges vægt på, om a havde en økonomisk og erhvervs-
mæssig interesse i bs boksekampe, og hvilke instruktionsbeføjelser hun havde i forhold til
ham.
efter kontraktsgrundlaget havde a en økonomisk og erhvervsmæssig interesse i bs bokse-
kampe. højesteret finder, at denne interesse bestod, selv om a disponerede således, at det var
selskabet x aps, som foretog betalinger til b, og at hun alene modtog fast løn som ansat i
selskabet.
efter kontraktsgrundlaget havde a instruktionsbeføjelser, som navnlig angik, hvordan, hvor
og med hvilken bistand b skulle træne, hvilke kampe han skulle bokse, og hvilke aftaler om
kommerciel udnyttelse af sit navn han kunne indgå. højesteret finder, at a ikke har godtgjort,
at de pågældende instruktionsbeføjelser efter parternes fælles opfattelse ved aftaleindgåelsen
ikke skulle gælde. a har heller ikke godtgjort, at den måde, parterne efterfølgende har handlet
på, har medført en ændring af retsforholdet mellem dem.
på den anførte baggrund tiltræder højesteret, at a var sikringspligtig arbejdsgiver for b.
der var tale om et erhvervsmæssigt kontraktsforhold mellem a og b om hans virke som pro-
fessionel bokser, og højesteret tiltræder af de grunde, som landsretten har anført, at der ikke
er grundlag for at tilsidesætte ankestyrelsens skøn, hvorefter der ikke foreligger sådanne und-
skyldende omstændigheder, at a helt eller delvis bør fritages for betaling.
højesteret stadfæster derfor dommen.
                                       thi kendes for ret:
                                              - 15 -
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a betale 100.000 kr. til ankestyrelsen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
