                      højesterets kendelse
                      afsagt mandag den 22. september 2014
sag 36/2014
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat jakob s. arrevad, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i horsens den 13. december 2013 og af
vestre landsrets 7. afdeling den 7. januar 2014.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: poul søgaard, jytte scharling, poul dahl jensen,
jan schans christensen og lars apostoli.
påstande
kærende, anklagemyndigheden, har nedlagt påstand om ophævelse af vestre landsrets ken-
delse af 7. januar 2014 og retten i horsens’ kendelse af 13. december 2013, således at sagen
af retten i horsens fremmes til afsigelse af udeblivelsesdom i medfør af retsplejelovens §
855, stk. 3, nr. 4.
indkærede, t, har påstået stadfæstelse.
sagsfremstilling
den 11. september 2013 sendte sydøstjyllands politi et anklageskrift af 3. juni 2013 i sagen
mod t til retten i horsens.
i anklageskriftet blev t tiltalt for spirituskørsel efter færdselslovens § 117, jf. § 53, stk. 1,
med påstand om bødestraf samt betinget frakendelse af førerretten i 3 år.
                                                   - 2 -
ved brev af 22. oktober 2013 blev t indkaldt til et retsmøde den 6. december 2013 kl. 13.00.
i indkaldelsen, der blev forkyndt for et myndigt medlem af ts husstand, hedder det bl.a.:
        ”anklagemyndigheden har anmodet om et retsmøde i en sag mod dem. sagen drejer sig
        om overtrædelse af færdselsloven. kopi af anklagemyndighedens anmodning vedlæg-
        ges.
        …
        de har pligt til at møde, hvis indkaldelsen er forkyndt senest 4 dage før retsmødet. …
        hvis de udebliver fra retsmødet uden at give retten besked om en gyldig grund, kan
        de blive anholdt.
        retten kan vælge at behandle sagen, selvom de ikke er til stede. det er dog en forud-
        sætning, at de ikke – ud over førerretsfrakendelse, konfiskation og erstatning – idøm-
        mes en strengere straf end fængsel i 3 måneder. hvis sagen afgøres, uden at de har væ-
        ret til stede, gælder der særlige genoptagelses- og ankeregler. …
        ønsker de at få beskikket en forsvarer, skal de snarest og inden retsmødet kontakte
        retten. de må regne med, at de selv skal betale udgifterne til forsvareren, hvis de bliver
        dømt.”
t, der ikke havde anmodet om beskikkelse af forsvarer, udeblev uden oplyst lovligt forfald fra
retsmødet. anklagemyndigheden anmodede derefter om, at sagen blev fremmet til dom i
tiltaltes fravær efter retsplejelovens § 855, stk. 3, nr. 4.
retten i horsens optog spørgsmålet til kendelse, der blev afsagt den 13. december 2013. i
kendelsen hedder det bl.a.:
        ”anklagemyndigheden har tilkendegivet, at der vil blive nedlagt påstand om bødestraf
        og om betinget frakendelse af førerretten.
        anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at sagen fremmes umiddelbart til afsi-
        gelse af udeblivelsesdom.
        som anført i vestre landsrets kendelse af 8. august 2013, refereret i tidsskrift for kri-
        minalret 2013, side 1003/1v, vil det i en situation som den foreliggende være betænke-
        ligt at fratage tiltalte den retssikkerhedsmæssige garanti, som en obligatorisk forsvarer-
        beskikkelse indebærer, hvorfor sagen ikke kan fremmes til dom uden beskikkelse af for-
        svarer. derfor
                                                b e s t e m m e s:
        sagen fremmes ikke til afsigelse af udeblivelsesdom.
                                                  - 3 -
       sagen udsat på anklagemyndighedens bemærkninger til spørgsmålet om anholdelse af
       tiltalte eller om beskikkelse af forsvarer for tiltalte.”
anklagemyndigheden kærede kendelsen til vestre landsret og gjorde gældende, at obligato-
risk forsvarerbeskikkelse alene skal ske i sager, hvor der er spørgsmål om fængselsstraf. ved
kendelse af 7. januar 2014 stadfæstede landsretten byrettens kendelse i henhold til grundene.
anbringender
anklagemyndigheden har anført bl.a., at bestemmelsen i retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i,
efter ordlyden klart og tydeligt alene foreskriver obligatorisk forsvarerbeskikkelse i sager, der
fremmes efter retsplejelovens § 855, stk. 3, nr. 4, når der er spørgsmål om fængselsstraf. her-
overfor står bemærkningerne om obligatorisk forsvarerbeskikkelse i forarbejderne til lovæn-
dringen i 1994, hvor bestemmelsen i retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i, og § 855, stk. 3, nr.
4, blev indført. disse bemærkninger om obligatorisk forsvarerbeskikkelse synes at angå alle
sager, der fremmes efter bestemmelsen i retsplejelovens § 855, stk. 3, nr. 4. i forarbejderne til
lovændringen i 1994 er der imidlertid hovedsageligt fokus på spørgsmålet om frihedsstraf,
ligesom det fremgår, at et af formålene med lovforslaget er at udvide adgangen til at idømme
frihedsstraf ved udeblivelsesdom. den obligatoriske forsvarerbeskikkelse synes således alene
at vedrøre sager, hvor der er spørgsmål om at idømme frihedsstraf. forarbejderne tager ikke i
øvrigt stilling til spørgsmålet om forsvarerbeskikkelse i sager om bøde og frakendelse.
af den europæiske menneskerettighedsdomstols praksis fremgår, at retten til at få en forsva-
rer beskikket ikke er en absolut rettighed. der hersker ikke tvivl om, at forsvarerbeskikkelse
er en væsentlig retssikkerhedsgaranti for tiltalte, men som anført i den europæiske menne-
skerettighedsdomstols praksis vil der være sager, hvor det retssikkerhedsmæssige aspekt ikke
taler med helt samme vægt i relation til behovet for beskikkelse af forsvarer. den
foreliggende sag er ukompliceret såvel juridisk som bevismæssigt. der er alene spørgsmål om
bødestraf, som udmåles på takstmæssigt grundlag, og førerretsfrakendelse, som er en
obligatorisk retsfølge. der foreligger derfor ikke sådanne retssikkerhedsmæssige
betænkeligheder, at sagen ikke bør fremmes i tiltaltes fravær uden tilstedeværelse af en
beskikket forsvarer. hertil kommer, at sagen alene kan fremmes i medfør af retsplejelovens §
855, stk. 3, nr. 4, hvis tiltalte har været lovligt indkaldt, og det af indkaldelsen fremgår, at
udeblivelse uden oplyst lovligt forfald kan medføre, at tiltalte dømmes for de forhold, som
tiltalen angår, jf. § 855, stk. 3, nr. 4. hvis sagen fremmes i tiltaltes fravær i medfør af § 855,
                                                - 4 -
stk. 3, nr. 4, skal dommen forkyndes for tiltalte personligt, medmindre tilsigelsen har været
forkyndt for denne personligt. tiltalte har endelig et ubetinget krav på at få sagen genoptaget,
hvis han anmoder herom inden 4 uger fra dommens forkyndelse, jf. retsplejelovens § 987, stk.
3.
t har anført bl.a., at retsplejelovens § 855, stk. 3, nr. 4, vedrører de mere alvorlige
straffesager, der berettiger til en alvorligere sanktion end bøde. der er ved denne proces – i
modsætning til retsplejelovens § 897 – ikke en formodning for, at tiltalte ved sin udeblivelse
har tilstået forholdet. det følger af forarbejderne, at der under hovedforhandlingen skal ske en
sædvanlig bevisførelse forud for rettens vurdering af skylds- og (eventuelt) sanktionsspørgs-
målet, hvilket også er forudsat af den europæiske menneskerettighedsdomstol. dette nød-
vendiggør i sagens natur, at tiltalte som altovervejende hovedregel skal være repræsenteret af
en forsvarer, der kan sikre processen på vegne tiltalte. i forarbejderne til lovændringen i 1994
hedder det om forsvarermedvirken bl.a.: ”som en yderligere retssikkerhedsmæssig garanti for
den tiltalte foreslås det derfor som en betingelse for, at sagen kan fremmes til udeblivelses-
dom, at der i alle tilfælde skal beskikkes en sådan forsvarer. … det forhold, at der skal ske
fuldstændig bevisførelse indebærer bl.a., at vidneførsel for retten foregår på sædvanlig måde
under medvirken af forsvarer og anklager.” i forarbejderne til lovændringen i 2002 hedder det
i overensstemmelse hermed bl.a.: ”der skal som hidtil ske bevisførelse, for at tiltalte kan
dømmes. … tiltalte skal i overensstemmelse med de gældende regler altid have en forsvarer,
som normalt vil være beskikket.” forarbejderne til begge lovændringer bekræfter således en-
tydigt, at det med indførelsen af § 855, stk. 3, nr. 4, udelukkende har været tilsigtet at opret-
holde ordningen i den sædvanlige strafferetspleje med fuld bevisførelse om tiltaltes skyld og
adgang til forsvarerbistand mv. det har formodningen imod sig, at lovgiver skulle have til-
sigtet en begrænsning af tiltaltes adgang til at få beskikket en forsvarer, selvom anklagemyn-
digheden ikke har nedlagt påstand om fængselsstraf.
det ville have udgjort en åbenbar krænkelse af ts rettigheder i henhold til den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 6, hvis byretten havde gennemført hoved-
forhandlingen i ts fravær – med den sædvanlige bevisførelse som beskrevet ovenfor – uden at
han var repræsenteret af en forsvarer under hovedforhandlingen. i forarbejderne til
lovændringen i 1994 anså justitsministeriet muligheden for at afsige udeblivelsesdom i
straffesager for at være i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskon-
ventions artikel 6 under bl.a. følgende forudsætning: ”for så vidt angår spørgsmålet om sa-
                                                - 5 -
gens oplysning bemærkes, at det som nævnt ovenfor er en betingelse for sagens fremme til
udeblivelsesdom, at der er beskikket en forsvarer for den tiltalte.”
retsgrundlaget
retsplejelovens § 855, stk. 3, nr. 4, er sålydende:
       ”en hovedforhandling kan fremmes til dom i tiltaltes fravær, hvis retten ikke finder til-
       taltes tilstedeværelse nødvendig,
       …
       4) når tiltalte ikke idømmes højere straf end ubetinget fængsel i 3 måneder eller andre
       retsfølger end konfiskation, førerretsfrakendelse eller erstatning”.
i retsplejelovens § 731, stk. 1, litra j, hedder det:
       ”offentlig forsvarer bliver, for så vidt sigtede ikke selv har valgt en forsvarer, eller den
       valgte forsvarer udebliver, at beskikke,
       …
       j) når sager, hvor der er spørgsmål om fængselsstraf, fremmes i medfør af § 855, stk. 3,
       nr. 4.”
de to bestemmelser blev indsat i retsplejeloven ved lov nr. 369 af 18. maj 1994. § 855, stk. 3,
nr. 4, blev indsat som § 847, stk. 3, nr. 4, der havde følgende ordlyd:
       ”§ 847. …
       stk. 3. en domsforhandling kan fremmes til dom i tiltaltes fravær, hvis retten ikke finder
       tiltaltes tilstedeværelse nødvendig,
       …
       4) når der under sagen alene er spørgsmål om ubetinget frihedsstraf i 30 dage eller
           derunder, konfiskation, førerretsfrakendelse eller erstatning”.
der blev samtidig hermed indsat en ny bestemmelse i retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i, om
obligatorisk forsvarerbeskikkelse med følgende ordlyd:
       ”offentlig forsvarer bliver, for så vidt sigtede ikke selv har valgt en forsvarer, eller den
       valgte forsvarer udebliver, at beskikke,
       …
       i) når sager, hvor der er spørgsmål om frihedsstraf, fremmes i medfør af § 847, stk. 3,
       nr. 4.”
                                                - 6 -
i bemærkningerne til lovforslaget (folketingstidende 1993-94, tillæg a, l 231, sp. 8030 ff.)
hedder det bl.a.:
     ”1.5. lovforslaget har yderligere til formål at udvide adgangen til at idømme friheds-
     straf ved udeblivelsesdom. det foreslås, at en domsforhandling kan fremmes til dom i
     tiltaltes fravær, hvis retten ikke finder hans tilstedeværelse nødvendig, og der ikke
     skønnes at blive spørgsmål om højere straf end hæfte eller fængsel i 30 dage. gældende
     rets krav om, at tiltalte skal give samtykke til sagens fremme, foreslås således ophævet i
     disse tilfælde. i stedet stilles krav om, at anklageskriftet skal være forkyndt for tiltalte
     personlig, og at der skal være beskikket en forsvarer for tiltalte. …
     5.2. forslagets baggrund og indhold
     5.2.1. generelle synspunkter
     det forekommer i vidt omfang, at den tiltalte i mindre straffesager, hvor frihedsstraf er
     forskyldt, udebliver fra retsmødet. dette medfører i reglen, at sagen udsættes, for at til-
     talte kan komme til stede, med tidsspilde for retten, advokater, vidner m.m. til følge. …
     5.2.2. nyordningen med udeblivelsesdomme
     selve adgangen til at idømme kortvarige frihedsstraffe ved udeblivelsesdom foreslås
     etableret ved en ændring af bestemmelsen i retsplejelovens § 847, stk. 2. …
         justitsministeriet foreslår derfor, at der i § 847 indsættes en ny bestemmelse, hvoref-
     ter en straffesag uden den tiltaltes samtykke kan fremmes, selv om tiltalte udebliver. det
     er imidlertid en betingelse for sagens fremme, at der ikke bliver spørgsmål om højere
     straf end ubetinget frihedsstraf i 30 dage. sagen kan således ikke resultere i, at den til-
     talte idømmes frihedsstraf i mere end 30 dage – heller ikke betinget. der er også mulig-
     hed for idømmelse af bødestraf, ligesom der kan ske konfiskation, afgøres erstatnings-
     krav og ske frakendelse af førerretten.
         for at sikre, at den tiltalte er bekendt med domsforhandlingen, er det endvidere en
     betingelse for, at sagen kan fremmes, at der er sket forkyndelse for den tiltalte personlig.
     …
     5.2.3. forsvarermedvirken
     det er desuden en betingelse for, at sagen kan fremmes til dom i tiltaltes fravær, at der
     beskikkes en forsvarer for den tiltalte. der er nedenfor nærmere redegjort for, at den fo-
     reslåede nyordning især vil få betydning for sager om kørsel i frakendelsestiden og spi-
     ritus- og promillekørsel. …
         udebliver den tiltalte således i en sag, der vedrører kørsel i frakendelsestiden eller
     spirituskørsel, vil der som udgangspunkt ikke være beskikket en forsvarer for den på-
     gældende, og den tiltalte vil selvsagt heller ikke kunne anmode herom. som en yderli-
     gere retssikkerhedsmæssig garanti for den tiltalte foreslås det derfor som en betingelse
     for, at sagen kan fremmes til udeblivelsesdom, at der i alle tilfælde skal beskikkes en
     sådan forsvarer.
     …
     5.2.7. sager, der omfattes af nyordningen
     en udvidet adgang til at idømme frihedsstraf uden tiltaltes tilstedeværelse vil formentlig
     primært kunne anvendes inden for færdselslovsområdet, hvor en stor del af sagerne af-
     gøres helt takstmæssigt med korte frihedsstraffe. …
                                                  - 7 -
           bestemmelsen muliggør også, at der udmåles bødestraf i sagen, og tillige at der
       pålægges erstatningspligt, sker konfiskation eller frakendelse af førerretten.”
i lovforslagets specielle bemærkninger til § 731, stk. 1, litra i, hedder det bl.a.:
       ”der indføres med denne bestemmelse obligatorisk forsvarerbeskikkelse i sager, hvor
       domsforhandlingen fremmes i tiltaltes fravær efter forslaget til § 847, stk. 3, nr. 4.”
ved lov nr. 256 af 8. maj 2002 blev området for afsigelse af udeblivelsesdomme efter rets-
plejelovens § 847, stk. 3, nr. 4, i tiltaltes fravær udvidet fra sager, hvor der ”alene er spørgs-
mål om ubetinget frihedsstraf i 30 dage eller derunder” til sager, hvor der ”ikke idømmes hø-
jere straf end ubetinget fængsel i 3 måneder”.
i bemærkningerne til lovforslaget (folketingstidende 2001-02, 2. samling, tillæg a, l 73, s.
2072 ff.) hedder det bl.a.:
       ”1. indledning
       formålet med lovforslaget er – gennem en øget anvendelse af udeblivelsesdomme i
       straffesager – at bidrage til en mere hensigtsmæssig ressourceudnyttelse ved domsto-
       lene, herunder at nedbringe domstolenes sagsbehandlingstider. dette skal navnlig ske
       ved at forhøje grænsen for, hvor lange fængselsstraffe det skal være muligt at idømme i
       tilfælde, hvor den tiltalte ikke møder op til domsforhandlingen. efter forslaget skal det
       fremover være muligt at gennemføre en domsforhandling og afsige dom, selv om tiltalte
       ikke er mødt frem, når tiltalte ikke idømmes højere straf end ubetinget fængsel i 3 må-
       neder. …
       3.3.6. medvirken af forsvarer
       advokatrådet, dommerforeningen og rigsadvokaten foreslår, at den tiltalte fortsat altid
       skal have en forsvarer.
           justitsministeriet er enig med advokatrådet, dommerforeningen og rigsadvokaten
       heri, og foreslår derfor ikke ændring af retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i.”
højesterets begrundelse og resultat
kæremålet angår, om en færdselsstraffesag, hvor anklagemyndigheden har påstået bødestraf
og betinget førerretsfrakendelse, kan fremmes til dom i tiltaltes fravær efter retsplejelovens §
855, stk. 3, nr. 4, uden at der beskikkes forsvarer for den udeblevne tiltalte.
i den af byretten trufne afgørelse, som landsretten har tiltrådt, er det med henvisning til vestre
landsrets kendelse i tfk 2013.1003/1 anført, at det i en situation som den foreliggende vil
                                                 - 8 -
være betænkeligt at fratage den tiltalte den retssikkerhedsmæssige garanti, som en obligato-
risk forsvarerbeskikkelse indebærer, hvorfor sagen ikke kan fremmes til dom uden beskik-
kelse af forsvarer.
højesteret lægger til grund, at byretten og landsretten herved har fundet, at der i den forelig-
gende sag skal ske beskikkelse af forsvarer efter retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i (nu litra
j), om obligatorisk forsvarerbeskikkelse som betingelse for, at sagen kan fremmes til udebli-
velsesdom.
efter retsplejelovens § 731, stk. 1, litra j, skal der ske obligatorisk forsvarerbeskikkelse, når
sager, hvor der er spørgsmål om fængselsstraf, fremmes i medfør af § 855, stk. 3, nr. 4.
efter ordlyden af § 731, stk. 1, litra j, skal der således ikke ske obligatorisk forsvarerbeskik-
kelse i den foreliggende færdselsstraffesag, hvor der ikke er spørgsmål om fængselsstraf, men
alene om bødestraf og betinget førerretsfrakendelse.
højesteret finder, at forarbejderne til lovændringerne i 1994 og 2002 ikke giver grundlag for
at anlægge en anden fortolkning end den, som den klare ordlyd af bestemmelsen fører til.
det bemærkes herved, at formålet med lovændringerne i 1994 og 2002 var at udvide adgan-
gen til at idømme frihedsstraf ved udeblivelsesdom. ved den udvidelse, der skete ved 1994-
lovændringen, blev der som en retssikkerhedsmæssig garanti bl.a. indført et krav om obligato-
risk forsvarerbeskikkelse i retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i (nu j), i sager, ”hvor der er
spørgsmål om frihedsstraf”. ved lovændringen i 2002, hvor området for idømmelse af fæng-
selsstraf ved udeblivelsesdom blev yderligere udvidet, fandt lovgiver ikke grundlag for at æn-
dre på ordlyden af retsplejelovens § 731, stk. 1, litra i (nu j) og dermed på kriteriet for den
obligatoriske forsvarerbeskikkelse i sager, der fremmes efter retsplejelovens § 855, stk. 3, nr.
4.
på den anførte baggrund finder højesteret, at der ikke skal ske obligatorisk forsvarerbeskik-
kelse efter retsplejelovens § 731, stk. 1, litra j, i det foreliggende tilfælde, hvor der alene er
spørgsmål om bødestraf og betinget frakendelse, for at sagen kan fremmes til udeblivelses-
dom efter § 855, stk. 3, nr. 4.
                                                - 9 -
dette resultat kan ikke anses for at være i strid med den europæiske menneskerettighedskon-
ventions artikel 6. den foreliggende sag er bevismæssigt ukompliceret, og i tilfælde af dom-
fældelse er både straf og frakendelse takstmæssig. endvidere skal dommen forkyndes for til-
talte personligt, jf. retsplejelovens § 219 a, stk. 5, og der er en let adgang til genoptagelse,
hvis tiltalte bliver dømt, jf. § 987, stk. 3.
højesteret hjemviser herefter sagen til fortsat behandling ved retten i horsens.
                                         thi bestemmes:
sagen hjemvises til retten i horsens til fortsat behandling.
kæremålsomkostningerne for højesteret betales af statskassen.
