                                             dom
afsagt den 26. september 2014 af østre landsrets 22. afdeling
(landsdommerne lene jensen, arne brandt og dorte nørby (kst.)).
22. afd. nr. b-3472-13:
alm. brand forsikring a/s
(advokat michael s. wiisbye)
mod
mikkel moesgaard pedersen
(advokat jakob fastrup, besk.)
københavns byrets dom af 30. oktober 2013 (bs 26b-4669/2011) er anket af alm. brand
forsikring a/s med påstand om frifindelse.
indstævnte, mikkel moesgaard pedersen, har påstået stadfæstelse.
der har også for landsretten været enighed mellem parterne om tabets størrelse, såfremt
skaden er dækningsberettiget som en tøbrudsskade i medfør af forsikringsbetingelserne i
familieforsikringen og bygningsforsikringen, som mikkel moesgaard pedersen har tegnet hos
alm. brand forsikring a/s.
der er for landsretten meddelt mikkel moesgaard pedersen fri proces i medfør af retsple-
jelovens § 329.
supplerende sagsfremstilling
af mikkel moesgaard pedersens familieforsikring hos alm. brand forsikring a/s fremgår af
afsnit 7, dækningsskema, litra i, blandt andet følgende:
                                             - 2 -
                                                                   i
       forsikringen dækker den di-             stormskade samt oversvøm-
       rekte skade på det forsikrede           melse
       ved                                     oversvømmelse som følge af
                                               voldsomt sky- og tøbrud, når
                                               vandet ikke kan få normalt af-
                                               løb.
       forsikringen dækker ikke                - skade på genstande uden for
                                                 bygningen.
                                               - skade som følge af oversvøm-
                                                 melse fra hav, fjord, sø eller
                                                 vandløb.
                                               - skade som følge af nedbør,
                                                 som trænger gennem utæt-
                                                 heder og åbninger, der ikke er
                                                 en umiddelbar følge af pludse-
                                                 lig skade på bygningen.
                                               - stormskade, der ikke er en
                                                 umiddelbar følge af pludselig
                                                 skade på bygningen.
af forsikringsbetingelserne for bygningsforsikringen fremgår af bygningskasko, afsnit 2,
følgende:
      ”2. hvilke skader er dækket
      den direkte skade på det forsikrede ved
      2.1. pludselig hændelse
      ved pludselig hændelse forstås i denne sammenhæng hændelse, hvor såvel selve
      skaden som dens årsag og virkning er samtidig. skader der sker over et tidsrum og
      ikke på et tidspunkt regnes ikke som pludselig hændelse.
      som pludselig hændelse forstås tillige storm (når vindstyrken er 8 eller derover,
      svarende til minimum 17,2 m/sek), voldsomt sky- eller tøbrud, hvor vandet ikke
      kan få normalt afløb og derfor oversvømmer forsikringsstedet samt påkørsel og
      hærværk.
      skade som følge af alder, brug, tæring, manglende eller mangelfuld vedlige-
      holdelse virker over et tidsrum og er derfor ikke omfattet af dækningen.
      bortset fra
      ….
      2.1.3.
      skade som følge af byggefejl, herunder fejlkonstruktion, fabrikationsfejl eller
      fejlmontering
                                             - 3 -
     2.1.4.
     skade som følge af oversvømmelse fra hav, fjor, sø eller vandløb
     2.1.5.
     skade ved opstigning af vand fra afløbsledninger, medmindre årsagen er voldsomt
     sky- eller tøbrud
     2.1.6.
     skade som følge af nedbør, der trænger gennem utætheder og åbninger, med-
     mindre skaden er en umiddelbar følge af en af forsikringen dækket skade på
     bygning
     …”
af syns- og skønserklæring af 20. juli 2012 fra agronom vagn dissing fremgår følgende:
     ”…
     besigtigelse i marken eller på åstedet:
     herefter indledtes en besigtigelse af hvorfra smeltevandet var kommet og hvorhen
     det var strømmet, og endvidere en besigtigelse af de påståede skader. turen gik
     ud af gårdspladsen og ad ejendommens indkørsel til naboens arealer. med hensyn
     til afstrømningsretning og omfang henvises til bilag vd1 figur 1 og efterfølgende
     beskrivelse.
     der blev påvist en ca. 30 cm dyb og 50 cm bred skyllerende gennem læbælte på
     naboens areal. det blev oplyst, at smeltevandet var strømmet fra de syd for
     liggende arealer – hvor de omtalte store mængder sne havde ligget som et jævnt
     lag – til skyllerenden og videre herfra til en stump grøft i vejsiden langs
     hegnsgårds have. herfra passerede det under vejen i en 30 cm rørledning til en
     stump grøft nord for vejen, og herfra videre som overfladevand gennem læhegnet
     og ind på mikkel m. pedersens jord, og mod vest parallelt med hegnet til
     ejendommens indkørselsvej, hvor det blev bremset af volden vest for og parallelt
     med vejen. herfra løb det mod nord ad ejendommens indkørselsvej, hvor det for
     enden af volden fordelte sig og en del løb ind på gårdspladsen og en del videre
     nord om ejendommen og til brunbjerg grøft. mmp oplyste endvidere, at vandet
     stod så højt på indkørselsvejen, at det næsten nåede toppen af støvleskafterne, det
     vil sige det havde ca. 40 cm dybde.
     under besigtigelsen blev der påvist en del fotosteder for optagelse af de i sagen
     fremlagte foto. stederne er noteret med nr. og retning på bilag vd1 figur 2.
     endvidere blev det påvist eller oplyst om følgende:
     i det nordvestlige hjørne af gårdspladsen uden for garageport er en nedløbsbrønd
     med 150 mm pvc afløb med forløb under bygningerne til brunbjerg grøft
     umiddelbart opstrøms overkørsel. den havde man ikke kendskab til før end i
     forbindelse med oversvømmelserne. ledningen er vist på bilag vd2 – kort med
     nivellement.
     den eneste adgang til huset der havde været tør og farbar for redningsmandskabet
     var vest om den kunstige sø til dør i soveværelset i stuehusets sydvestlige hjørne.
                                       - 4 -
vandet var trængt ind i stuehuset i de to døråbninger i gavlen mod øst og ved
bryggersdøren i mellembygningen.
det blev oplyst, at vandet havde stået til en højde på:
•       61 cm over gulvet i fyrrummet
•       40-42 cm over gulvet ved garageporte.
•       16 cm over gulvet i bryggers og børneværelser.
•       42 cm over dørtrin ved bryggersdør.
•       40 cm over gulvet i staldens døråbning mod øst.
•       15-20 cm på terrasse ved havestuen.
den kunstige sø blev anlagt i 2005 og det opgravede materiale blev brugt til
opbygning af volde. der blev ikke konstateret grundvand ved udgravning af søen,
som for at holde på vandet er foret med plastfolie.
for at lede vand ud af garage og fyrrum måtte døren til fyrrummet på husets
vestside åbnes med vold, da den åbnes ind ad, og derfor var under tryk fra vandet i
fyrrummet. det var også nødvendigt at gennemgrave volden mellem huset og
brunbjerg grøft for at aflede opstuvet vand til grøften.
der var siden oversvømmelsen blevet etableret et brøndafløb som sikkerhed mod
evt. fremtidige oversvømmelser. brønden var placeret øst for indkørselsvejen og
afløbet ført nord om gården til brunbjerg grøft.
…
data fra danmarks metrologiske institut.
der er ud over de meteorologiske data der er fremlagt i sagen yderligere indhentet
supplerende data fra dmi. resultaterne i det fremlagte bilag 10 for de 3 døgn 11.,
12., og 13. marts 2010 for målestation flyvestation karup, der ligger ca. 15 km
mod nordvest, er suppleret med yderligere data, og endvidere er der indhentet data
fra isenvad, som ligger 7,5 km syd for bordinglund 4.
for begge stationer foreligger der herefter temperaturmålinger for hver time i de 3
døgn 11., 12., og 13. marts. ud over temperaturmålinger foreligger der for begge
stationer måling af vindhastigheder og for karup oplysninger om temperaturer kl.
7:00 morgen i græshøjde samt oplysninger om skymængde og snelæg.
endvidere er der ved vurderingen anvendt data i form af dags-, uge- og må-
nedsoversigter fra danmarks meteorologiske instituts hjemmeside. disse op-
lysninger danner også baggrund for vurderingen.
…
besvarelse af spørgsmålene.
herefter skal de stillede spørgsmål besvares, hvilket sker efter min bedste
overbevisning og med min bedste samvittighed.
                                         - 5 -
spørgsmål 1
skønsmanden anmodes om på baggrund af det i sagen fremlagte materiale,
herunder navnlig bilagene 4, 10 og 11, samt eventuelle yderligere oplysninger om
de meteorologiske forhold op til skadetidspunktet den 12. marts 2010, som
skønsmanden måtte finde det relevant at indhente, at vurdere mængden af sne og
is, der måtte antages at have været på de arealer, som er højere beliggende end
huset, hvorfra smeltevand ved afsmeltning må forventes at løbe mod sagsøgers
hus.
redegørelse der danner baggrund for besvarelse af spørgsmål 1.
som bilag 4 er der fremlagt en serie foto. billederne nr. 1, 2, 3, 4, 15, 21, 22 og 23
er optaget udendørs og viser i forskelligt omfang omgivelserne, og det sne der
ligger der. billederne er optaget under sneens afsmeltning, så det er ikke muligt at
vurdere tykkelsen af det lag der efterhånden er afsmeltet. på grundlag af
billederne er min vurdering, at der har ligget et nogenlunde jævnt lag sne overalt.
ved at vurdere vejrlig i de forudgående 9-10 uger, det vil sige fra 1. januar 2010,
finder man, at det var en periode med frost, hvor middeltemperaturen for midt og
vestjylland i januar måned var -3,6 oc og i februar måned var -2,6 oc med
henholdsvis 3,7 og 2,6 oc under normalen. det samme vejrlig fortsatte ind i
begyndelsen af marts måned. det vil sige, at nedbøren hovedsagelig faldt som
sne, men i løbet af vinteren sker der både fordampning, sammenfald og af-
smeltning, så lagtykkelsen kan ikke bestemmes.
ifølge de supplerende data fra karup lå der:
•       den 11. marts kl. 7:00              12 cm sne,
•       den 12. marts kl. 7:00              8 cm sne,
•       den 13. marts kl. 7:00              0 cm sne
svar på spørgsmål 1.
det vurderes, at der har været sne på arealet, men bedømmelse af tykkelsen heraf
er forbundet med stor usikkerhed, hvorfor der henvises til dataene fra karup med
et omkring 10 cm tykt lag sne.
spørgsmål 2
skønsmanden bedes oplyse, om det er sandsynligt, at temperaturen på den om-
handlede ejendom indenfor de sidste 24 timer før den 12. marts 2010 kl. ca. 14:00
er gået fra minusgrader til plusgrader og herefter angive maksimumtemperaturen i
jordoverfladen ved mikkel moesgaard pedersens ejendom, efter at dette skete.
redegørelse der danner baggrund for besvarelse af spørgsmål 2.
som grundlag for besvarelse af dette spørgsmål henvises til det fremlagte bilag 10
for de 3 døgn 11., 12. og 13. marts 2010 for målestation flyvestation karup samt
de indhentede supplerende data herfra og fra isenvad.
for at få et overblik over tallene og for at vurdere dem, er tal for temperatur-
målingerne sat ind i nedenstående diagram.
                                         - 6 -
figur 3. diagram over temperaturforløb over 3 døgn fra 11. marts kl. 0:00 til
24:00 den 13. marts 2010.
som det ses er temperaturforløbet for de to stationer nært sammenfaldende og
derfor troværdige, især da bordinglund 4 ligger imellem de to stationer.
som det fremgår, er den største forskel mellem minimum og maksimum tem-
peraturer indenfor 24 timer før den 12. marts kl. 14:00 en stigning på henholdsvis:
•        isenvad fra +2,1 til +5,2 = 3,1 oc
•        karup fra +2,1 til +4,6 = 2,5 oc
de officielle temperaturmålinger bliver målt i 2 m højde i de såkaldte engelske
hytter, som skaber helt ensartede forhold. temperaturen ved jordoverfladen – i
græshøjde – kan variere fra disse målinger, og kan være lavere om natten op
højere i dagtimerne.
de laveste temperaturer forekommer om morgenen omkring eller efter solopgang,
hvor udstrålingen er størst. på en nat med stille og klart vejr kan varmen fra
jordoverfladen uhindret strømme ud i himmelrummet. jordoverfladen og luften
lige over jordoverfladen afkøles mest, og temperaturen her kan være indtil 4
grader lavere end i 2 m højde. fra karup opgives følgende vedr. temperaturer i
henholdsvis 2 m højde og i græshøjde:
dato 2010                     grader c – kl. 7:00                     vejrforhold
                      2 m højde       græshøjde         forskel
11. marts                2,0               0,0             2,0        tågedis
12. marts                2,2               1,0             1,2        tågedis
13. marts                1,3              -2,0             3,3        halvskyet
                                         - 7 -
tabel 1. temperaturer i henholdsvis 2 m højde og i græshøjde og forskel her i
mellem.
de højeste temperaturer forekommer derimod omkring kl. 14:00, hvor indstrå-
lingen fra solen er størst. undersøgelser i 1956 gennem en sommerperiode viste
omkring kl. 14:00 en gennemsnitlig temperaturstigning på 2 grader fra 15 – 17
grader i 0,5 m højde i forhold til i 2 m højde. ved døgnets køligere timer med et
temperaturniveau på 8 – 10 grader sås ikke nogen temperaturstigning – snarere
tvært imod.
i nærværende sag vurderes det:
•       at minimumstemperaturen ved jordoverfladen kan have været 2 grader
        lavere end de officielle målinger i 2 m højde.
•       at maksimumstemperaturen ikke har været højere ved jordoverfladen end
        de officielle målinger i 2 m højde.
ovennævnte vurderinger begrundes med følgende:
•       overskyet vejr med tågedis, lille ud- og indstråling og med let – jævn
        vind.
•       det relativt lave temperaturniveau med maksimum omkring 5 grader.
•       det relative flade terræn uden lokale terrænforskelle.
•       de store ensartede arealer hvorfra afsmeltningen finder sted.
svar på spørgsmål 2
der henvises til målingerne fra isenvad den 12. marts 2010:
temperatur i 2 m højde kl. 7:00                                  2,1 oc
fradrag for lavere temperatur i græshøjde                        2,0 ”
                                                                 0,1 oc
maksimumtemperatur kl. 14:00                                     5,2 ”
temperaturstigning ved jordoverfladen                            5,1 oc
spørgsmål 3
skønsmanden bedes ud fra de målte/observerede resultater oplyse, om det er
sandsynligt, at der den 12. marts 2010 fra kl. 02:00 til kl. 14:00 er sket en voldsom
smeltning af is eller sne. det bedes angivet, hvor mange liter vand pr. time, som er
resultatet af denne afsmeltning, ligesom det bedes angivet, om en del af
smeltevandet er sivet ned i jorden eller er blevet ledt udenom bygningerne.
…
svar på spørgsmål 3
det er sandsynligt, at der er sket en stor afstrømning af smeltevand fra is og sne
den 12. marts 2010 i tidsrummet kl. 02:00 til 14:00. det vurderes at afsmeltningen
har været i størrelsesordenen 270.000 l/time.
                                          - 8 -
det vurderes også, at afstrømning hovedsagelig har fundet sted overfladisk, da
jorden har været frostbundet. vandet er blevet ledt til bygningerne og er trængt
ind i dem, og først når det er steget til et vist niveau, har det kunnet passere enten
syd eller nord om bygningerne til afløb i brunbjerg grøft.
spørgsmål 4
skønsmanden bedes oplyse, om der har været hindringer for, at smeltevandet
kunne løbe væk fra ejendommen, f.eks. fordi den nærliggende å var frosset eller
tilstoppet eller som følge af manglende eller tilstoppede afløb på grunden.
…
svar på spørgsmål 4
set i forhold til de naturlige og oprindelige afløbsmuligheder er etablering af
volden parallelt med indkørselen til ejendommen en hindring, der tvinger vandet
til at løbe uden om volden og løber derfor til gårdens bygninger og ind på
gårdspladsen og trænger ind i bygningerne.
spørgsmål 5
skønsmanden bedes oplyse, om temperaturstigningen i den relevante periode har
været usædvanlig høj, eller om det er almindeligt med sådanne stigninger i løbet
af vinteren.
…
svar på spørgsmål 5
som det fremgår af tabel 2 kan der i marts måned såvel samme år som året før og
efter findes flere eksempler på temperaturstigninger der overstiger den stigning,
der var på skadesdatoen. temperaturstigningen har således ikke været usædvanlig
høj.
spørgsmål 6
skønsmanden anmodes om at anslå, hvor højt smeltvandet må antages at have
stået i forhold til undersiden af bygningernes døråbninger den 12. marts 2010 og
herunder oplyse, hvor meget vand, der har kunnet opstuves langs bygningernes
ydermure.
…
svar på spørgsmål 6
på grundlag af nivellement og den fundne vandstandskote på 7340-7350 har
vandet stået 30-40 cm over dørtrin eller tærskel ved bryggersdør, garageporte og
stalddør i østlige gavl, og 15-25 cm over dørtrin i døråbninger i stuehusets øst
gavl.
rumfang af opstuvet vand på gårdsplads er beregnet til ca. 500 m3. hertil kommer
vand på indkørselsvejen øst for diget og på marken beregnet til ca. 1000 m3.
spørgsmål 7
                                               - 9 -
     skønsmanden bedes oplyse, om det ville have været praktisk muligt at afværge
     eller begrænse skaden f.eks. ved at lede smeltevandet væk fra eller udenom
     stuehuset og/eller garagen ved f.eks. at grave render, etablere jord- eller sandvolde
     eller anbringe sandsække foran døråbningerne.
     det bedes i givet fald angivet, hvor lang tid det ville tage at gennemføre afvær-
     geforanstaltninger, f.eks. hvis en redningstjeneste var blevet tilkaldt.
     …
     svar på spørgsmål 7
     jeg mener, at de afværgeforanstaltninger der blev sat i gang under de givne
     forhold blev udført korrekt.
     det skal dog bemærkes, at havde man erkendt og gennemskuet årsagen til pro-
     blemet i forvejen eller tidligere i processen, kunne problemet løsnes enkelt ved at
     gennemgrave volde og give vandet frit afløb i den efter terrænforholdene naturlige
     afløbsretning, det vil sige gennem den kunstige sø til afløb i brunbjerg grøft.
     …”
ingeniør benny hansen har den 20. juli 2012 besvaret spørgsmål 8-12 til brug for ovennævnte
skønserklæring fra vagn dissing. heraf fremgår følgende vedrørende spørgsmål 8 og 9:
     ”spørgsmål 8
     skønsmanden anmodes om at foretage en besigtigelse af bygningerne samt om at
     gennemgå de i sagen fremlagte bilag og herefter oplyse, om det må antages, at
     bygningerne i forbindelse med tøvejret den 12. marts 2010 er blevet påført
     bygningsmæssige skader.
     svar:
     efter gennemgang af bygningerne og bilagene kan skønsmanden konstatere, at der
     er sket vandskader i bygningerne. ud fra de fremlagte fotos taget i forbindelse
     med tøvejret den 12. marts 2012 er det skønsmandens overbevisning, at
     vandskaderne stammer fra tøbruddet.
     spørgsmål 9
     det bedes angivet, om bygningerne er opført i overensstemmelse med gældende
     forskrifter og/eller gængs byggeskik. i benægtende fald bedes det vurderet, om en
     overholdelse af forskrifter/byggeskik ville have hindret eller reduceret skaderne
     og i bekræftende fald bedes det angivet, hvor stor en betydning dette ville have
     haft.
     svar:
     skønsmanden har ved besvarelsen forudsat, at spørgsmålet kun relaterer sig til de
     bygningsmæssige skader.
     beboelsesbygningen er udvendigt overfladebehandlet med en tyndpuds, som er
     ført hel ned til terræn. dette er ikke i overensstemmelse med god byggeskik, idet
                                               - 10 -
      der er stor risiko for frostskader i tyndpudsen i terrænhøjde. de nederste ca. 20 cm
      mod terrænet burde have været pudset op i en cementmørtel i stedet.
      i herværende tilfælde er der opstået frostskader i tyndpudsen i terrænhøjde. havde
      der været en sokkelpuds, ville der formentlig ikke være opstået frostskader, og
      udbedringsomkostningerne kunne i så fald have været reduceret med 3.000 kr.
      inkl. moms.”
af vagn dissings supplerende syns- og skønserklæring af 14. september 2012 fremgår
følgende:
      ”…
      spørgsmål 13
      syns- og skønsmanden anmodet om, at oplyse om det i forbindelse med besig-
      tigelsen i terrænet eller i forbindelse med indhentelse af de øvrige oplysninger i
      sagen, herunder luftfotos har, kunne konstateres om der forud for etableringen af
      den kunstige sø i 2005, var andre terrænmæssige ændringer for, at smeltevand
      kunne bevæge sig i den, i bilag vd2, anførte retning.
      …
      svar på spørgsmål 13
      der er intet der antyder, at der forud for etablering af den kunstige sø og op-
      bygning af volde var noget der kunne hindre smeltevandets frie løb mod brun-
      bjerg grøft.
      …”
af vagn dissings 2. supplerende syns- og skønserklæring af 31. marts 2013 fremgår føl-
gende:
      ”…
      spørgsmål af 4. sept. 2012
      syns- og skønsmanden, anmodes om at gennemgå vedlagte fotos (bilag 16, 17,
      18, 19, 20, 21, 22 og 23), der er udskrevet fra hjemmesiden www.miljøportalen.dk
      – på internetadressen http://arealinformation.miljoeportal.dk/distribution/ og
      herefter oplyse, om de fremlagte luftfotos giver skønsmanden anledning til at
      ændre besvarelsen af de tidligere besvarede spørgsmål, herunder i særdeleshed
      spørgsmål 13.
      …
      der er således ikke – set med det blotte øje – umiddelbart noget som før anlæg af
      søen i 2005 ville have hindret smeltevand i at strømme frem til bygninger og
      oversvømmet dem. men det væsentlige her er terrænformen, og da det er et
      relativt fladt terræn er det vanskeligt at se. derfor var det nødvendigt med et
      fladenivellement som fremgår af bilag vd2.
                                                - 11 -
       …
       svar på spørgsmål af 4. sept. 2012
       en gennemgang af de fremlagte fotos giver ikke anledning til at ændre besva-
       relsen af de tidligere besvarede spørgsmål.”
et antal fotos optaget den 13. marts 2010 har været fremlagt under sagen.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af mikkel moesgaard pedersen, lisbeth
pedersen, pia jensen og niels kristensen.
mikkel moesgaard pedersen har supplerende forklaret blandt andet, at det havde været
forårsagtigt vejr i dagene forud for den 12. marts 2010. der lå sne på markerne omkring hans
ejendom. jorden var meget frossen på trods af det mildere vejr. der lå ikke vand på
gårdspladsen eller på markerne om morgenen på skadesdagen. der lå lidt sne på gårdsplad-
sen. da han forlod ejendommen den dag, kørte han ad grusvejen mod skoven, hvor vejens
karakter skifter til asfaltvej. der var intet vand på vejene den morgen, da han kørte. da han
kom hjem, kørte han ad samme vej. der flød store mængder vand over grusvejen fra de
marker, der lå højere oppe, ned mod hans ejendom. det var efter hans klare opfattelse
smeltevand, da der ikke var nedbør denne dag. hans opfattelse er også baseret på, at sneen
flere steder på markerne nu var smeltet. der stod vand inde ved hans ejendom, således at det
ikke var muligt at køre ind ad indkørslen. der er taget en række billeder af ejendommen og
området dagen efter, men de giver ikke et retvisende billede af forholdene på skadesdagen.
volden i haven er 90 cm høj. den har altid været der. han har blot lagt jord på bagsiden af
den, således at den skråner ned mod græsplænen. da han kom tilbage den 12. marts 2010,
stod dyrene i stalden med benene i vand. vandet stod højt. han talte flere gange i telefon med
medarbejdere hos alm. brand forsikring a/s, der afviste dækning, ligesom man ikke ville
besigtige ejendommen. både rendegraveren og gravemaskinen havde svært ved at grave
render for afledning af smeltevand, da jorden var meget frossen.
lisbeth pedersen har supplerende forklaret blandt andet, at der ikke var problemer med
vand, da hun forlod ejendommen samme morgen. da hun og pia jensen kom kørende tilbage
                                             - 12 -
mod ejendommen senere på dagen, løb der meget smeltevand hen over grusvejen. de måtte
holde ved indkørslen, da det ikke var muligt at køre ind grundet vandmængderne. der lå
betydelige vandmængder på markerne omkring dem. hun gik gennem haven til ejendommen,
hvor vandet stod højt på gårdspladsen ind mod ejendommen. det var smeltevand, der givet
stammede fra markerne rundt om deres ejendom. der havde ikke været nedbør på
skadesdagen eller dagene forinden.
pia jensen har supplerende forklaret blandt andet, at der var vand på grusvejen, da hun og
lisbeth pedersen kom tilbage til ejendommen på skadesdagen. det var smeltevand fra
markerne højere oppe, der løb ned mod ejendommen. der var ingen nedbør. indkørslen til
ejendommen var helt oversvømmet. derfor parkerede hun bilen helt oppe ved vejen. vandet,
der stod på gulvene i huset, var sivet ind gennem bagdøren. hun kørte hjem, da det blev
mørkt. på det tidspunkt var beredskabet til stede, ligesom rendegraveren og gravemaskinen
arbejdede rundt om ejendommen.
niels kristensen har supplerende forklaret blandt andet, at han er beredskabschef i ikast-
brande kommune. da han ankom til ejendommen, blev han holdende uden for indkørslen.
han vurderede, at han godt kunne have kørt ind ad indkørslen, selv om den var oversvømmet
af vand, men valgte at holde udenfor. på gårdspladsen stod der vand. det må have været
smeltevand, da der ikke havde været nedbør i flere døgn. der var vand i huset. han kunne
ikke komme ind i mellembygningen, da vandet her stod meget højt. han vil anslå, at der var
vand i en højde af 30-40 cm. dyrene stod i vandet. en rendegraver forsøgte at grave kanaler
for at aflede vandet, men det var svært, fordi jorden var frossen. det var usædvanlig store
vandmængder, som havde ramt ejendommen.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
to voterende (lene jensen og dorte nørby (kst.)) udtaler:
                                             - 13 -
det fremgår af mikkel moesgaard pedersens familieforsikring, at forsikringen dækker
oversvømmelse som følge af voldsomt tøbrud, når vandet ikke kan få normalt afløb. det
fremgår af hans bygningsforsikring, at forsikringen dækker i det omfang, der er tale om en
pludselig hændelse, dvs. hvor såvel selve skaden som dens årsag og virkning er samtidig.
skader, der sker over et tidsrum og ikke på et tidspunkt, regnes ikke som en pludselig
hændelse. det fremgår endvidere af forsikringen, at som pludselig hændelse forstås blandt
andet voldsomt tøbrud, hvor vandet ikke kan få normalt afløb og derfor oversvømmer forsik-
ringsstedet.
mikkel moesgaard pedersen har bevisbyrden for, at skaden, som indtrådte den 12. marts
2010, skyldtes et ”voldsomt tøbrud” og derfor er omfattet af forsikringerne.
det kan efter skønserklæring af 20. juli 2012 lægges til grund, at det den 11. marts 2010 og
den 12. marts 2010, indtil skaden indtrådte kl. 14.00, ikke var frostvejr, og at temperatur-
stigningen 24 timer før den 12. marts 2010 kl. 14.00 var 2,5 grader (karup) eller 3,1 grader
(isenvad) og højest 5,1 grader. det fremgår af samme skønserklæring, at temperaturstigningen
ikke var usædvanlig høj.
ordet ”tøbrud” er efter en almindelig sproglig forståelse og som defineret i ordbog over det
danske sprog, når is og sne begynder at smelte ved tøvejrs indtræden.
efter oplysningerne om temperaturerne op til skadetidspunktet, herunder at det ikke havde
været frostvejr, og at temperaturforskellen alene havde været fra 2,5 grader til højst 5,1
grader, finder disse voterende, at der ikke har været tale om ”tøbrud”, og at det i givet fald
ikke har været ”voldsomt”.
på denne baggrund er skaden ikke omfattet af de tegnede forsikringer, som er begrænsede til
at dække pludselige hændelser - f.eks. voldsomt tøbrud - som disse er defineret i forsik-
ringsbetingelserne.
                                               - 14 -
at skadeforløbet fik så voldsomt et udfald skyldes nærmere som anført i ovennævnte
skønserklærings svar på spørgsmål 4, 7 og 13, at en etableret vold på ejendommen hindrede
vandets naturlige afløb.
disse voterende stemmer herefter for at frifinde alm. brand forsikring a/s.
én voterende (arne brandt) udtaler:
jeg stemmer for at stadfæste dommen, der i lighed med afgørelsen fra ankenævnet for
forsikring fastslår, at den anmeldte vandskade er dækningsberettiget som følge af voldsomt
tøbrud. denne voterende lægger afgørende vægt på, at det beror på en konkret vurdering,
hvorvidt en forsikringstager har godtgjort, at forsikringsbetingelsernes krav om voldsomt
tøbrud, der ikke er nærmere defineret, er opfyldt. en sådan vurdering, der blandt andet beror
på en naturlig, sproglig forståelse og praksis på området fra ankenævnet for forsikring og
domstolene, må efter karakteren af det anvendte udtryk som udgangspunkt forudsætte en vis
temperaturstigning over en kortere periode, men også andre, lokale forhold kan antages
herudover at have indflydelse på, hvorvidt en vandskade kan karakteriseres som forårsaget
ved voldsomt tøbrud.
som fastslået af byretten opstod der som følge af de metrologiske og geografiske forhold
omkring mikkel moesgaard pedersens ejendom den 12. marts 2010 en helt usædvanlig
situation, der bevirkede, at voldsomme vandmængder over kort tid den pågældende dag
strømmede mod mikkel moesgaard pedersens ejendom med den anførte vandskade til følge.
af de grunde, som byretten har anført, finder jeg, at mikkel moesgaard pedersen har godt-
gjort, at det indtrufne er omfattet af forsikringsbetingelserne om voldsomt tøbrud. jeg til-
træder endvidere, at det ikke er godtgjort, at forholdene på ejendommen er af en sådan ka-
rakter, at det kan fratage mikkel moesgaard pedersen den erstatning, som han har krav på.
der afsiges dom efter stemmeflertallet, således at alm. brand forsikring a/s frifindes.
mikkel moesgaard pedersen har under byretssagen haft retshjælpsdækning, men dæk-
ningsbeløbet er opbrugt. han har under landsretssagen haft fri proces.
                                             - 15 -
efter sagens udfald skal mikkel moesgaard pedersen i det omfang, der ikke er fri proces,
betale sagsomkostninger for begge retter til alm. brand forsikring a/s.
mikkel moesgaard pedersen skal således betale 60.000 kr. til alm. brand forsikring a/s i
sagsomkostninger for byretten. beløbet dækker udgifter til advokatbistand inkl. moms.
mikkel moesgaard pedersen skal endeligt afholde udgifterne til syn og skøn.
statskassen skal betale 50.940 kr. til alm. brand forsikring a/s i sagsomkostninger for
landsretten. beløbet omfatter 10.940 kr. til retsafgift og 40.000 kr. til udgifter til advokat-
bistand inkl. moms.
ved fastsættelsen af udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn til
sagens omfang og varighed.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
alm. brand forsikring a/s frifindes.
i sagsomkostninger for byretten skal mikkel moesgaard pedersen betale 60.000 kr. til alm.
brand forsikring a/s. mikkel moesgaard pedersen skal endeligt afholde udgifterne til syn og
skøn.
i sagsomkostninger for landsretten skal statskassen betale 50.940 kr. til alm. brand for-
sikring a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
