dom
afsagt den 7. januar 2014 i sag nr. bs 8-1948/2011:
jammerbugt forsyning a/s
lundbakvej 5
9490 pandrup
mod
fjerritslev fjernvarmeværk a.m.b.a.
industrivej 27
9690 fjerritslev
sagens baggrund og parternes påstande
sagen, der er anlagt den 21. december 2011, vedrører spørgsmål om ansvaret for et forhøjet
indhold af cadmium i slammet på jammerbugt forsyning a/s' rensningsanlæg i fjerritslev i
perioden 2009-2011 og om erstatning for omkostninger som følge heraf.
sagsøgerens påstand er:
fjerritslev fjernvarmeværk a.m.b.a. tilpligtes at betale 1.774.319,29 kr. til jammerbugt
forsyning a/s med tillæg af procesrente af 1.429.622,50 kr. fra sagsanlæg til 20. september
2013 og af 1.774.319,29 kr. fra den 21. september 2013 og til betaling sker.
sagsøgtes påstand er:
frifindelse.
oplysningerne i sagen
jammerbugt forsyning (herefter forsyningen) konstaterede i en periode fra 2009 et forhøjet
indhold af cadmium i slammet på rensningsanlægget i fjerritslev. det forhøjede indhold af
cadmium bevirkede, at slammet ikke kunne køres ud på landbrugsjord. slammet blev i stedet
kørt til tyskland.
for at få afdækket kilden til forhøjede cadmiumindhold i slammet iværksatte forsyningen i
august-november 2010 målinger ved fjerritslev fjernvameværk (herefter fjernvameværket).
disse målinger blev foretaget i en brønd umiddelbart før spildevandet fra fjernvameværket
løb ud i det offentlige kloaksystem. disse målinger viste en væsentlig overskridelse af
grænserne for cadmiumindholdet i fjernvarmeværkets udledningstilladelse. af
udledningstilladelsen af 10. august 2004 fremgår, at grænseværdien for cadmium i
processpildevandet er 0,003 mg/l. der skal udtages 6 kontrolprøver jævnt fordelt over et år.
disse kontroller var i overensstemmelse med anvisning i udledningstilladelsen blevet
foretaget i en brønd inde på anlægget, og viste ikke overskridelser af betydning.
forsyningen bad firmaet orbicon foretage undersøgelser med henblik på at be- eller afkræfte
forsyningens formodning om, at kilden til det for høje cadmium indhold i slammet var
udledninger fra fjernvarmeværket. orbicon konkluderede i en rapport af 29. marts 2011:
"det vurderes... at det er overvejende sandsynligt, at kilden til det alt for høje indhold af cadmium i slam fra
fjerritslev renseanlæg er fjerritslev fjernvarmeværk amba."
                                                   - 2 -
på foranledning af fjernvameværket foretog firmaet enviclean aps en vurdering af orbicons
rapport. i et notat af 22. maj 2011 konkluderes:
"... at jammerbugt forsyning ikke har et tilstrækkeligt datagrundlag for en beregning som viser hvor meget
fjerritslev fjernvarmeværk udleder af cadmium i forhold til den samlede belastning til renseanlægget, og
dermed et grundlag for en økonomisk konsekvensberegning."
fjernvarmeværket fik den 26. januar 2011 påbud om inden den 1. marts 2011 at overholde
grænseværdien på 0,003 mg/l i den samlede udledning fra virksomheden til offentlig kloak og
dokumentere dette ved prøveudtagning i samme brønd, som prøverne med overskridelserne
var udtaget.
jammerbugt forsynings krav er opgjort således:
2011:
transport til tyskland af 780,28 tons slam a 600 kr:                   468.168,00 kr.
sparet på udbringning på landbrugsjord
780,28 tons a 171,19 kr.                                               133.576,64 kr.
administration                                                            7.700,00 kr.
driftspersonale                                                           2.800,00 kr.
rådgiver                                                                 98.417,34 kr.
analyser                                                                 10.715,90 kr.
advokat                                                                  63.697,16 kr.
ialt 2011                                                              517.921,76 kr.
2010:
transport til tyskland af 1244,48 tons slam a 600 kr:                   746.688,00 kr.
sparet på udbringning på landbrugsjord
1244,48 tons a 210,67 kr.                                              262.176,46 kr.
administration                                                           13.200,00 kr.
analyser                                                                 14.030,00 kr.
ialt 2010                                                              511.741,54 kr.
2009:
transport til tyskland af 869,88 tons slam a 590 kr:                   468.168,00 kr.
sparet på udbringning på landbrugsjord
869,88 tons a 166,66 kr.                                               133.576,64 kr.
leje af gummiged                                                         10.000,00 kr.
administration                                                            8.800,00 kr.
analyser                                                                  2.731,50 kr.
ialt 2009                                                              389.788,12 kr.
samlet 2009-2011: 1.419.451,43 kr. med tillæg af moms 354.862,86 kr. ialt 1.774.314,29 kr.
                                           - 3 -
under sagen er der afholdt syn og skøn ved civilingeniør morten steen sørensen. af
skønserklæringen fremgår:
"...
besvarelse af skønstema
ved synsforretningen fremførte undertegnede, at den af orbicon udarbejdede rapport
over målte cadmiumkoncentrationer i kloaksystemet (bilag 3) ikke dækkede alle tilløb
til fjerritslev renseanlæg. derfor blev det ved synsforretning aftalt, at der skulle
gennemføres supplerende målinger. disse målinger blev gennemført den 25. februar
2013. undersøgelsens indhold og det tilhørende resultatet fremgår af bilag mss-b.
...
sagsøgers syns- og skønstema af 2. maj 2012
spørgsmål 1
finder syns- og skønsmanden, at årsagen til det høje cadmiumindhold i slammet på
fjerritslev rensningsanlæg i det væsentligste kan henføres til tilledning af cadmium
fra fjerritslev fjernvarmeværk?
svar
det skønnes, at det høje cadmiumindhold, der konstateredes i slammet på fjerritslev
renseanlæg i det væsentligste kan henføres til tilledning af cadmium fra fjerritslev
fjernvarmeværk.
dette skøn bygger primært på den af orbicon gennemførte undersøgelse
”kildesporing i fjerritslev”, fra marts 2011 (sagsmaterialets bilag 3) suppleret med de
i forbindelse med denne skønserklæring gennemførte analyser omtalt i bilag mss-b
og gengivet i bilag mss-c.
af bilag mss-b fremgår, at det høje cadmiumindhold i indløb til fjerritslev
renseanlæg ikke kan genfindes i de tilløb, der er fra de omegnsbyer
(manstrup/bejstrup, skerping/korsholm, ørebro og gøttrup), der har direkte tilløb til
renseanlægget eller til trykledningen fra fjerritslev,
...
pumpestationen ved fjerritslev, der trykker spildevandet til fjerritslev renseanlæg,
har tilløb fra flere områder. der er udtaget prøver i alle tilløb, og disse peger på en
forøget tilledning af cadmium fra én tilløbsstrækning, nemlig fællesledningen fra
fjerritslev by.
trykledningerne fra hjortdal/slettestrand og klim/throup samt
gravitationsledningerne fra ternevej (fjerritslev vest) og fra migatronic viser værdier
                                           - 4 -
af cadmiumindhold, der er en faktor 2,5-10 gange mindre end cadmiumindholdet i
hovedledningen fra fjerritslev by.
på hovedledningen fra fjerritslev by er der udtaget 4 prøver. umiddelbart før
tilledning fra fjerritslev fjernvarmeværk er der målt 0,5 mg cd/kg ts. umiddelbart
efter er der målt 30,5 mg cd/kg ts. disse målinger er fra marts 2011. i den brønd,
der følger umiddelbart efter brønden med det høje cadmiumindhold i 2011, blev der i
februar 2013 målt 5,1 mg cd/kg ts, og slutteligt er der i tilløb til overløbsbygværk
umiddelbart før den sidste pumpestation i fjerritslev målt 2,4 mg cd/kg ts. selvom
der er et tilløb mellem de to sidste målinger, hvorfra der ikke kunne udtages prøve på
grund af kloaksystemets konstruktion, peger disse 4 målinger i overvejende grad på,
at den primære kilde til udledning af cadmium til kloakken er fjerritslev
fjernvarmeværk.
...
ved synsforretningen anmodede sagsøgers advokat om specielt at fokusere på
perioden 2009-2011 i ovenstående forbindelse.
på nedenstående diagram [ikke gengivet i dommen] er derfor gengivet samtlige
målinger udført på og ved fjerritslev fjernvarmeværk i perioden 2009-2011. data er
gengivet i sagsmaterialets bilag 9. det bemærkes til diagrammet, at måling dateret
15.11.2011 i bilag 9 er medtaget som værende udtaget den 15.11.2010.
...
af ovenstående diagram [ikke gengivet i dommen] ses det, at fjernvarmeanlæggets
egenkontrolprøver viser et lavt niveau med enkelte overskridelser af grænseværdi for
udledning af cadmium i perioden 2009-2011...
tilsvarende målinger foretaget i samlebrønd foran fjernvarmeværket (røde og grønne
markeringer) viser betydeligt større udledninger af cadmium, hvilket kan indikere, at
der er andre ukendte kilder til cadmiumudledning på fjerritslev fjernvarmeværk end
blot fra røggasvaskeranlægget, se besvarelse af spørgsmål 3.
de koncentrationer af cadmium, der konstateres i samlebrønden i slutningen af 2010
og starten af 2011 er så betydelige, at de skønnes at have væsentlig indflydelse på
den tilledning af cadmium til fjerritslev renseanlæg, der observeres i samme
periode.
spørgsmål 2
i spørgsmål b henvises til vejbrønde. idet jammerbugt forsyning a/s kan oplyse, at
den omhandlende brønd knytter sig til en regnvandsledning, bedes syns- og
skønsmanden oplyse, hvorvidt stikprøver i denne brønd har nogen betydning for
                                           - 5 -
spørgsmålet om, hvad baggrunden er for det høje cadmiumindhold konstateret i
slammet på fjerritslev renseanlæg.
svar
stikprøver udtaget i de ud for fjerritslev elektro a/s’ beliggende vejbrønde ud for
industrivej 20 har ingen betydning for cadmiumindholdet konstateret i slammet på
fjerritslev renseanlæg.
...
da regnvandsledningen ikke har tilløb til spildevandssystemet i ternevej, men
derimod til den nærliggende grøft, som heller ikke har tilløb til kloaksystemet, kan det
konkluderes, at det observerede cadmiumindhold i vejbrøndene ud for industrivej 20
ikke bidrager til den konstaterede cadmiumindhold i slammet på fjerritslev
renseanlæg.
spørgsmål 3
syns- og skønsmanden bedes oplyse, om de analyser, som fjerritslev
fjernvarmeværk foretager som led i egenkontrollen, omfatter alle
spildevandsstrømme fra fjernvarmeværkets areal til rensningsanlægget, eller om
egenkontrollen kun vedrører processpildevandet.
svar
de analyser, fjerritslev fjernvarmeværk udfører som led i egenkontrol vedrører kun
udledning af processpildevand som kondensat fra røggasvaskeranlægget.
denne vandmængde er, jf. bilag a (fjernvarmeværkets miljøgodkendelse), kun en af
5 typer spildevand fra fjernvarmeværket:
    • renset kondensat fra røggasvaskeranlægget
    • spildevand fra rengøring og sanitetsspildevand
    • reparationsvand
    • regnvand, tag- og overfladevand
    • vand fra reparation af kedler.
det bemærkes, at miljøgodkendelsen (bilag a) gengiver renset kondensat fra
røggasvaskeranlægget som den primære kilde, hvilket er begrundelsen for, at
miljømyndigheden kræver rensning og egenkontrol af denne spildevandsstrøm.
...
det skønnes ... at den primære årsag til de forskellige opfattelser af, hvor meget
cadmium fjerritslev fjernvarmeværk udleder, skal findes i, at fjernvarmeværket
fokuserer på målinger fra deres egenkontrol, som således kun vedrører en af
                                          - 6 -
spildevandsstrømmene, mens jammerbugt forsyning fokuserer på hele
fjernvarmeværkets belastning, altså alle 5 ovenstående strømme.
at der er forskel mellem de to sæt analyser, kan ses af nedenstående diagram [ikke
gengivet i dommen], hvor cadmiumindholdet i kondensatet fra røgvaskeranlægget er
gengivet (oplyst i bilag 12) og sammenlignet med målinger i målebrønden (bilag 10)
for samme periode i 2012.
...
der måles i 9 af 15 prøver i bilag 12 under detektionsgrænsen (0,3 µg cd/l). hvis det
antages, at disse 9 målinger indeholder netop detektionsgrænsens værdi, måles i
kondensatet gennemsnitligt 1,25 µg cd/l.
til sammenligning måles 8,8 µg cd/l i 9 prøver i målebrønden (bilag 10), altså ca. 7
gange så høj en værdi.
det skønnes, at denne forskel primært må tilskrives andre kilder til udledning af
cadmium fra fjernvarmeværket end alene fra røgvaskeranlægget. potentielle kilder i
den forbindelse kunne være rengøring af røgvaskerrum, afløb fra askerum og
flislager samt muligvis nedslag af røg, der vaskes af tag under regn.
sagsøgtes supplerende syns- og skønstema af 20. marts 2012
spørgsmål a
skønsmanden bedes oplyse, om den af sagsøger anvendte metode til kildesporing
ved måling af cadmiumindhold i kloakhud/biofilm giver et retvisende billede af, om
tilledning har været grænseoverskridende.
svar
hvorvidt en tilledning er grænseoverskridende eller ej vedrører de krav, der måtte
være stillet i den tilhørende miljøgodkendelse. hertil kan den anvendte metode til
kildesporing ikke anvendes.
i miljøgodkendelsen vil en virksomhed normalt få et krav til en
udledningskoncentration. denne udledningskoncentration måles som en øjeblikkelig
koncentration, svarende til den belastning, der er i vandfasen præcist ved
prøveudtagningen. for fjerritslev fjernvarmeværk er dette krav til udledning af
cadmium, jf. bilag a, på 0,003 mg cd/l, svarende til naturstyrelsens vejledende
grænseværdi. den anvendte metode til kildesporing ved måling af cadmium i
kloakhud/ biofilm rapporteres i mg cd/kg ts, altså en helt anden enhed end anvendt
i miljøgodkendelsen.
                                            - 7 -
kloakhudsmetoden er en anerkendt metode til kildesporing. den bygger på, at
tungmetaller, der transporteres gennem kloaksystemet, akkumuleres eller
opkoncentreres i kloakhuden. ved at måle her opnås værdier, der således er
væsentlige over detektionsgrænsen. det giver mere sikre målinger. for stoffer som
cadmium, hvor der oftest er meget lave koncentrationer i spildevandet, er dette en
fordel.
kloakhudsmetoden har den fordel, at der skal være en belastning over en længere
periode, før tungmetallet akkumuleres i kloakhuden. til gengæld udveksles
tungmetallerne ikke på samme måde tilbage til spildevandet, hvorfor man taler om, at
hukommelsen i kloakhuden kan være lang. som eksempel herpå er det i en vki-
rapport for lynettefællesskabet fra 2000 omtalt, at der her blev registreret høje
koncentration af kviksølv (300-460 mg hg/kg ts) i kloakhuden 13 år efter
forureningshændelsen.
da tidsfaktoren (perioden, hvor tungmetallet akkumuleres) er variabel, kan der ikke
opstilles en entydig relation mellem koncentrationen af cadmium i spildevandet (mg/l)
og mængden af cadmium, der måles i kloakhuden (mg/kg ts). kloakhudsmetoden
kan derfor kun bruges til kildesporing, idet metoden anvendes til at sammenligne
cadmiumindhold fra forskellige tilløb i samme område, og herudfra konkludere, hvor
der kan være markante udledninger af det undersøgte tungmetal, se bilag mss-b.
at der er målt meget høje koncentrationer af cadmium med kloakhudsmetoden i
brønden efter tilløb fra fjerritslev fjernvarmeværk set i forhold til brønden før
fjernvarmeværkets tilløb indikerer således kun, at der har været en væsentlig
udledning af cadmium på et eller andet tidspunkt fra fjernvarmeværket, ikke hvor stor
eller hvor grænseoverskridende denne udledning har været.
spørgsmål b
skønsmanden bedes oplyse, om de af sagsøger anvendte prøvetagningslokaliteter
effektivt afdækker andre potentielle forureningskilder. skønsmanden bedes herunder
specifikt oplyse, om det kan udelukkes, at der sker tilledning af cadmium fra
kloakindløb fjerritslev syd, når der henvises til, at der er konstateret signifikant
forhøjet indhold af cadmium i stikprøver udtaget fra vejbrønde på denne del af
kloakledningen (jf. analyseresultater vedhæftet bilag c).
svar
de af sagsøger anvendte prøvetagningslokaliteter (afrapporteret i orbicons rapport,
”kildesporing i fjerritslev”, gengivet i sagsmaterialets bilag 3) afdækker ikke effektivt
andre potentielle forureningskilder.
der kunne principielt set være andre udledere af cadmium fra omegnsbyerne
gøttrup, ørebro, korsholm og skerping, samt fra området øst for fjernvarmeværket
(industrivej øst og migatronic).
                                           - 8 -
det blev påtalt ved synsforretningen, hvorefter der blev iværksat et supplerende
måleprogram, afrapporteret i bilag mss-b og mss-c.
ved at sammenholde undersøgelserne i bilag 3 med de supplerende undersøgelser,
afrapporteret i bilag mss-b, kan det konstateres, at der ikke er fundet andre
væsentlige udledninger af cadmium end fra fjerritslev fjernvarmeværk i oplandet til
fjerritslev renseanlæg.
i bilag 3 er cadmiumindholdet i ledningen fra fjerritslev syd bestemt i brønd
a58s145 på marken ved ternevej til 0,73 mg cd/kg ts. det kan derfor ikke
udelukkes, at der sker tilledning af cadmium fra fjerritslev syd, men da det målte
cadmiumindhold ikke er afvigende i forhold til målinger i andre spildevandsledninger i
oplandet til fjerritslev renseanlæg, er der ingen indikation af, at der skulle være
væsentlige kilder til udledning af cadmium fra området, der afleder spildevand via
ledningen fra fjerritslev syd.
den gennemførte måling i vejbrønd ud for fjerritslev elektro viser et højt indhold af
cadmium, jf. bilag c. der ses her bort fra, at de to analyseattester er ens (begge
vedrører brønd 18477).
dette cadmiumindhold afledes dog via separat regnvandssystem, der har udløb til
grøft syd for industrivej, og derfor er helt afskåret fra spildevandssystemet i området,
se besvarelse af spørgsmål 2.
cadmiumindholdet i vejbrøndene ved industrivej påvirker derfor ikke
spildevandsledningen fra fjerritslev syd, der endvidere er beliggende syd for
industrivej (i ternevej), se skitse side 7.
spørgsmål c
skønsmanden bedes oplyse, om sagsøgers udtagelse og analyse af halvårlige
blandingsprøver efter skønsmandens opfattelse har været hensigtsmæssig for at
begrænse en forurening, når der henses til, at problemet med forhøjet indhold af
cadmium i spildevandsslammet blev konstateret i 2009.
svar
det skønnes, at reaktionen på det konstaterede cadmiumindhold i
spildevandsslammet på fjerritslev renseanlæg over den tilladelige grænseværdi for
udbringning af spildevandsslam på landbrugsjord ikke har været optimal.
forløbet, beskrevet i sagsmaterialets bilag 1, viser, at der i juni 2009 blev udtaget en
blandingsprøve med forhøjet indhold af cadmium (140 mg cd/kg ts, grænseværdi
100 mg cd/kg ts). den anvendte analysemetode betyder, der kan gå op til 6
måneder, inden en eventuel forurening bliver opdaget. derfor burde jammerbugt
forsyning a/s intensivere målingerne, så snart en sådan overskridelse
                                           - 9 -
observeredes. der burde herefter være udtaget månedlige prøver, så det hurtigt
kunne vurderes, om der var tale om et enkeltstående tilfælde.
i stedet blev der først udtaget en prøve i oktober 2009 og igen i december 2009.
disse værdier var aftagende i cadmiummængde, og da prøven fra december 2009
viste værdier under grænseværdien, blev der jf. sagsmaterialets bilag 1 i hele 2010
og starten af 2011 kun udtaget halvårlige prøver trods konstaterede cadmiumværdier
over grænseværdien.
dette må anses for betænkeligt, fordi det ikke fremgår af sagsmaterialet, at der er
iværksat en undersøgelse af, hvad der er kilden til den forøgede cadmiumudledning
før i august 2010.
med henblik på aktivt at deltage i begrænsning af forureningen af
spildevandsslammet, skønnes det, at et mere intensivt måleprogram samt en
tidligere igangsat kildesporing kunne have afkortet den konstaterede
forureningsperiode.
spørgsmål d
skønsmanden bedes oplyse, om sagsøgers udtagelse af 4 tidsproportionale prøver i
en spildevandsbrønd giver et retvisende billede af, om en udledning har været
grænseoverskridende.
skønsmanden bedes ved besvarelsen forholde sig specifikt til de omstændigheder
og forholdene i forbindelse med sagsøgers prøvetagning og sammenholde resultatet
med resultatet af sagsøgtes foretagne egenkontrolprøver.
svar
de 4 tidsproportionale prøver, som ved synsforretningen blev bekræftet at være de i
bilag 2 gengivne, giver ikke et retvisende billede af, om udledningen fra fjerritslev
fjernvarmeværk har været grænseoverskridende.
udtrykket ”grænseoverskridende” vedrører de krav, der er stillet til en virksomhed i
virksomhedens miljøgodkendelse. heri angives også, hvor prøverne til egenkontrol
skal udtages. det er ikke i samme brønd, som de 4 prøver er udtaget.
et retvisende billede af, hvor meget fjerritslev fjernvarmeværk udleder af cadmium,
kan de 4 prøver heller ikke give, idet de ikke er udtaget flowproportionalt, men
tidsproportionalt. derfor vil de, anvendt som grundlag for beregning af
cadmiumudledning eller til massebalanceberegning, indeholde for stor usikkerhed til
at give et retvisende resultat.
de 4 prøver kan heller ikke sammenlignes med resultaterne af egenkontrolprøverne,
da der som angivet i besvarelse af spørgsmål 3 er flere kilder til cadmiumudledning til
                                          - 10 -
samlebrønden end udelukkende afløb fra røggasvaskeranlægget, hvor
egenkontrolprøverne udtages.
det eneste, de 4 prøver fra 2010 viser, er, at der i prøveperioden udledes cadmium
fra fjernvarmeværket, og at denne cadmiummængde varierer over tid. størrelsen af
prøvernes cadmiumindhold indikerer til gengæld, at der i prøveperioden udledes
anseelige cadmiummængder, sandsynligvis forårsaget af andre kilder end fra
røggasvaskeranlægget, se besvarelse af spørgsmål 3, men muligvis også som følge
af erkendte problemer med at få renseanlægget til at fungere optimalt. sidstnævnte
forhold blev omtalt af fjernvarmeværkets driftsleder ved synsforretningen som årsag
til, at der etableredes et nyt renseanlæg i marts 2012.
spørgsmål e
skønsmanden bedes oplyse, om det ud fra de foreliggende prøvetagninger kan
konstateres, om fjerritslev fjernvarmeværks udledning af cadmium alene er årsag
til, at spildevandslammet hos jammerbugt forsyning overskrider grænseværdien for
udbringning af slam på landbrugsjord.
svar
det kan ikke på baggrund af de i sagsmaterialet foreliggende prøvetagninger
konstateres, at det er fjerritslev fjernvarmeværk, der alene er årsag til, at
spildevandsslammet ikke kan udbringes på landbrugsjord.
hertil har der været for store usikkerheder i prøvetagningernes afdækning af
potentielle væsentlige udledninger af cadmium i orbicons undersøgelser, ligesom
usikkerheder ved såvel egenkontrolprøver som prøver i målebrønden på forpladsen
ved fjernvarmeværket indebærer, at der ikke har kunnet peges på fjernvarmeværkets
udledning af cadmium som eneste årsag til overskridelse af grænseværdien for
udbringning af slam på landbrugsjord på fjerritslev renseanlæg.
supplerende undersøgelser har dog afdækket, at fjerritslev fjernvarmeværk er den
primære kilde til udledning af cadmium gennem de seneste år. på baggrund af
prøvetagninger i målebrønden på fjernvarmeværkets forplads må det også anses for
sandsynligt, at fjerritslev fjernvarmeværk udledning af cadmium har været den
væsentligste årsag til, at grænseværdien for udbringning af slam på landbrugsjord
ikke har kunnet overholdes.
i sagsmaterialets bilag 1, side 3 er det angivet, at grænseværdien for udbringning af
slam på landbrugsjord først overskrides omkring 1. januar 2009 og med en enkelt
undtagelse i 2010 vedbliver at ligge over grænseværdien frem til 1. maj 2011. i sidste
del af samme periode blev der foretaget målinger i samlebrønd, først de 4 prøver,
som jammerbugt forsyning udtog, dernæst som følge af miljømyndighedens påbud
af 25. november 2010 (bilag 9). disse målinger er nærmere omtalt i besvarelse af
spørgsmål 1.
                                         - 11 -
de i samlebrønden målte koncentrationer af cadmium indikerer, at fjerritslev
fjernvarmeværk har udledt større mængder af cadmium i denne periode, og det er
på denne baggrund, det skønnes, at spildevandsslammet kunne være udbragt på
landbrugsjord, hvis fjerritslev fjernvarmeværks samlede udledning af cadmium målt
i samlebrønden havde overholdt de krav, der stilles til udledning af kondensat fra
røggasvaskeranlægget.
spørgsmål f
såfremt spørgsmål e besvares bekræftende, bedes skønsmanden foretage en
massebalanceberegning, der belyser sammenhængen mellem udledt mængde
cadmium fra fjerritslev fjernvarmeværk og forekomsten af cadmium i
spildevandsslammet hos jammerbugt forsyning.
skønsmanden bedes herunder redegøre for, hvilke forudsætninger der ligger til
grund for massebalanceberegningen, herunder med hensyn til:
    a. udledt spildevandsmængde fra fjerritslev fjernvarmeværk
    b. indhold af cadmium i spildevandet
    c. indhold af cadmium i nedbør/overfladevand
    d. årlig slamproduktion på fjerritslev renseanlæg
svar
det er ikke muligt på det foreliggende grundlag at foretage en
massebalanceberegning, der belyser sammenhæng mellem udledt mængde
cadmium fra fjerritslev fjernvarmeværk og forekomsten af cadmium i
spildevandsslammet på fjerritslev renseanlæg. hertil er der for stor usikkerhed i de
oplyste data, der skal bruges til beregningen.
der er i besvarelse af spørgsmål 3 redegjort for, at cadmiumudledningen fra
fjerritslev fjernvarmeværk stammer fra flere kilder, hvoraf det gennem
renseanlægget udledte kondensat fra røggasvaskeranlægget kun udgør en andel
heraf.
i en massebalanceberegning er det således væsentligt at kende såvel udledt
vandmængde som flowproportional cadmiumkoncentration samlet for alle kilder for at
kunne bestemme belastningen fra fjerritslev fjernvarmeværk. det har først været
muligt efter miljømyndighedens påbud den 25. november 2010, hvorefter der er
udtaget flowproportionale prøver i samlebrønd for alle regn- og spildevandsstrømme
fra fjerritslev fjernvarmeværk. belastningen efter 25. november 2010 kan ikke uden
videre anses for også at være gældende for perioden fra 1. januar 2009 til 25.
november 2010.
opgørelsen over den samlede årlige spildevandsslammængde på fjerritslev
renseanlæg og det gennemsnitlige indhold af cadmium heri er bedre dokumenteret,
men fastlæggelse af cadmiumindholdet i spildevandsslammet på årsbasis vil også
her være behæftet med en vis usikkerhed.
                                            - 12 -
en sammenligning af de to cadmiummængder fra fjernvarmeværket og til
renseanlægget vil på baggrund af det til rådighed værende datagrundlag og
ovenstående usikkerheder kunne give værdier, der udviser samme variation som
gengivet i sagsmaterialets dokumenter. derfor skønnes en massebalanceberegning
ikke at ville kunne give bedre grundlag eller ny information, der kan ændre på de
skøn, der er foretaget i forbindelse med denne skønserklæring.
...
bilag mss-b. gennemførelse af supplerende måleprogram
jammerbugt forsyning a/s har som bilag 3 fremlagt en rapport udarbejdet af
orbicon den 29. marts 2011. i denne rapport har orbicon i marts 2011 undersøgt
cadmiumindholdet i afløbssystemet mellem fjerritslev by og fjerritslev renseanlæg.
orbicon målte cadmiumindholdet i 7 brønde, der hver for sig afdækkede tilløb fra
hver sit større område, jf. nedenstående principskitse. [gengives ikke i dommen]
...
orbicons undersøgelse peger entydigt på en bestemt kilde, fjerritslev
fjernvarmeværk, men har i undersøgelsen udeladt et par tilledninger mellem
fjernvarmeværket og renseanlægget uden at undersøge belastningen herfra. det
giver en usikkerhed, der relativt enkelt kan elimineres ved at gennemføre 8
supplerende undersøgelser af samme type, som orbicon udførte, nemlig ved skrab
af den dannede kloakhud i indløbsrør til udvalgte brønde.
det blev ved synsforretning den 11. januar 2013 besluttet, at denne undersøgelse
skulle gennemføres,...og den 25. februar 2013 blev supplerende prøver udtaget i 7 af
de forberedte 8 målepunkter i kloakken.
...
de den 25. februar 2013 gennemførte målinger supplerer det på baggrund af
orbicons undersøgelser opstillede flowdiagram for cadmiumtransport, som fremgår
af principskitsen på side 23 (første side af bilag mss-b) [gengives ikke i dommen].
på næste side er denne principskitse suppleret med resultaterne af de supplerende
undersøgelser.
det fremgår, ... at der observeres en større koncentration af cadmium i kloakhuden i
indløb til fjerritslev renseanlæg såvel i orbicons måling som i den gennemførte
kontrolmåling (prøve 1) i forhold til de fleste andre målinger. at prøve 1 har et mindre
indhold end målt i orbicons undersøgelse kan indikere, at cadmiumtilførslen er
nedbragt væsentligt siden orbicons prøvetagning i marts 2011. antages dette,
underbygger målingen til gengæld, at metoden med skrab af kloakhud kan vise
ophobning af cadmiumstoftilførsler, der stammer fra tilledninger af ældre karakter.
målingerne (prøve 2, 3 og 4) indikerer, at kilderne til den forhøjede cadmium
koncentration i indløb til fjerritslev renseanlæg ikke skal findes i de omegnsbyer, der
har afledning til trykledningen fra fjerritslev, hvorfor kilderne nødvendigvis må findes
i et af tilløbene til den store pumpestation ved fjerritslev.
                                              - 13 -
prøve 5 og 6 dokumenterer, at kilderne til den konstaterede forøgede
cadmiumtilledning nødvendigvis må have udledning til fællesledningen fra fjerritslev
by, og prøve 8 indikerer, at det ikke er området ved industrivej øst (mellem
fjernvarmeværket og migatronic), der indeholder de væsentligste kilder. dette
konkluderes med begrundelse i, at der mellem prøve 5 (indløb til overløbsbygværk)
og prøve 8 kun forekommer dette ene tilløb fra industrivej øst. prøve 8 viser 5,1 mg
cd/kg ts, mens prøve 5 viser 2,4 mg cd/kg ts.
prøve 8 er udtaget i brønden umiddelbart efter den brønd, hvor orbicon målte 30,5
mg cd/kg ts. før tilledningen fra fjerritslev fjernvarmeværk målte orbicon en
cadmiumkoncentration på 0,5 mg cd/kg ts.
på denne baggrund skønnes det, at fjerritslev fjernvarmeværk har været den
primære kilde hvad angår udledning af cadmium til kloaksystemet inden for den
seneste årrække.
..."
forklaringer
peter laursen har forklaret, at han er direktør for jammerbugt forsyning a/s. man kunne
ikke udbringe slammet fra rensningsanlægget i fjerritslev fra 2009, fordi der var for højt
indhold af cadmium. de troede, at det var en enlig svale, for der havde ikke tidligere været
problemer med grænseværdierne. men i sommeren 2010 viste problemet sig igen, og de blev
klar over, at der måtte komme nogle tilledninger af cadmium. det var et bekosteligt problem,
og det måtte afklares. opmærksomheden blev rettet mod fjerritslev fjernvarmeværk, som
fyrer med biomasse. forbrændingsprocesser er en almindelig kendt cadmiumkilde. der var
ikke kendte metalforarbejdende virksomheder, der havde cadmiumudledninger i øvrigt.
forsyningen havde en drøftelse med kommunen, og de fik aktindsigt i målinger fra
fjernvarmeværket. de kunne se, at egenkontrolprogrammet ikke var overholdt. der var
udtaget prøver, men ikke regelmæssigt. de drøftede med kommunen, om der kunne være
andre kilder, men der var ikke umiddelbart nogen bud. forsyningen rekvirerede derfor
orbicon til at lave en undersøgelse af, hvor cadmiumtilledningen kom fra. problemet er nu
løst, det var kun i den korte afgrænsede periode, at der var et problem. i området er der 4
sammenlignelige anlæg, og der har ikke være problemer på andre. i aabybro er der også
forbrænding. prøven, der viste 0,405, var ekstrem høj, der er tale om en faktor 135. problemet
kan være mange steder. slam fra de øvrige rensningsanlæg er blevet udbragt i perioden. det
er en politisk beslutning. det tidsforbrug, der er anslået i tabsopgørelsen, er forsigtigt.
tidsforbruget er reelt højere. der er kun opgjort 14 timer til administration, driftspersonalets
bistand, hans egne timer, claes borgs timer, driftslederens timer og sektionschefens timer.
forsyningen afleverede tidligere slam til rgs90, men ikke fra dette anlæg. det var en politisk
beslutning. de betalte ca. 600 kr. pr. tons, men rgs90 kunne ikke modtage slam længere. de
kunne ikke køre det på landbrugsjord, og der skulle være en opbevaringskapacitet, som de var
ved at få etableret. derefter kørte man i en periode slammet til hjørring. han husker ikke,
hvad de betalte for det, men det har nok også været ca. 600 kr. pr. tons. de øvrige
rensningsanlæg ligger under 50 mg cadmium pr. kg. tørstof. der er ikke kendte udledere i
attrup-området. der er altid en baggrundspåvirkning af cadmium. målingen fra den 17.
december 2008 (sagens bilag 9) lå stadigvæk under, og de foretog sig ikke yderligere. de
                                             - 14 -
udtog ikke en ekstra prøve. der var etableret forhold til slam på pladsen. slammet blev kørt
enten til tyskland eller til hjørring. han ved ikke hvorfor, at det ikke blev kørt ud. han
husker ikke tidspunkterne herfor. i 2009 fik de problemet, men i december 2009 var
værdierne igen under grænsen. de kunne imidlertid ikke dele slammet op, og det kunne derfor
ikke køres på landbrugsjord. man separerer af pladsmæssige hensyn ikke slammet efter
prøvetagningen. én måneds slamproduktion er ca. 75 tons, og pladsen kunne rumme ca. 1.000
ton. produktionen på stedet indrettes ikke efter, at slammet skal separeres, det gør man ikke i
praksis. det er slutbrugerne, der bestemmer, hvornår slammet skal køres ud, det afhænger af
afgrøderne. prøverne tages efter et fastlagt program 4 - 6 gange årligt. han er ikke klar over,
hvordan det koordineres med slutbrugerne, men de skal kende fosfor og kvælstofindholdet.
de har ikke overvejet at intensivere prøveudtagelsen, de overholder det, de skal. man kunne
se, at der ikke var udtaget regelmæssige prøver i perioden 2006 - 2009. det ligger i
korrespondancen mellem tilsynsmyndigheden og fjernvarmeværket.
kenny lundtoft har forklaret, at han er varmemester på fjernvarmeværket. det har han været
siden 2001. han er uddannet vvs-montør, men har arbejdet med fjernvarme siden 1984. de
gik over til et andet rensningsanlæg for at kunne genbruge vand i fjernvarmerørene. de havde
tidligere haft et båndfilter. nye anlæg fra envotherm skulle både rense for cadmium og rense
vand til ledningsnettet, men det viste sig, at der dannede sig gips i anlægget, så det skulle
renses tit, og der var driftsnedbrud. ved driftsnedbrud havde de en plan b, der gik på et
båndfilter, der rensede grovere partikler og et mikrofilter, og de lagde noget på lager. det
kunne tage cadmium, men det var ekstremt dyrt. de måtte derfor investere i ny teknologi. nu
har de et pure tech-anlæg, som centrifugalrenser cadmium. de er fremme i skoene med den
bedste teknologi. hvis de rensede kedlen 2 gange årligt og vaskede gulvet, kunne der komme
et bidrag af cadmium. de er opmærksomme på, hvor spildevandet ender. ved det gamle
anlæg var der mulighed for overløb, men der var alarm på. han har ikke hørt, at
egenkontrolprogrammet ikke var overholdt. det var analytech, der tog prøver. han mindes
ikke at have hørt noget fra kommunen. der kom et påbud om, at der skulle tages prøver fra
alle strømme. derefter har de ikke hørt noget. pure tech er meget opmærksom på, hvis der er
noget. han husker ikke, at de har fået brevet om for få prøver eller indskærpelsen, men han
har formentlig talt med lisbeth kromann om det forinden. han husker ikke tilsynet i
december 2009, om der skulle være problemer med forhøjede værdier på renseanlægget.
claes borg fra jammerbugt forsyning har forklaret, at der er 2 kilder til spildevand; dels et
rum med slagger, flyveaske og gulvanlægget og dels dræn og tagvand og de sanitære afløb.
der var kun fokus på røggasvaskeranlægget. værdien var på 0,405 i forhold til
grænseværdien på 0,003 mg. der var tale om en meget høj værdi. han er ikke enig med
beregningen i det seneste bilag. prøverne i 2009 - 2010 blev taget inde på anlægget. der var
tale om tidsproportionale prøver. massebalancen kom fra selve anlægget. de spuler kun på
anlægget, når der er problemer. de har ikke spulet i den periode, men der har været kraftige
regnhændelser, der eventuelt kunne medføre løs kloakhud. undersøgelserne peger på, at det
er fjernvarmeværket, der er skyld i de forhøjede cadmiumtal. deres nye slamlager skulle
bruges fra 2008. slam fra renseanlægget føres med en snegletransport under jorden og skyder
op på pladsen som muldvarpeskud. det bevarer varmen i slammet og bevarer den biologiske
aktivitet. muldvarpeskuddene vokser sig større, og det ligger der indtil, at det skal bringes ud.
man kunne flytte det til et mellemlager, hvis man havde et, og hvis det ikke kostede noget at
flytte det. de har gjort, hvad de kunne for at overholde slambekendtgørelsens regler. i juli
2008 blev pah-værdien overskredet, ikke cadmium grænsen. de lavede en aftale med
rgs90 og slap med 390 kr. pr. tons. de analyserede, at der var tale om forurenet jord, så blev
det dyrere, og de fik slammet retur i 2009. så vidt han husker, var det omkring 500 tons, der
                                             - 15 -
kom tilbage til slamlagerpladsen. pah-værdierne var ikke for høje, da jorden kom tilbage, det
var blevet nedbrudt. det slam, der kom tilbage, blev blandet ind i slammet fra januar - februar
2009. de 500 tons fra 2008, eller en del af det, kunne være brugt på landbrugsjord, men det
blev kørt til tyskland sammen med 2009-slammet. der er skillevægge på pladsen. der kan
være 15.000 tons, og 500 tons ville kunne separeres. det var ikke muligt at køre de 500 tons
ud, selv om grænserne holdt. da de fik december-prøven i 2008 vedrørende cadmium, havde
de ikke været opmærksomme på det. der havde været fokus på pah. i juni 2009 var der en
prøve på 140, og de havde en formodning om, at det var 2008-slammet, der var blevet
forurenet. det var det, der havde været på rgs90. de fik så taget en ny analyse, som viste
120 (sagens bilag 1), og det var nok det øverste af det, der blev kørt til tyskland. de tager 6
årlige prøver fra bunken. i 2009 var cadmiumindholdet igen nede, og det tydede på, at jorden
med cadmium var fjernet, og de gjorde ikke mere ved det. de undersøgte, hvad de kunne gøre
med det forurenede slam, men ikke om det kunne bringes ud. han har ikke set tegninger over
kloakkerne fra forbrændingen over gulvafløbet fra anlægget, hvor askerummet spules.
jesper hansen har forklaret, at han er ansat i jammerbugt kommune som teamleder for
miljøteamet, som er et myndighedsteam, der fører tilsyn med blandt andet fjernvarmeværket.
han har haft at gøre med udledning af spildevand siden 2009. temaet var, at jammerbugt
forsyning var blevet opmærksom på en høj koncentration af cadmium i slammet på
renseanlægget. de drøftede, hvad kilden kunne være og havde kontrolleret, hvad
fjernvarmeværket havde gjort for at opfylde spildevandstilladelserne. de skulle have
undersøgt, om der var andre kilder end fjernvarmeværket, men der var ikke andre kilder, der
sprang i øjnene, hverken dengang eller nu. i den periode havde fjernvarmeværket ikke
overskredet tilladelsen fra 2004. prøverne havde ikke givet anledning til noget. der havde
udelukkende været beskedne overskridelser. de tog så en prøve i brønden ved skellet.
resultatet af prøven, der blev taget i brønden, siger noget om, hvad der udledes. alle faglige
klokker må ringe uanset flow og tidsproportionalitet. der er set alarmerende høje værdier
efter flytning af målepunktet. de meddelte derfor påbud om at overholde grænseværdi på
0,003 mg cadmium pr. liter i den samlede udledning, og de bad om tre prøver. målemetoden
havde tidligere været utilstrækkelig og vilkårene i tilladelsen havde været utilstrækkelig, det
måtte de konstatere. før påbuddet var det 6 målinger årligt. hvis der var en overskridelse,
skulle det sammenholdes med de udledte mængder. efter påbuddet har der været en proces
med at finde en anden rensemetode. det har han været meget involveret i. rensemetoden er
nu effektiv, men kompleks. man skal være sikker på, at der bliver målt på det hele og renset
på det hele. grænserne har været overskredet, og der er givet et nyt påbud om, at det gamle
påbud skal overholdes. status er, at det er bedre, end det har været i mange år. målingerne fra
august 2013 (bilag 17) behøver isoleret set ikke at være alarmerende. der er tale om en lav
vandmængde, men det tyder ikke på, at der er en effektiv rensning. når den tilladte mængde
af cadmium i drikkevand er større end 0,003 mg, må det have den konsekvens, hvis
vandhanerne løber, at indholdet forøges i forhold til de 0,003 mg. fjernvarmeværket er på
forkant miljømæssigt. når der sker overskridelser, er der en teknisk forklaring, men anlægget
er stadig under udvikling. en ny miljøgodkendelse vil blive anderledes end den gamle,
formentlig sådan at der skal måles mere i fyringssæsonen. man kunne også overveje at ændre
på cadmium-grænsen i den nye tilladelse. tidligere blev spildevandstilladelsen vurderet på
årsbasis. han mener, at vilkårene overholdes ved målingerne i brønden, dog fraregnet de
problemer, der har været.
syns- og skønsmanden morten steen sørensen har vedstået sine erklæringer. han har
forklaret, at han er uddannet civilingeniør siden 1986 og har siden arbejdet med spildevand.
han har lavet et forskningsprojekt om udledning fra kloaksystemet i 1991 og har tidligere
                                              - 16 -
været ansat i niras, envidan og siden 1. januar 2013 i aalborg forsyning. han har tidligere
haft 5 - 7 sager som syns- og skønsmand, men kildesporing er ikke en øvelse, der udføres
særlig ofte. det er første gang, at han har arbejdet med cadmium. han har set de bilag, der er
fremkommet efter syns- og skønsrapporten. det er fortsat hans opfattelse, at det høje
cadmiumindhold, der blev konstateret i slammet på renseanlægget, i det væsentligste kunne
henføres til tilledning fra fjernvarmeværket. massebalance er en svær størrelse at have med at
gøre. vandmængden og indholdet af cadmium indgår, og hvis man ikke kender andre
forudsætninger, kan man ikke opgøre massebalancen. man kan ikke sætte kg eller % på
fjernvarmeværkets bidrag, men det er efter hans opfattelse den væsentligste årsag til
problemerne på renseanlægget. parterne ser forskelligt på sagen, fordi fjernvarmeværket
fokuserer på vand fra røggaskondensatoren. målingerne, der er anført i sagens bilag 15,
sammenholdt med oplysninger om, at der ikke har været problemer tidligere og heller ikke
efter, giver anledning til at antage, at det formentligt skyldes, at renseanlægget på
fjernvarmeværket ikke har fungeret optimalt. der kan være ophobet cadmium i
fjernvarmeværkets interne system. i 2012 var der stadig forskel på målinger i
kondensatvandet og i målebrønden, og det tyder på, at der kan være andre kilder inde på
fjernvarmeværket, der gør, at der sker en opkoncentrering af cadmium. han var kritisk over
for orbicons undersøgelse, fordi man kunne have undersøgt nogle strenge nedstrøms. det fik
han iværksat, så i alt vurderer han, at han har haft et lødigt grundlag for sin erklæring. han har
søgt at finde andre potentielle væsentlige kilder, men det har ikke været muligt. cadmium
findes i forbindelse med afbrænding, og det er velkendt, at træflis og i høj grad energipil giver
cadmium. miljøgodkendelsen fokuserer også herpå. han tør ikke sige om overgangen i 2006
fra træflis til energipil er en faktor ved vurdering af udledning. der er en
baggrundskoncentration af cadmium andre steder fra, men det er svært at sige, hvor stor en
procentdel, der er tale om. tilledningen fra fjernvarmeværket er den eneste enkeltstående
kilde. belastningen på nuværende tidspunkt ser ud til at være lav, og det ser ud til, at man
overholder kriterierne. den opkoncentrationen, der skete, var både ved fjernvarmeværket og i
slammet på forbrændingsanlægget. egenkontrolmålinger er kun stikprøver og ikke
repræsentative, som hvis der tages flere prøver. rensningsanlægget på fjernvameværket var
blevet skiftet ud, og det fungerede ikke efter hensigten. der er stadig målinger, der tyder på, at
der er en større udledning fra fjernvarmeværket end fra andre bidragsydere. han kan ikke
sige noget nærmere om baggrundskoncentrationen ved fjerritslev renseanlæg. det er muligt,
at værket i attrup alt andet lige kan være repræsentativt. det er vanskeligt med
massebalancen, når der mangler oplysninger om den udledte mængde. hvis de 41%, der er
anført i sagens bilag h fra 2010, sammenholdes med oplysningerne i bilag d fra den 15.
november 2010 om 28 m³, og disse tages ud, vil der være ca. 10%. han kender ikke
cadmiumgrænsen i drikkevand. hvis det er 0,005 mg, kan der være en belastning ved tilførsel
af drikkevand, men han kender ikke indholdet i drikkevandet i fjerritslev. der kan være stor
usikkerhed ved prøveudtagningen i slammet på renseanlægget. han ved ikke, hvor tit og
hvor store prøver, der bliver udtaget. enkelte prøver kan påvirke resultatet, som det fremgår af
sagens bilag g. det er ikke en optimal måde at udtage prøver på. hyppige målinger ville
afdække problemet. han kender ikke slambekendtgørelsens prøveudtagningsregler. der må
være usikkerhed om målingen i forbindelse med det slam, der har været væk i 2008 og kom
ind på lageret igen. prøven fra den 26. juni 2009 viste 140, men man kan ikke sige noget om
det, fordi man ikke ved, hvor prøverne er taget. hvis der ikke var kørt noget væk og
opmålingen var 82, må der være usikkerhed.
parternes synspunkter
sagsøgeren har til støtte for den nedlagte påstand gjort gældende:
                                              - 17 -
ansvarsgrundlag
normalt er et ansvarsgrundlag baseret på, at en skade er sket som følge af, at den, der har
forvoldt skaden, har handlet culpøst.
for skader, som hidrører fra visse virksomhedstyper, gælder der imidlertid et objektivt
erstatningsansvar i henhold til miljøerstatningsloven. blandt de virksomhedstyper, der er
omfattet af miljøerstatningsloven, er:
               ”g. kraft- og varmeproduktion.
               1. kraftværker og varmeproducerende anlæg med en indfyret effekt på mere end
               50 mw, herunder gasturbine- og gasmotoranlæg.
               2. kraft- eller varmeproducerende anlæg med en indfyret effekt mellem 1 og 5
               mw, der helt eller delvis er baseret på faste biobrændsler.
               3. kraft- eller varmeproducerende anlæg med en indfyret effekt på mellem 5 og
               50 mw, herunder gasturbine- og gasmotoranlæg.”
det gøres gældende, at sagsøgte er omfattet af denne definition og dermed er objektivt
erstatningsansvarlig for de skader, som sagsøgte forårsager.
det er jammerbugt forsyning opfattelse, at udledningen i den relevante periode har været i
strid med tilslutningstilladelsen (bilag a). det gælder mest tydeligt efter, at jammerbugt
kommune primo 2011 (bilag 23) meddelte et præciserende påbud om, at det var den samlede
udledning fra fjernvarmeværket, der skulle overholde den i tilslutningstilladelsen fastsatte
grænseværdi.
om det imidlertid forholdt sig således, som sagsøgte anfører, at der ikke havde været en
ulovlig udledning, ville det ikke ændre på, at der gælder et objektivt ansvar for skaderne.
om retten måtte finde, at der ikke gælder et objektivt ansvar, gøres det gældende, at der
påhviler sagsøgte et ansvar på et culpagrundlag med henvisning til de meget store
cadmiumudledninger fra sagsøgtes anlæg i den relevante periode, der overstiger de vejledende
grænseværdier betragteligt, og således at der på miljøområdet gælder en skærpet culpanorm. i
henhold til denne norm må det betragtes som uagtsomt, at sagsøgte ikke har sikret, at
udledninger fra virksomheden som en helhed holdt sig under de vejledende normer.
årsagsforbindelse
det gøres gældende, at det er tilledningen af meget store mængder cadmium fra sagsøgte, der
er årsagen til det nedenfor anførte tab.
at det forholder sig således fremgår blandt andet af de analyser, der er taget i forløbet af såvel
spildevandet fra fjernvarmeværket og slammet på rensningsanlægget.
                                              - 18 -
i svarskriftet anføres en række betragtninger omkring, hvorvidt fjernvarmeværket er kilde til
den på rensningsanlægget konstaterede forhøjede cadmiumkoncentration. der er tale om
forhold af teknisk karakter, som er tilbagevist i sagens bilag 9.
3.2.1
syns- og skønsrapporten
som anført i sagsfremstillingen var parternes respektive rådgivere ikke enige om, hvorvidt
fjernvarmeværket var kilden til den høje cadmiumkoncentration i slammet.
da bevisbyrden for årsagsforbindelsen beror hos jammerbugt forsyning, blev der i
forbindelse med retssagen initieret afholdelse af syn og skøn. af de svar, syns- og
skønsmanden fremkom med i den forbindelse, vil jeg fremhæve følgende:
    ·   (spørgsmål 1) ”det skønnes, at det høje cadmiumindhold, der konstateredes i slammet
        på fjerritslev renseanlæg i det væsentligste kan henføres til tilledning af cadmium fra
        fjerritslev fjernvarmeværk.”
    ·   (spørgsmål 3) ”de analyser, fjerritslev fjernvarmeværk udfører som led i
        egenkontrol vedrører kun udledning af processpildevand som kondensat fra
        røggasvaskeranlægget. denne vandmængde er … kun en af 5 typer spildevand fra
        fjernvarmeværket …”
        og
        ”det skønnes på ovenstående baggrund, at den primære årsag til de forskellige
        opfattelser af, hvor meget cadmium fjerritslev fjernvarmeværk udleder, skal findes i,
        at fjernvarmeværket fokuserer på målinger fra deres egenkontrol, som således kun
        vedrører en af spildevandsstrømmene, mens jammerbugt forsyning fokuserer på hele
        fjernvarmeværkets belastning, altså alle 5 ovenstående strømme.”
    ·   (spørgsmål d) ”størrelsen af prøvernes cadmiumindhold indikerer til gengæld, at der
        i prøveperioden udledes anseelige cadmiummængder, sandsynligvis forårsaget af
        andre kilder end fra røggasvaskeranlægget … men muligvis også som følge af
        erkendte problemer med at få renseanlægget til at fungere optimalt. sidstnævnte
        forhold blev omtalt af fjernvarmeværkets driftsleder ved synsforretningen som årsag
        til, at der etableredes et nyt renseanlæg i marts 2012.”
    ·   (spørgsmål e) ”supplerende undersøgelser har dog afdækket, at fjerritslev
        fjernvarmeværk er den primære kilde til udledning af cadmium gennem de seneste år.
        på baggrund af prøvetagninger i målebrønden på fjernvarmeværkets forplads må det
        også anses for sandsynligt, at fjerritslev fjernvarmeværk udledning af cadmium har
        været den væsentligste årsag til, at grænseværdien for udbringning af slam på
        landbrugsjord ikke har kunnet overholdes.”
        og
        ”de i samlebrønden målte koncentrationer af cadmium indikerer, at fjerritslev
        fjernvarmeværk har udledt større mængder af cadmium i denne periode, og det er på
                                             - 19 -
        denne baggrund, det skønnes, at spildevandsslammet kunne være udbragt på
        landbrugsjord, hvis fjerritslev fjernvarmeværks samlede udledning af cadmium målt
        i samlebrønden havde overholdt de krav, der stilles til udledning af kondensat fra
        røggasvaskeranlægget.”
det gøres gældende, at jammerbugt forsyning hermed har godtgjort, at årsagen til de meget
høje – og tabsudløsende – cadmiumværdier, der blev målt i den relevante periode, skyldes
fjernvarmeværket. havde der ikke i denne periode været den meget store udledning af
cadmium fra fjernvarmeværket, ville slammet fra rensningsanlægget kunne have været
udbragt på landbrugsjorder, og det ville i så fald ikke have været nødvendigt at bortskaffe
slammet til tyskland med de deraf følgende ekstraudgifter.
tabet
tabet knytter sig, i alt det væsentlige, til at jammerbugt forsyning blev forhindret i at
udbringe slam på landbrugsjorder begrundet i det høje cadmiumindhold og i stedet måtte
vælge det dyrere alternativ at bortskaffe slammet til tyskland.
tabet udgøres således af differencen mellem udgifterne til bortskaffelse af slammet til
tyskland og de udgifter, jammerbugt forsyning ville have haft, hvis slammet havde kunnet
bortskaffes ved udbringning på landbrugsjorder i danmark. hertil kommer nogle i
sammenhængen mindre følgeudgifter til blandt andet analyser.
sagsøgte har til støtte for den nedlagte påstand gjort gældende:
at sagsøger har bevisbyrden for at sagsøgte skulle have udledt cadmium i strid med den
meddelte miljøgodkendelse
at miljøtilladelsen i princippet skal betragtes som en rammetilladelse med hensyn til
udledning set over en samlet periode på 1 år
at eventuelle enkeltstående overskridelser skal ses i sammenhæng med en samlet udledning
over en længere periode
at sagsøgtes processer i forbindelse med udledningen og prøvetagning er tilrettelagt i
overensstemmelse med vilkår i miljøtilladelsen, således at der ikke udledes processpildevand
uden om foreskreven rensning og filtrering
at sagsøger har bevisbyrden for, at en eventuel grænseoverskridende udledning fra sagsøgte,
alene er årsag til overskridelse af grænseværdien i sagsøgers spildevandsslam
at der ikke er påvist nogen årsagssammenhæng mellem udledningen fra sagsøgte og
forekomst af grænseoverskridende forurening hos sagsøger
at der ikke er påvist nogen årsagssammenhæng mellem den udledte forureningsmængde fra
sagsøgte, udledning fra andre forureningskilder, baggrundskoncentration og forekomsten af
forureningen i spildevandsslammet hos sagsøger
                                             - 20 -
at bevisbyrden medfører at sagsøger skal bevise, at det alene er udledning fra sagsøgte der er
årsag til overskridelse af grænseværdien i spildevandsslammet
at et eventuelt objektivt ansvar ikke kan gøres gældende i en situation, hvor der er flere
bidragydere til forureningen, og hvor overskridelse af grænseværdien i spildevandsslammet er
et resultat af samvirkende skadesårsager
at det ved foreskrevne egenkontrolprøver fra sagsøgtes side er dokumenteret, at der alene i få
tilfælde, og i meget ubetydeligt omfang, er sket overskridelser af grænseværdien for
udledning af cadmium
at sagsøgte efter modtagelse af påbud fra tilsynsmyndigheden, om ændring af
prøvetagningslokalitet, har dokumenteret at overholde grænseværdier for den samlede
udledning fra alle spildevandstyper og alt udledning fra værket
at det ifølge den udmeldte skønsmands besvarelse af spørgsmålene f og g ikke er muligt at
foretage massebalanceberegninger, der sandsynliggør nogen sammenhæng mellem udledt
mængde cadmium fra sagsøgte og den forekomst af cadmium der er konstateret i
spildevandsslammet
at der i øvrigt knytter sig betydelig usikkerhed til sagsøgers prøvetagning, håndtering og
analysering af spildevandsslam, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål i
at analyseresultater fra spildevandsslammet, i henhold til skønsmandens besvarelse, kan være
påvirket af stødimpulser fra akkumuleret cadmium i kloakhud og momentane
opkoncentrationer af cadmium i udtagne prøver
at sagsøgers prøvetagning jfr. besvarelsen af spørgsmål i, sammenholdt med besvarelsen af
spørgsmål c, er behæftet med så stor usikkerhed, at den ikke kan danne baggrund for at rejse
krav, idet der ikke foreligger valide måleresultater der dokumenterer at spildevandsslammet
ikke vil kunne udbringes på landbrugsjord.
i relation til den udarbejdede tabsopgørelse gøres det gældende,
at tabsopgørelsen i det hele bestrides som værende udokumenteret.
at tabsopgørelsen fejlagtigt indeholder håndtering af ophobet slam fra 2008, hvilket krav
under alle omstændigheder må betragtes som forældet. hertil kommer at der er
uoverensstemmelser mellem oplysninger om størrelsen af den årlige slamproduktion og den
bortkørte mængde.
at sagsøger efter almindelige erstatningsretlige grundsætninger har undladt at foretage
rimelige foranstaltninger for at afværge eller begrænse sit tab.
at sagsøger herunder ikke har intensiveret analyseringen af spildevandsslam for at konstatere
en eventuel forurening, og i øvrigt ikke har tilvejebragt valide oplysninger om
slamproduktion, tørstofindhold og tilhørende koncentration af cadmium pr. kg. tørstof.
at sagsøger ikke har foretaget relevante skridt til at separere forurenet slam fra ikke forurenet
slam for at begrænse tab.
                                             - 21 -
at sagsøger har udvist passivitet ved ikke rettidigt at undersøge hvorfra en forurening
stammede.
at sagsøger herunder ikke tidligere hsanlægget ar rettet henvendelse til sagsøgte som kendt
udleder af cadmium. sagsøgte har i hele forløbet været i bestyrket god tro om overholdelse af
grænseværdier jfr. resultatet af egenkontrolprøver og løbende miljøtilsyn.
at sagsøger ikke har lidt noget tab da slam tidligere har været disponeret til rgs90, hvilket
antageligt er dyrere end transport til tyskland.
rettens begrundelse og afgørelse
det må på baggrund af forsyningens målinger lægges til grund, at der i en periode fra 2009
blev konstateret et forhøjet indhold af cadmium i slammet på rensningsanlægget i fjerritslev,
som bevirkede, at slammet ikke kunne køres ud på markerne, og at slammet derfor blev kørt
til tyskland med forøgede omkostninger til følge. på grundlag af skønserklæringen og
skønsmandens forklaring kan det lægges til grund, at årsagen hertil i det væsentligste kan
henføres til udledning fra fjernvarmeværket. der er herved lagt vægt på, at fjernvarmeværket
er kendt udleder af cadmium, at der er i målinger inde på fjernvarmeværket konstateret et
væsentlig forhøjet indhold af cadmium i perioden, og der er ikke konstateret andre væsentlige
bidragsydere. uanset at det kan lægges til grund, at fjernvarmeværket i hvert fald i den første
del af perioden overholdt vilkårene i udledningstilladelsen, er fjernvarmeværket efter
miljøerstatningsloven § 3, jf. bilag pkt. g, jf, § 2, ansvarlig for de skader, som udledningen
har forårsaget, og dermed for forsyningens tab.
hvis de ca 500 tons slam, som i følge claes borgs forklaring havde været fjernet på grund af
anden forurening, var blevet separeret, efter at slammet i 2009 kom tilbage til
slamlagerpladsen, havde det ikke været nødvendigt at køre denne del til tyskland, idet det
kunne have været kørt ud på markerne. forsyningen må derfor selv bære tabet svarende til
dettte parti.
forsyningen vil i situationen naturligt have forøgede omkostninger til administration og
analyse. herefter og da de krævede beløb hertil størrelsesmæssigt findes rimelige, tages
forsyningens krav til følge med 1.509.724,75 kr.
efter sagens udfald skal fjernvameværket betale sagsomkostninger til forsyningen.
omkostningerne fastsættes til 198.067,36 kr., hvoraf 36.720 kr. dækker retsafgift i forhold til
det beløb, forsyningen får medhold for, 74.455,00 kr. dækker honorar incl. moms til
skønsmanden, 1.656,25 kr. dækker udmeldelsesgebyr, 5.236,11 kr. dækker udgifter til
afhjemling incl. moms og 80.000 kr. vedrører advokatomkostninger. fjernvarmeværket skal
endeligt bære afholdte omkostninger til supplerende syn og skøn.
thi kendes for ret:
fjerritslev fjernvameværk a.m.b.a. skal til jammerbugt forsyning a/s betale 1.509.724,75 kr.
med procesrente af 1.429.622, 50 kr. fra den 21. december 2011 til den 13. september 2013 og
af 1.509.724,75 kr. fra den 13. september 2013.
                                          - 22 -
i sagsomkostninger skal fjerritslev fjernvarmeværk a.m.b.a. til jammerbugt forsyning a/s
betale 198.067,36 kr.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage.
