                                             dom
afsagt den 14. november 2016 af østre landsrets 13. afdeling
(landsdommerne birgitte grønborg juul, john mosegaard og niels juhl).
13. afd. nr. b-933-15:
akademikerne som mandatar for
1) a
2) b
3) c
4) d
(alle ved advokat steen leonhardt frederiksen)
mod
roskilde universitet
(kammeradvokaten v/advokat niels banke)
denne sag, der er anlagt ved retten i roskilde den 15. september 2014, er ved kendelse af 17.
april 2015 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagsøgerne har nedlagt følgende påstande:
på vegne sagsøger 1, a:
1.
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at a med virkning fra 1. september 2012 har ret til
pensionsbidrag svarende til det, der til enhver tid er fastsat i overenskomst for akademikere i
staten, i perioden svarende til 17,1 %, af den løn, sagsøger 1 optjente under sin ansættelse som
undervisningsassistent hos sagsøgte.
2.
sagsøgte tilpligtes at betale 28.503,09 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra de enkelte
lønudbetalingers forfaldstidspunkt, til betaling sker.
                                              - 2 -
3.
sagsøgtes tilpligtes at betale 200.000,00 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente af kr.
100.000,00 fra sagens anlæg, til betaling sker, og af 100.000,00 kr. fra den 16. december
2015, til betaling sker.
på vegne sagsøger 2, b:
1.
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at b med virkning fra 1. september 2012 havde ret til
pensionsbidrag svarende til det, der til enhver tid er fastsat i overenskomst for akademikere i
staten, i perioden svarende til 17,1 %, af den løn, sagsøger 2 optjente under sin ansættelse som
undervisningsassistent hos sagsøgte.
2.
sagsøgte tilpligtes at betale 47.522,67 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra de enkelte
lønudbetalingers forfaldstidspunkt, til betaling sker.
3.
sagsøgtes tilpligtes at betale 200.000,00 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente af kr.
100.000,00 fra sagens anlæg, til betaling sker, og af 100.000,00 kr. fra den 16. december
2015, til betaling sker.
på vegne sagsøger 3, c:
1.
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at c med virkning fra
1. september 2012 har ret til pensionsbidrag svarende til det, der til enhver tid er fastsat i
overenskomst for akademikere i staten, i perioden svarende til 17,1 %, af den løn, sagsøger 3
optjente under sin ansættelse som undervisningsassistent hos sagsøgte.
2.
                                               - 3 -
sagsøgte tilpligtes at betale 28.512,63 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra de enkelte
lønudbetalingers forfaldstidspunkt, til betaling sker.
3.
sagsøgtes tilpligtes at betale 200.000,00 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente af kr.
100.000,00 fra sagens anlæg, til betaling sker, og af 100.000,00 kr. fra den 16. december
2015, til betaling sker.
på vegne sagsøger 4, d:
1.
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at d med virkning fra 1. september 2012 har ret til
pensionsbidrag svarende til det, der til enhver tid er fastsat i overenskomst for akademikere i
staten, i perioden svarende til 17,1 %, af den løn, sagsøger 4 optjente under sin ansættelse som
undervisningsassistent hos sagsøgte.
2.
sagsøgte tilpligtes at betale 49.560,00 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra de enkelte
lønudbetalingers forfaldstid, til betaling sker.
3.
sagsøgtes tilpligtes at betale 200.000,00 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente af
100.000,00 kr. fra sagens anlæg, til betaling sker, og af kr. 100.000,00 fra d. 16. december
2015, til betaling sker.
sagsøgte, roskilde universitet (herefter ruc), har påstået frifindelse for samtlige nedlagte
påstande.
sagen drejer sig om, hvorvidt ruc har krænket sagsøgernes rettigheder som deltidsansat
videnskabeligt personale (herefter d-vip) efter lov nr. 443 af 7. juni 2001 om gennemførelse
af deltidsdirektivet (herefter deltidsloven) og lovbekendtgørelse nr. 907 af 11. september 2008
om tidsbegrænset ansættelse. sagsøgernes krav omfatter foruden anerkendelse af deres ret til
                                               - 4 -
pensionsbidrag også erstatning for manglende pension og godtgørelse efter deltidsloven og
loven om tidsbegrænset ansættelse.
sagsfremstilling
generelle rammer for ansættelser på et universitet
finansministeriets cirkulære nr. 9427 af 13. juni 2007 om stillingsstruktur for videnskabeligt
personale ved universiteter indeholder som bilag blandt andet et notat om stillingsstruktur
2007. under generelle bemærkninger i notatet henledes opmærksomheden på lov om
tidsbegrænset ansættelse. notatet beskriver de enkelte stillinger på niveauer henholdsvis
under adjunktniveau, på adjunktniveau, på lektorniveau og på professorniveau. det hedder
blandt andet:
      ”1. stillinger under adjunktniveau
            1.1. ph.d. stipendiat (ph.d. fellow)
            …
            1.2.videnskabelig assistent (research assistant)
            stillingen som videnskabelig assistent er en tidsbegrænset videnskabelig
      stilling. hovedopgaverne er forskning og/eller undervisning. en mindre del af
      arbejdstiden kan anvendes til faglig udvikling samt varetagelse af andre opgaver.
            ansættelse sker for en periode af indtil tre år. genansættelse udover tre år kan
      ikke finde sted. ved udløbet af ansættelsesperioden fratræder den videnskabelige
      assistent uden yderligere varsel.
            kvalifikationskravet er kandidatsniveau.
            1.3. undervisningsassistent (assistant lecturer)
            stillingen som undervisningsassistent er en deltidsstilling med henblik på
      selvstændig varetagelse af undervisningsopgaver normalt af elementær karakter
      eller undervisning, der supplerer undervisning varetaget på adjunkt-, lektor- eller
      professorniveau. undervisningsassistenten varetager undervisning inden for faget
      efter institutionens bestemmelse. undervisningsassistenten skal have særlig
      tilladelse til at fungere som eksaminator.
            stillingen besættes for en periode på indtil tre år. genansættelse kan finde
      sted i det omfang, at det er i overensstemmelse med lov om tidsbegrænset
      ansættelse, jf. ovenfor. det konkrete timetal mv., fastsættes for hvert semester
      inden for de aftalte rammer herfor.
            kvalifikationskravet er kandidatniveau.
            1.4. ekstern lektor (part-time lecturer)
            stillingen som ekstern lektor er en deltidsstilling, hvis hovedindhold er
      varetagelse af kvalificerede undervisningsopgaver. formålet med det eksterne
      lektorat er at give mulighed for ansættelse af undervisere med relevant
      praksiserfaring eller særlige kvalifikationer på højt niveau.
                                          - 5 -
     den eksterne lektor skal selvstændigt tilrettelægge og gennemføre
undervisningsforløb efter institutionens bestemmelse, herunder også give
forelæsninger og gennemføre eksaminer og andre evalueringer.
     der er mulighed for både varig og tidsbegrænset ansættelse. det konkrete
timetal og evt. eksamensdeltagelse mv. fastsættes for hvert enkelt semester inden
for de rammer, som er aftalt herfor.
     kvalifikationskravet er kandidatniveau samt yderligere kvalifikationer på højt
niveau, f.eks. særlige specialer, kundskaber eller praksiserfaring opnået gennem
ansættelse inden for fagets praksisområde. undervisningsmæssige kvalifikationer
indgår i bedømmelsesgrundlaget.
2.   stillinger på adjunktniveau
     2.1. stillingen som adjunkt/forsker/post doc.
     ansættelse som adjunkt/forsker/post doc. forudsætter videnskabelige
kvalifikationer på ph.d.-niveau.
     en stilling som adjunkt/forsker/post doc. kan besættes tidsbegrænset for en
periode på op til fire år - dog op til fem år for så vidt angår det kliniske område -
eller tidsubegrænset, hvor den ansatte efter maksimalt 4 år overgår til en stilling
som lektor/seniorforsker/seniorrådgiver. overgang forudsætter, at den ansatte
efter aftale med universitetet indstilles til bedømmelse og bedømmes kvalificeret.
…
     a. adjunkt (assistant professor)
     adjunkturet er en videreuddannelsesstilling, hvor hovedopgaverne er
forskning (herunder forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og
forskningsbaseret undervisning (med tilhørende eksamensforpligtelser).
…
     b. post doc. (postdoc)
…
     c. forsker (researcher)
…
3.   stillinger på lektorniveau
     3.1. stillingen som lektor/seniorforsker
     en ansøger til en stilling som lektor/seniorforsker bedømmes på de
kvalifikationer, der stilles krav om i stillingsopslaget. ansættelse som
lektor/seniorforsker forudsætter forskningsmæssige kvalifikationer på det niveau,
der kan opnås på grundlag af en tilfredsstillende gennemført ansættelsesperiode
som adjunkt/forsker/post doc., men vil også kunne opnås på den anden måde. det
forudsættes, at ansøgere har modtaget supervision og pædagogisk opkvalificering
og har modtaget en positiv skriftlig vurdering af sine undervisningsmæssige
kvalifikationer.
…
                                         - 6 -
     a. lektor (associate professor)
     lektoratet er en stilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder
forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret
undervisning (med tilhørende eksamensforpligtelser). stillingen kan foruden
forskning og forskningsbaseret undervisning omfatte videnudveksling med
samfundet – herunder deltagelse i den offentlige debat. hertil kan komme
varetagelse af forskningsledelse, vejledning og supervision af adjunkter og
forskere samt fagligt bedømmelsesarbejde.
…
     b. seniorforsker (senior researcher)
…
4.   stillinger på professor-niveau
     4.1. professor (professor)
     professoratet er en stilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder
forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret
undervisning (med tilhørende eksamensforpligtelser). hertil kan komme
forskningsbaseret myndighedsbetjening.
…
4.2. professor med særlige opgaver (professor with special responsibilities)
…
5.   særlige stillinger
     5.1. seniorrådgiver (senior advisor)
…
     5.2. studieadjunkt/-lektor (teaching assistant professor/teaching
associate prefector)
…
7) studier med kurser, hvor undervisningen enten er af kreativ, praksis- eller
     kunstbetoner karakter, er ikke-meritgivende støtteundervisning eller angår
     propædeutik på de humanistiske og teologiske fakulteter.
     stillingsindholdet er undervisning og tilsvarende opgaver. stillingen kan
     indeholde faglige udviklingsopgaver.
     …
     stillingerne er normalt tidsubegrænsede fuldtidsstillinger. ansættelse sker
     efter opslag som adjunkt eller lektor, afhængig af den pågældendes
     kvalifikationer.
                                               - 7 -
           …”
efter finansministeriets cirkulære af 17. januar 2001 om timelønnet undervisning er
undervisning på universitetsniveau indplaceret på timelønssats i. lønnen udgør på sats i pr.
arbejdstime 173,16 kr. (grundbeløb pr. 1. oktober 1997). den tid, der forudsættes normalt at
medgå til forberedelse pr. undervisningstime (forberedelsestiden) er 90 minutter.
forberedelsestiden kan ikke overskrides. tidsforbruget for opgavestillelse, der ikke indgår i
den løbende undervisning, herunder eksamensopgaver, betales alene med den for det
pågældende fag fastsatte arbejdstimelønsats. der beregnes således ikke forberedelsestid. der
ydes feriegodtgørelse. opsigelsesvarslet er 1 måned til udgangen af en måned for den ansatte
og 2 måneder for ansættelsesmyndigheden. arbejdstimetallet for en timelønnet lærers
undervisning må ikke overstige 780 timer årligt. ansættelse med mere end 780 arbejdstimer
skal ske på kvotalønbasis i henhold til vedkommende overenskomst mv.
efter finansministeriets cirkulære af 25. januar 2001 om aftale om eksterne lektorer ved
universiteter m.fl. under undervisningsministeriet sker ansættelse som ekstern lektor normalt
for 3 år ad gangen. arbejdsområdet vil hovedsageligt bestå i at give forelæsninger og anden
selvstændig undervisning på højt niveau, udarbejde og rette opgaver til den løbende
undervisning og til skriftlig eksamen samt eksaminere ved eksaminer og andre prøver. til
hver forelæsning eller hertil svarende undervisning medregnes 2½ time til forberedelse.
arbejdstimetallet for en ekstern lektor kan normalt ikke overstige 500 timer årligt, men kan
om nødvendigt af hensyn til undervisningens tilrettelæggelse og gennemførelse stige til 780
timer årligt. i så fald skal den forhandlingsberettigede organisation orienteres, og
orienteringen skal indeholde en begrundelse. timelønnen pr. arbejdstime udgør pr. 1. januar
2001 188,46 kr. i grundbeløb (niveau 1. oktober 1997). der ydes feriegodtgørelse.
opsigelsesvarslet er for ansættelsesmyndigheden 2 måneder til udløbet af et semester og for
den ansatte 1 måned til den 1. i en måned. ansættelsesforholdet ophører ved
ansættelsesperiodens udløb, medmindre genansættelse har fundet sted.
efter finansministeriets cirkulære nr. 9218 af 23. maj 2012 om aftale om eksterne lektorer
ved universiteterne m.fl. under uddannelsesministeriet blev aftalen om eksterne lektorer ved
universiteterne m.fl. ændret blandt andet således, at en ekstern lektor kan ansættes varigt eller
tidsbegrænset. tidsbegrænset ansættelse sker normalt for 3 år ad gangen. varsling af
                                               - 8 -
opsigelse skal efter ændringen ske efter regler svarende til funktionærlovens regler om
varsling af opsigelse.
efter moderniseringsstyrelsens cirkulære af 1. juli 2013 om overenskomst for akademikere i
staten kan der aftales kvalifikations- og funktionstillæg til særlige stillingsgrupper eller
grupper af medarbejdere. der kan endvidere lokalt aftales funktionstillæg for varetagelse af
særlige opgaver. der kan også lokalt aftales tillæg for kvalifikationer mv., dvs. på grundlag af
faglige eller personlige kvalifikationer, kompetenceudvikling, kvaliteten i
opgavevaretagelsen, balancen i forhold til tilsvarende stillinger på det øvrige arbejdsmarked
eller af hensyn til rekruttering og fastholdelse. ansættelsesmyndigheden indbetaler et samlet
pensionsbidrag på 17,1 procent, hvoraf 1/3 anses for den ansattes eget bidrag, af nærmere
opregnede løndele. lønnen efter overenskomsten forudsætter fuldtidsbeskæftigelse svarende
til gennemsnitlig 37 timer ugentlig. ved ansættelse på deltid med mindre end 15 arbejdstimer
(løntimer) pr. uge indgås forud aftale mellem ansættelsesmyndigheden og organisationen.
tvister indbringes for faglig voldgift.
sagsøgernes individuelle ansættelsesforløb
sagsøgerne har i skemaform redegjort for deres samlede ansættelsesforløb kronologisk og
med specifikation efter ansættelse som videnskabeligt personale med oplysninger om
ansættelsessted, ansættelsesform, timer pr. semester/år, opgaver ud over undervisning,
overenskomstansættelse som deltidsansat videnskabeligt personale (d-vip), ansættelsessted,
timer/uge, anden overenskomstansættelse uden for universitetet og anden privat ansættelse
med/uden pension. sagsøgerne har gentaget de væsentligste dele heraf i deres forklaringer.
ruc har også i skemaform fremlagt oversigt over sagsøgernes tidsbegrænsede ansættelser.
der er om de enkelte sagsøgeres ansættelsesforløb blandt andet oplyst følgende:
”hjælpebilag vedrørende påstand 3, sagsøger 1, a
         periode              stillingsbetegnelse                  timer/semester
15/9 2002 – 30/6 2004         ekstern lektor                       282
                                          - 9 -
11/9 2004 – 30/6 2007     ekstern lektor         394
1/9 2007 – 30/6 2001      ekstern lektor         375-402
1/9 2009 – 30/6 2012      videnskabelig          20t/uge/442
                          assistent
1/7 2012 – 31/7 2012      videnskabelig          20/uge/442
                          assistent
1/9 2012 – 31/8 2014      undervisningsassistent 275
hjælpebilag vedrørende påstand 3, sagsøger 2, b
         periode          stillingsbetegnelse    timer/semester
1/9 2001 – 30/6 2002      ekstern lektor         390
15/9 2002 – 30/6 2005     ekstern lektor         390
1/9 2005 – 30/6 2008      ekstern lektor         390
1/9 2008 – 31/6 2011      ekstern lektor         420
(30/6 !)
1/9 2009 – 30/6 2012      videnskabelig          20 t/uge/442
                          assistent
1/7 2012 – 31/7 2012      videnskabelig          20 t/uge/442
                          assistent
1/9 2012 – 31/8 2014      undervisningsassistent 390
hjælpebilag vedrørende påstand 3, sagsøger 3, c
         periode          stillingsbetegnelse     timer/semester
15/8 2000 – 31/1 2001     undervisningsassistent 325
5/2 2001 – 30/6 2001      undervisningsassistent 425
1/8 2001 – 31/7 2002      lektor                  37t/uge
1/8 2002 – 31/1 2003      lektor                  37t/uge
1/2 2003 – 31/7 2003      lektor                  37t/uge
1/8 2003 – 30/6 2004      lektor                  37t/uge
1/9 2004 – 30/6 2007      ekstern lektor          390-410
                                            - 10 -
1/9 2007 – 30/6 2010         ekstern lektor                      390-420
(ændret pr. 1/9 2009)
1/9 2009 – 30/6 2012         videnskabsassistent                 20t/uge
1/7 2012 – 31/7 2012         videnskabsassistent                 20t/uge
1/9 2012 – 31/8 2014         undervisningsassistent 275
hjælpebilag vedrørende påstand 3, sagsøger 4, d
         periode             stillingsbetegnelse                 timer/semester
1/2 2000 – 30/6 2000         undervisningsassistent 320/12, 8t/uge
7/8 2000 – 31/1 2001         undervisningsassistent 450/20, 79t/uge
5/2 2001 – 30/6 2001         undervisningsassistent 325/14, 77 t/uge
1/9 2001 – 31/1 2002         undervisningsassistent 300/13, 85t/uge
1/2 2002 – 30/6 2002         undervisningsassistent 350/16, 15t/uge
1/9 2002 – 31/1 2003         undervisningsassistent 250/11, 36t/uge
1/2 2003 – 30/6 2003         undervisningsassistent 380/19t/uge
1/9 2003 – 30/6 2003         ekstern lektor                      390
1/9 2006 – 30/6 2009         ekstern lektor                      390
1/9 2009 – 30/6 2012         videnskabsassistent                 20t/uge
1/7 2012 – 31/7 2012         videnskabsassistent                 20t/uge
1/9 2012-sommeren 2014       undervisningsassistent 290
…”
ansættelse som ekstern lektor skete efter ansættelsesbreve i henhold til overenskomst for en
afgrænset periode og med et arbejdsomfang angivet i timer pr. semester. sagsøgerne modtog
som tillæg til ansættelsesbrevet meddelelser om indplacering i de enkelte semestre med et
timetal.
ansættelse som videnskabelig assistent skete ligeledes efter ansættelsesbreve i henhold til
overenskomst for en afgrænset periode og med ophør uden yderligere varsel ved
ansættelsesperiodens udløb, samt opsigelsesvarsler for stillingsophør inden da. ansættelsen
                                               - 11 -
skete med en angivet skalaløn og tillæg pr. måned. ansættelsesbrevene indeholdt endvidere
bestemmelse om pensionsbidrag på i alt 17,1 procent.
stillingen som videnskabelig assistent var for a og c beskrevet således:
       ”beskrivelse af stilling som videnskabelig assistent
       stillingen er en stilling som underviser på det samfundsvidenskabelige basisstudie
       ansættelse 20 timer om ugen i 3 år.
       antal løntimer 1040 pr. år
       per semester 520 løntimer
       heraf afsættes
       -    8 timer til vedligehold af kompetencer
       -    7 t. til mødeaktivitet på isg (fx personalemøde)
       -    427 t. til undervisning og vejledning”
stillingsbeskrivelsen var for ruc underskrevet af underskrevet af studieleder thyge
enevoldsen. de øvrige sagsøgere modtog angiveligt en lignende stillingsbeskrivelse.
stillinger som videnskabelig assistent for undervisningsåret 2009/2010 blev opslået ved
stillingsopslag med blandt andet følgende indhold:
       ”ved studienævnet for det samfundsvidenskabelige basisstudium på roskilde
       universitet opslås herved 3-4 videnskabelige assistent deltidsstillinger på 20-25
       timer ugentligt for undervisningsåret 2009/2010. deltidsstillingerne er for 3 år
       uden mulighed for forlængelse.
       med stillingerne er forbundet undervisning på basisstudiets 1. år og 2. år.
       undervisningen består af projektvejledning samt kurser. ansøgere bedes angive
       om de vil kunne varetage undervisning på engelsk.
       stillingerne kræver at ansøgerne har kompetence indenfor følgende områder:
       . problemorientering/tværfaglig projektvejledning
       . kursusundervisning (samt specialkurser) indenfor et eller flere fagområder,
       sociologi, politologi, økonomi og planlægning, rum og ressourcer
       . metode, videnskabsteori og statistik
       ansøgninger skal indeholde oplysninger om og dokumentation for faglige og
       pædagogiske kvalifikationer.
                                                 - 12 -
       ansøgere må have bestået en relevant kandidateksamen. aflønning sker i henhold
       til aftale med ac. ansøgere skal oplyse, om de har fuldtidsbeskæftigelse andet
       sted. der udstedes frigørelsesattest.
       roskilde universitet opfordrer alle interesserede uanset alder, køn, religion eller
       etnisk tilhørsforhold til at søge stillingen.
       for yderligere oplysninger kan studieleder thyge enevoldsen …”
ansættelse som undervisningsassistent skete efter ansættelsesbreve i henhold til det til enhver
tid gældende cirkulære om timelønnet undervisning. ansættelse skete for en
ansættelsesperiode fra 1. september til 31. august året efter og med et arbejdsomfang angivet i
timer i alt pr. semester. antallet af arbejdstimer var summen af undervisningstimer og
forberedelsestimer, idet sidstnævnte maksimalt måtte beløbe sig til 1½ gange antallet af
undervisningstimer. lønnen var efter sats i i cirkulæret. den ansatte skulle udfylde
arbejdssedler over antallet af afholdte timer i den foregående måned. sagsøgerne modtog som
tillæg til ansættelsesbrevet meddelelser om indplacering i de enkelte semestre med et timetal.
stillinger som undervisningsassistent for undervisningsåret 2014/2015 blev opslået ved
stillingsopslag med blandt andet følgende indhold:
       ”ved studienævnet for den samfundsvidenskabelige bacheloruddannelse opslås
       herved et mindre antal undervisningsassistentstillinger for undervisningsåret
       2014/2015.
       undervisningen består af projektvejledning samt kurser. ansøgere bedes angive
       om de vil kunne varetage undervisning på engelsk.
       stillingerne kræver at ansøgerne har kompetencer indenfor følgende områder:
            •   problemorientering/tværfaglig projektvejledning
            •   kursusundervisningen indenfor et eller flere fagområder sociologi,
                potiologi, økonomi og planlægning, rum og ressourcer
            •   metode, videnskabsteori og statistik
       ansættelserne omfatter ca. 250 timer per semester.
       ansøgninger skal indeholde oplysninger om og dokumentation for faglige og
       pædagogiske kvalifikationer.
       ansøgere må have bestået en relevant kandidateksamen. aflønning sker i henhold
       til aftale med ac. ansøgere skal oplyse, om de har fuldtidsbeskæftigelse andet
       sted. der udstedes frigørelsesattest.
                                                - 13 -
       for yderligere oplysninger kan thyge enevoldsen …”
thyge enevoldsen skrev i en e-mail af 18. august 2014 blandt andet følgende til d og c med
flere:
       ”kære alle
       der har desværre vist sig at være problemer med at genansætte jer her i efteråret.
       efter rigsrevisionens analyse af universiteternes brug af eksterne lektorer og
       undervisningsassistenter
       (http://ft.dk/statsrevisor/20111/beretning/sb19/1158072.pdf) så er
       universiteterne blevet pålagt at følge reglerne der tillader max 2 genansættelser.
       umiddelbart mener ”ansættelsesafdelingen” at dette kommer til at ramme jer.
       jeg forsøger at finde ”huller”, og hvis nogen af jer har været ”ude” i en periode
       eller ikke mener i er blevet genansat 2 gange må i godt kontakte mig.
       nogle af jer har haft forskellige stillingsbetegnelser og det vil jeg forsøge at
       bruge, men det er ikke sikkert at det lykkes, fordi nogle universiteter anklages for
       alene at have stiftet stillingsbetegnelse for at omgå reglerne.
       …”
thyge enevoldsen skrev endvidere i en e-mail af 26. august 2014 følgende til d og c med
flere:
       ”kære alle
       jeg havde i går et møde med ruc´s personalechef som desværre endte rigtigt
       dårligt. personaleafdelingen vil ikke godkende at i ansættes, heller ikke med op til
       40 timer. jeg kan ikke engang være sikker på at de vil godkende at i ansættes igen
       fra 1. februar. det har jeg dog tænkt at udfordre ved at lave et nyopslag af
       stillingerne.
       herefter kan jeg desværre ikke gøre mere og jeg må meddele huskoordinatorerne
       at jeg ikke kan ansætte jer.
       for dem af jer vi skylder betaling vil det ske som en justering af jeres ansættelse i
       sidste semester, så det skal vi have på plads før 1. september.
       den sidste mulighed i har er at kontakte institutterne og spørge dem om i kan få
       en permanent ansættelse hos dem som ekstern lektor med minimum 50 timer per
       semester. hvis det lykkes vil jeg godt kunne bekræfte, at jeg vil bruge jer hvis i
       allokeres med timerne til sambach. jeg vil ikke kunne love det ud over et par år
       frem, men hvis der bliver aktuelt vil institutterne kunne fyre jer.
                                                - 14 -
       jeg beklager meget at det nu er situationen. jeg kan kun sige, at jeg kæmpede en
       hård men forgæves kamp og forlod mødet med personalechefen i vrede.”
c modtog den 27. august 2014 en e-mail fra mette sonne brendstrup, sekretariatsleder,
institut for samfund og globalisering, med følgende indhold:
       ”vi kan hverken forlænge din ansættelse eller genansætte dig, jf. reglerne om
       tidsbegrænset ansættelse § 5 stk. 2, da du har opnået de ansættelse på nuværende
       tidspunkt, du må have på ruc – uanset om det er med en anden titel eller på et
       andet institut.”
thyge enevoldsen skrev i en e-mail af 8. september 2014 følgende til sagsøgerne:
       ”kære c
       jeg har bare beskrevet forløbet. jeg sender hvert år navnene på dem der er ansat til
       janni og spørger om deres ansættelser udløber og om de pågældende kan
       genansættes. janni spørger så hr og i år meldte hun tilbage at kun 2 af de
       fremsendte kunne genansættes. det spurgte jeg ind til og der blev så afholdt et
       møde med hr, bl.a. for at afklare om jeg måtte ansætte dem, der ikke kunne
       ansættes i en egentlig stilling, i et mindre ansat timer (fx 39 eller 49). på møder
       pegede hr på, at for dem lå den eneste løsning i opslag af varige stillinger som
       eksterne lektorer. derfor sendte jeg efterfølgende en mail rundt til de berørte, med
       en angivelse af at de kunne kontakte institutterne (da sambach ikke slår eksterne
       lektorstillinger op). efterfølgende forespurgte jeg tilsvarende om 2 i
       ansøgerbunken (dvs. b og a), som nok lignede dem jeg havde spurgt om og fik et
       tilsvarende svar. jeg er herefter begyndt at ansætte folk, for undervisningen er jo i
       gang. så i forhold til dit spørgsmål, så er det hr afdelingen som må svare på
       hvordan de tolker reglerne. jeg har kun taget konsekvenserne af deres tolkning til
       efterretning.”
sagsøgerne modtog i oktober 2014 et standardiseret afslag på ansøgninger om ansættelse som
undervisningsassistent med begrundelse, at universitetet ”ud fra en samlet faglig vurdering”
havde tilbudt stillingen til anden ansøger, som passede bedre til instituttets forventninger.
ruc har på grundlag af djøf’s lønoversigt pr. 1. april 2014 udarbejdet følgende oversigt
over den gennemsnitlige timeløn:
       ”
       løntrin       basisløn      tillæg       pension (17,1%)  samlet bruttoløn   timeløn
                     (1924 t)
       4             290.135,00    37.838,43    56.083,46        384.056,89         199,61
       5             312.693,00    37.838,43    59.940,87        410.472,31         213,34
       6             333.266,00    37.838,43    63.458,86        434.563,29         225,86
       8             353.536,00    37.838,43    66.925,03        458.299,46         238,20
                                              - 15 -
      uv-ass         444.136,16    0           0               444.136,16         230,84
      ekst. lektor   483.405,00    0           0               483.405,00         251,25
                                                                                          ”
sagsøgerne har rejst indsigelse mod oversigten.
c har fremlagt en af ham udarbejdet forskningsprofil m.v. og en faglig udtalelse af 3.
september 2012, hvorefter thyge enevoldsen blandt andet udtaler, at der ingen tvivl er om, at
c er velkvalificeret til en stilling som undervisningsassistent.
der er endvidere fremlagt opgørelser over timeforbrug i hus 19.2 for semestre efteråret 2011,
foråret 2012, efteråret 2012 og foråret 2013. opgørelserne viser, hvordan et samlet tildelt
timetal pr. semester til møder, kurser, provektvejledning, eksamen m.v. i det pågældende hus
er fordelt på 7 til 9 ansatte. opgørelsen for semestret efteråret 2012 viser, at 4 af 9 ansatte var
f-vip (fast- og fuldtidsansatte) og 5 d-vip (løst- og deltidsansatte). opgørelserne er
udarbejdet af b, der efter timeopgørelser var tildelt timer som blandt andet huskoordinator.
8 lektorer og professorer på ruc underskrev i november 2012 en erklæring med følgende
indhold:
      ”på roskilde universitet (ruc) har arbejdsfordelingen siden slutningen af
      1970’erne mellem fuldtids-/fastansatte (vip’ere) og deltidsansatte (d-vip’ere)
      lærere på den samfundsvidenskabelige basisuddannelse (sam.bas), nu den
      samfundsvidenskabelige bacheloruddannelse, ikke være baseret på
      stillingskategorier, men udelukkende på faglighed, interesse, allokeret timetal,
      administrative, personlige hensyn og samarbejde i og mellem de enkelte huse.
      undertegnede vip’ere bekræfter hermed, at vip’erne og d-vip’erne har udført
      det samme administrative, planlægnings-, undervisnings- og eksamensmæssige
      arbejde på sam.bas/bach. et samarbejde, der fortsat gælder i dag.”
sagsøgerne rejste ved breve af 25. juli 2013 til ruc krav om efterbetaling af pensionsbidrag
under henvisning til, at de som deltidsansatte som følge af det af ruc anvendte
ansættelsesmønster under store dele af deres ansættelse ikke har været omfattet af en
pensionsordning. der blev endvidere taget forbehold om at rejse krav efter lov om
tidsbegrænset ansættelse. sagsøgerne nedlagde herefter ved stævning af 12. september 2014
påstand om, at ruc skulle anerkende deres ret til pensionsbidrag samt erstatning for
                                              - 16 -
manglende pension og godtgørelse på 100.000 kr. efter deltidsloven og loven om
tidsbegrænset ansættelse.
der blev den 13. januar 2015 afholdt møde med ruc og dansk magisterforening
(dm)/djøf. det hedder i mødereferat af 19. januar 2015 blandt andet:
      ”deltagere:
             - roskilde universitet: hr.chef lene graakjær lund og jurist ida
               nielsen
             - dm: forhandlingskonsulent lonnie holm aabroe og lokal tr.
               kenneth reinicke
             - djøf: chefkonsulent ellen gydesen.
      bemærkninger til mødet fra dm/djøf:
      dm og djøf har fremført, at ruc efter deres opfattelse skulle have fastsat a, b, c
      og d som eksterne lektorer efter udløbet af deres ansættelser som
      undervisningsassistenter i sommeren 2014.
      dette henset til, at arbejdet stadig består og at ruc i stedet har valgt at tilbyde
      arbejdet til anden side (nye medarbejdere). dm og djøf finder, at en manglende
      fastansættelse er i strid med intentionerne i lov om tidsbegrænset ansættelse.
      forudsætningen om at fornyelse højst kan ske 2 gange, legitimerer ikke en
      fremgangsmåde, hvor der på trods af, at funktionen uændret består, løbende sker
      udskiftning af personen blot med et sigte at undgå forlængelse med mere end 2
      gange.
      dm og djøf har påpeget, at det er påfaldende, at netop de 4 personer, som er
      omfattet af stævning mod ruc af 12. september 2014, ikke er genansat.
      endelig finder dm og djøf ikke, at begrundelsen for afslag på ansættelse i stilling
      som undervisningsassistent er overensstemmelse med forvaltningsloven, da
      afslag tidligere er givet med henvisning til lov om tidsbegrænset ansættelse.
      bemærkninger til mødet fra roskilde universitet:
      indledningsvist bemærker roskilde universitet, at ruc gerne vil anerkende den
      arbejdsindsats, som de pågældende personer har ydet for universitetet.
      i forhold til det af dm og djøf anførte har roskilde universitet følgende
      bemærkninger:
      ansættelser på universitetet er et ledelsesanliggende, som skal tilgodese
      universitetets drift af forskningsaktiviteter og undervisningstilrettelæggelse og
      ansættelser skal ske i overensstemmelse med gældende regler på området.
      fastansættelse af eksterne lektorer kan kun ske efter opslag.
      undervisningsassistentstillinger er i medfør af stillingsstrukturen en tidsbegrænset
      stilling.
                                              - 17 -
      roskilde universitet afviser kraftigt, at der skulle være en sammenhæng mellem
      udtaget af stævningen og det forhold, at de pågældende personer ikke er blevet
      genansat. der er ikke på nogen måde tale om, at undladelse af at genansætte er en
      repressalie overfor, at der er udtaget stævning, men ruc har imidlertid med
      henvisning til stævningen taget til efterretning, at akademikerne mener, at der har
      været for mange ansættelser, og dette skal koste en stor godtgørelse. ruc vil
      derfor ikke påtage sig yderligere risiko i den retning, selv om ruc er uenig i
      synspunktet.
      roskilde universitet bemærker, at der kun er givet et officielt afslag, og at
      afslaget er givet ud fra en samlet vurdering. det afvises, at forvaltningsloven er
      overtrådt.
      …”
sagsøgerne nedlagde ved processkrift af 16. december 2015 påstand om yderligere
godtgørelse på 100.000 kr. efter loven om tidsbegrænset ansættelse, idet sagsøgerne gjorde
gældende, at de var nægtet fortsat ansættelse i 2014/2015, fordi de havde rejst denne sag.
forklaringer
der er i landsretten afgivet partsforklaring af a, b, c, d og lene graakjær lund. der er
endvidere afgivet forklaring af henning salling olesen, mogens buch-hansen, elsebeth
hofmeister, lonnie holm aabroe og thyge enevoldsen.
a har forklaret blandt andet, at hun i 1977 afsluttede uddannelsen som sociolog. hun havde
forinden fået ansættelse som undervisningsassistent på ruc. fra 1978-1984 var hun ansat
som adjunktvikar på ruc forvaltning, hvor hun varetog forskellige forsknings- og
undervisningsopgaver. i slutningen af sin ansættelse som adjunktvikar blev hun bedømt egnet
som lektor. hun forlod ric i 1984.
i 1995 blev hun ansat som undervisningsassistent på ruc. hun havde egentlig ikke lyst til at
blive deltidsansat, men søgte stillingen, fordi hun havde svært ved at finde anden
beskæftigelse. hun ville helst have taget en ph.d, men det lykkedes ikke.
efter en ny periode væk fra ruc blev hun i 2000 på ny ansat som undervisningsassistent.
hun blev herefter forlænget halvårligt frem til sommeren 2003, hvor hun fik ansættelse på
ruc, socialvidenskab, som ekstern lektor. sideløbende med sin ansættelse på
socialvidenskab arbejdede hun som undervisningsassistent på den samfundsvidenskabelige
                                               - 18 -
basisuddannelse (”sam.bas”.) når det af oversigten over hendes forskellige ansættelser
(ekstrakt 1, side 56) fremgår, at hun i alt havde 375 timer pr. semester, er der tale om det
samlede antal timer, hun havde som ekstern lektor og undervisningsassistent pr. semester i
disse år. hun har ikke nærmere opgørelser, der viser fordelingen af timer mellem de to
ansættelser, bortset fra foråret 2005, hvor hun havde 131 timer på socialvidenskab og 250
timer på sam.bas. sidst i sin ansættelse på ruc fik hun vist nok flere og flere timer på
sam.bas.
hun har været tilknyttet forskellige huse. der er typisk knyttet 8-9 undervisere til hvert hus.
de forskellige opgaver i de enkelte huse blev fordelt på baggrund af et udkast til
undervisningsplan, som studielederen, thyge enevoldsen, havde udarbejdet. opgaverne blev
fordelt efter interesse og uden nærmere skelen til, hvilken stilling de enkelte undervisere
havde. en undervisningsassistent eller en ekstern lektor kunne således godt varetage
forelæsninger.
undervisningen på sam.bas. bestod af fire fag: 1) grundlæggende økonomi, 2) sociologi, 3)
politologi og 4) planlægning, rum og ressourcer. hun varetog primært undervisning i
sociologi, men hun har også undervist i politologi og i planlægning, rum og ressourcer. i
perioder har hun derudover været ansvarlig for tværvidenskab, ligesom hun har undervist i
videnskabsteori.
hun har blandt andet koordineret metodeundervisningen på tværs af husene, ligesom hun har
været ansvarlig for et metodestudie på 4. semester af sam.bas., som gik på tværs af de danske
huse. hun har derudover deltaget i forelæsninger og i opfølgning på forelæsninger. i de
danske huse blev der gennemført forelæsninger for to huse ad gangen, mens der i det
internationale hus var selvstændige forelæsningsrækker på engelsk. hun har også været
vejleder i forbindelse med gruppearbejder, der blev afsluttet med eksamen. hun har udover
undervisning været projektvejleder. hun har tillige varetaget et kursus i casestudier og
feltarbejde, ligesom hun har været fagansvarlig i det internationale hus, hvor hun planlagde
sociologikurset sammen med en intern lektor i efterårssemestret 2011.
                                                - 19 -
i 2011-2012, hvor hun var ansat som videnskabelig assistent, varetog hun tillige opgaven som
huskoordinator. arbejdet gik ud på at fordele de forskellige arbejdsopgaver efter
timeregnskabet samt at være mødeleder og løse konflikter med de studerende.
alt efter karakteren af den enkelte opgave kunne der være tilknyttet forberedelsestid, der var
uafhængig af, hvem der varetog opgaven. der indgik altid interne lærere, dvs. lektorer,
adjunkter og professorer, ved fordelingen af opgaverne.
når det fremgår af oversigten over hendes ansættelsesforløb (ekstrakt 1, side 56), at hun
havde 52 timer på ruc, socialvidenskab, skyldtes det, at hun havde haft for mange timer i
2006, og derfor fik hun timerne honoreret som videnskabelig assistent.
hun var med til at sætte fokus på de deltidsansatte underviseres ansættelsesforhold. der blev
gennemført en undersøgelse, der viste, at der var mange undervisere, der var ansat på deltid i
ganske mange år, og som ikke havde andre hovedstillinger. det gjaldt også hende selv, og
fordi hun ikke havde andre indtægtskilder, skete det jævnligt, at hun nåede grænsen for, hvor
mange timer man måtte have. undersøgelsen førte blandt andet til, at der blev nedsat en
arbejdsgruppe i 2008-2009, som hun deltog i foruden rektor henning s. olsen, c og den
senere rektor. arbejdsgruppen inddrog den nævnte undersøgelse i sit arbejde.
arbejdsgruppens arbejde førte til ansættelsen af hende og de 3 andre sagsøgere som
videnskabelig assistent.
arbejdet som videnskabelig assistent adskilte sig ikke væsentligt fra det arbejde, hun havde
udført før, bortset fra at hun fik flere timer, og det gav tryghed. den korte forlængelse i 2012
fandt sted, fordi ruc havde glemt at tage højde for ferie.
efter ansættelsen som videnskabelig assistent forventede hun at blive ekstern lektor. det
kunne studielederen, thyge enevoldsen, imidlertid ikke tilbyde hende, men han foreslog, at
hun undersøgte mulighederne for at få ansættelse på et af institutterne. hun talte i den
forbindelse med institutlederen på institut for samfund og globalisering (isg), der imidlertid
afviste at ansætte hende med den begrundelse, at ruc ønskede at begrænse antallet af
deltidsansatte. derfor var den eneste udvej, at hun blev ansat som undervisningsassistent efter
                                              - 20 -
opslag. hun husker ikke, at hun var til samtale i den forbindelse, men der var måske nok en
kort bedømmelse af hende i 2012.
i perioden 2012 til 2014 løste hun som undervisningsassistent i det store hele de samme
opgaver som før, men der var færre timer. i denne periode underviste hun blandt andet også
meritstuderende. i december 2013 fik hun at vide, at der ville være meget få timer til
undervisningsassistenter i forårssemestret. hun tog derfor hun til uganda i foråret 2014, hvor
hun således ikke var til rådighed, men hun var stadig ansat. hun søgte stillingerne som
undervisningsassistent i sommeren 2014. efter et langt forløb fik hun et afslag i oktober.
ud over thyge enevoldsens mail af 8. september 2014 (ekstrakt 2, side 32) fik hun besked
om afslaget under et møde mellem sagsøgerne og dele af rucs administration (hr-chefen og
nogle jurister). selvom det altid havde været sådan, at man kun måtte være ansat 3 gange i
samme stillingskategori, var ruc efter hendes opfattelse nu begyndt at fortolke reglerne på
en anden måde. hun mente selv, at hun kun havde været ansat i én periode, hvorfor der ikke
var noget i vejen for, at hun blev ansat som undervisningsassistent på ny. hun talte siden med
sekretariatsleder på isg, mette sonne brendstrup, om fortolkningen af reglerne, men hun kan
ikke huske forløbet nærmere. da der ikke var ledige lektorater, og da hun havde nået den
alder, hvor hun kunne få folkepension, valgte hun at gå på pension.
adspurgt af sagsøgtes advokat forklarede hun, at hun ikke har søgt faste stillinger på ruc i
løbet af årene, fordi hun ikke syntes, at hun var kvalificeret til det. hun har ikke haft
forskningsproduktion nok. hun har godt nok indsamlet en del data og var da også klar til at
skrive en ph.d, da hun kom hjem fra uganda, men kunne ikke finde tiden til det, selvom hun
meget gerne ville. de mange løse ansættelser var stressende, ligesom hun løbende forgæves
har forsøgt at finde ansættelse et andet sted.
b har forklaret blandt andet, at han efter realeksamen blev uddannet som flymekaniker hos
sas. efter et halvt år som udlært flymekaniker tog han studentereksamen, hvorefter han læste
kultursociologi og blev cand.mag. han skrev speciale om grækenland.
han fik først ansættelse som videnskabelig medarbejder på geografi, hvor han underviste
geografistuderende, herunder var han på et 14 dages feltkursus i nordgrækenland. efter ca. 1-
                                              - 21 -
1½ års ansættelse søgte han et forskningsstipendium. han var herefter ansat i 2 år med
forskning i grækenland, hvor han blandt andet forskede i græsk industriudvikling og i
arbejderbevægelsens udvikling.
fra 1993 til 2014 var han uafbrudt tilknyttet sam.bas, og han har kontinuerligt arbejdet med
det samme siden 1997. han blev i 2000 lektorbedømt i forbindelse med ansættelsen som
ekstern lektor på ruc.
fra 2. semester 1998 til sommeren 2013 var han huskoordinator i to forskellige huse. arbejdet
som huskoordinator kan sammenlignes med en mellemlederstilling. man har ansvaret for et
hus, herunder for planlægning, administration, koordinering, samarbejde med studielederen,
møder med de andre huskoordinatorer og indkaldelse af de lærere, der var allokeret til huset,
til møder om blandt andet fordelingen af kurser m.v. som huskoordinator udarbejdede han et
udkast til fordeling af de opgaver, der var i huset (undervisning, projektvejledning m.v.), efter
de forskelliges interesser. der var herefter en forhandling med undervisergruppen, og typisk
gik det ret let. fordelingen skete ikke efter stillingskategori, og der var afsat samme antal
timer til forberedelse, uanset om det var en professor eller en undervisningsassistent, der fik
fordelt opgaven. antallet af forberedelsestimer pr. undervisningstime var fastsat centralt. der
var afsat 70 timer til opgaven som huskoordinator, men reelt brugte han op mod 3 gange så
lang tid. tidsforbruget afhang navnlig af, hvor godt samarbejdet var med andre undervisere
og de studerende. som huskoordinator fik man et tillæg på 5.000 kr. pr. semester. ca. 3 ud af
4 huskoordinatorer var fastansatte lærere, mens ca. 1 ud af 4 var deltidsansatte. de fastansatte
var ikke så interesserede i at blive huskoordinatorer, da man brugte mange flere timer på
opgaven, end man fik løn for, og de fastansatte havde ikke tid til det, da de også skulle skrive
artikler og forske.
fra 2011 blev han ansvarlig for sociologiundervisningen, herunder de centrale forelæsninger
for ca. 200-250 studerende. han varetog også opfølgningen på sociologiundervisningen,
ligesom han var ansvarlig for et metodekursus, videnskabsteoretiske kurser og gennemførelse
af kurser i planlægning, rum og ressourcer. parallelt var han ansvarlig for 6 ud 9
forelæsninger på den humanistiske basisuddannelse (hum.bas.), mens han var ansat på
sam.bas. som specialist i grækenland blev han brugt af flere huse, herunder til at vejlede om
forhold vedrørende grækenland.
                                               - 22 -
han har herudover gennemført forelæsninger, ligesom han var med til at oprette sam.soc-
styregruppen. andre steder blev denne opgave varetaget af professorer.
i 2009 blev han tilbudt en stilling som videnskabelig assistent, fordi der var et ønske om, at de
personer, der havde siddet i løse stillinger i mange år, fik en periode med pension og andre
rettigheder. han husker at have underskrevet en stillingsbeskrivelse svarende til den, der er
udarbejdet vedrørende a. når timerne ikke helt passer, kan det skyldes en række helligdage,
hvor man ikke underviser. dertil kommer, at der nok er sat tid af til administration. de
anførte 520 timer er det, man får løn for, men man kan arbejde meget mere, som så ikke er
registreret som løntimer.
fra sommeren 2012 til sommeren 2014 var han ansat som undervisningsassistent. i
forårssemestret 2014 havde han ingen undervisningstimer, hvilket måske skyldtes konflikten
med ruc. efter opfordring fra studielederen søgte og fik han i foråret 2014 et eksternt
lektorat i arbejdslivsstudier på cebit (erhvervsøkonomi.) her fik han at vide, at han kunne
fortsætte efter sommerferien 2014, men senere fik han oplyst, at han ikke måtte genansættes,
selvom der var arbejde til ham.
han fik afslag på ansættelse som undervisningsassistent i efteråret 2014. da han fik beskeden
fra studielederen i en mail af 8. september 2014 (ekstrakt 2, side 32), søgte han det eksterne
lektorat på arbejdslivsstudier, men det fik han også afslag på. på et møde med blandt andre
hr-chefen og en jurist fik han og de andre sagsøgere at vide, at de havde opbrugt de
muligheder, der var for at blive genansat, og derfor kunne de ikke længere få ansættelse på
ruc.
han mener, at det skyldtes, at ruc ændrede praksis, fordi rigsrevisionen havde kritiseret den
ansættelsespraksis, som fandt sted på andre universiteter. han havde ved siden af sin
ansættelse på ruc haft ansættelse som ekstern lektor i græske forhold på københavn
universitet, men studiet lukkede, og han mistede sin ansættelse dér.
adspurgt af sagsøgtes advokat forklarede b, at det er rigtigt, at de fastansatte lærere normalt
også skulle forske. der var dog enkelte, der var blevet fritaget, herunder viggo plum, der
                                               - 23 -
også havde været allokeret til sam.bas. i stedet for at forske fik de fastansatte andre opgaver
som f.eks. administration.
han har ikke søgt faste stillinger, men har flere gange forhørt sig, om der kom ledige
stillinger. her fik han at vide, at han var dygtig nok, men at der ikke var stillinger, der passede
til hans profil. hans stilling på ruc var hans hovedstilling, og hans arbejdstid har svinget
mellem 15 og 30 timer om ugen. de sidste 15 år har han også haft nogle timer på københavns
universitet. i 4-5 år var han tillige ekstern lektor i organisationspsykologi. han har derudover
undervist på folkeuniversitet i moderne og klassisk sociologi, ligesom han har holdt
foredragsrækker om andre ting. han har således suppleret sin indtægt fra hovedstillingen på
ruc med andre indtægter.
c har forklaret blandt andet, at han kommer fra vestberlin. i 1976 blev han magister i
kulturgeografi fra københavns universitet. i slutningen af 1970’erne blev han ansat på
forvaltningsafdelingen på ruc. herefter fik han et stipendium på aalborg universitet, hvor
han fra 1980-1983 skrev en ph.d-afhandling, som han fik godkendt i 1984. her blev han også
lektorbedømt. i 1986 og frem til 1992 var han ansat som lektorvikar i geografi på ruc. af
økonomiske grunde kunne han ikke forlænges som lektorvikar. han søgte derefter over på
sam.bas, som han havde arbejdet for før. fra 1992 var han undervisningsassistent på sam.bas.
i den periode, hvor han var lektorvikar på forvaltningsuddannelsen, var han fortsat allokeret
til sam.bas. han var ansat i 2 år på forvaltningsuddannelsen, men varetog hovedsageligt
opgaver på sam.bas. i 1996 blev han ansat som undervisningsassistent. i 1997 blev han
huskoordinator. hvor det før var de enkelte lærere, der var knyttet til de enkelte huse, der
havde til opgave at planlægge undervisningen, blev det fra 1997 en opgave for
huskoordinatoren. han er enig i den beskrivelse, som b har givet af indholdet af stillingen
som huskoordinator.
fra 1997 var han medlem af en styregruppe, der blev oprettet på tværs af institutterne.
styregruppens opgave var at få opbygget faget ”planlægning, rum og ressourcer”. som
kursusansvarlig i faget holdt han introducerende forelæsninger. men på et tidspunkt blev det
overtaget af andre. han fik tildelt det eksterne lektorat i planlægning, rum og ressourcer, hvor
han også har varetaget opfølgende forelæsninger.
                                               - 24 -
i efteråret 2004 blev han ansat i eksternt lektorat på sam.bas.
han deltog i arbejdsgruppen om de deltidsansattes ansættelsesforhold. en undersøgelse viste,
at 73 % af de deltidsansatte havde andre ansættelser, men ligeså mange svarede, at de ikke
havde en fuldtidsstilling andetsteds. 40 % af de deltidsansatte havde stillingen på ruc som
deres hovedstilling. ca. ¼ havde været ansat i mere end 10 år. det var en direkte følge af
arbejdsgruppens anbefalinger, at der blev ansat videnskabelige assistenter, og det var navnlig
de lærere, der havde været ansat i lang tid, som fik disse stillinger.
de var glade for at være blevet ansat som videnskabelige assistenter, hvor de fik fulde
overenskomstmæssige rettigheder. da ansættelsen som videnskabelig assistent udløb,
forventede han at kunne få en stilling som ekstern lektor. thyge enevoldsen havde imidlertid
ikke mulighed for at slå en stilling som ekstern lektor op. i stedet blev han ansat som
undervisningsassistent, men med samme opgaver som før. med tiden fik han dog færre timer
som undervisningsassistent, da studielederen rådede over færre timer. han ville gerne have
haft flere timer.
han søgte forgæves én af stillingerne som undervisningsassistent, der blev slået op i
sommeren 2014. han var ikke klar over, at der var problemer før den 18. august. når han
også søgte andre stillinger, skyldtes det, at han var blevet opfordret til det. han deltog ikke i
et møde med hr-chefen før efter det endelige afslag på stillingen i oktober 2014. under
mødet fik han oplyst, at han ikke kunne blive ansat igen på grund af reglerne i lov om
tidsbegrænset ansættelse.
han har udgivet en række artikler, mens han har været ansat på ruc. han har selv lagt
artiklerne ind i artikeldatabasen, men de er godkendt af rucs bibliotek. studielederen havde
ikke kendskab til, at han havde skrevet de mange artikler, men studielederen vidste, at han
ikke havde en hovedstilling et andet sted.
d har forklaret blandt andet, at han i januar 1976 blev cand.polit. fra københavns universitet.
han havde herefter forskellige deltidsansættelser på handelshøjskolen, aalborg
universitetscenter og københavns kommunes aftenskole. en overgang havde han tre
deltidsjobs samtidig. han kom til ruc første gang i 1982-1983. han var på københavns
                                                - 25 -
universitet fra 1981-1983, og hans første ansættelse på ruc var således parallel med
ansættelsen på københavns universitet. han søgte en stilling som forskningsassistent på
instituttet for kemi og biologi, fordi han havde været ude af arbejdsmarkedet i et år. her skulle
han bistå en lektor, der var i gang med nogle undersøgelser.
i perioden 1986 til 2003 var han ansat som undervisningsassistent på sam.bas. der var tale om
halvårlige ansættelser. hvert halve år blev han spurgt, om han var interesseret i at fortsætte,
og var han det, fortsatte ansættelsen nærmest automatisk. var man blevet forlænget flere
gange, skulle man på et tidspunkt sende en egentlig ansøgning. ruc brugte i mange år de
deltidsansatte som buffer i undervisningen, også selvom der var et ret stabilt
undervisningsbehov.
han var stort set den eneste økonom blandt de deltidsansatte, så der var begrænset
konkurrence om at undervise i økonomi, herunder i teoretisk økonomi.
i starten havde han typisk 250 timer pr. semester, men senere nåede han op på de maksimale
390 timer pr. semester. efter 2001 havde han et nogenlunde konstant timetal.
som forklaret af de andre sagsøgere blev opgaverne og antallet af forberedelsestimer ikke
fordelt eller fastsat efter, hvilken stilling man havde. han underviste på blandt andet
grundkurset i økonomi, rettede opgaver, gennemførte mundtlig reeksamen, ligesom han har
været fagansvarlig. han har også haft forelæsninger. at være fagansvarlig betød, at det var
hans opgave at finde ud af, hvilke bøger der skulle bruges i undervisningen. i starten havde
hvert hus en fagansvarlig, men senere var der fælles undervisningsplaner for alle huse.
sammen med en økonomiprofessor har han skrevet den lærebog, som anvendes i
undervisningen i mikroøkonomi på sam.bas.
han vidste dengang ikke, hvorfor han i 2009 fik tilbudt ansættelse som videnskabelig
assistent. det var ikke en stilling, han havde søgt. måske skyldtes det, at han havde været
ansat på ruc i mange år. han skrev under på en beskrivelse af stillingen som videnskabelig
assistent på samme måde som a. han mener dog, at han tillige skrev under på, at han ikke
måtte forske, hvilket undrede ham.
                                                - 26 -
han har gennem tiden forgæves søgt forskellige stillinger. mange stillinger passede ikke til
ham, da de ikke indeholdt økonomi. han søgte desuden forgæves en stilling som ekstern
lektor uden tidsbegrænsning på ruc, efter han havde forladt ruc.
han vidste ikke, hvad der skulle ske efter udløbet af ansættelsen som videnskabelig assistent.
der havde ikke tidligere været problemer med at få forlænget ansættelsen, og selv om han
vidste, at der ikke var tale om en fast stilling, så kunne man få oplevelsen af, at man havde en
fast stilling. han følte, at han blev ”degraderet”, da han blev ansat som undervisningsassistent
i 2012, men opgaverne var de samme. han talte ikke med ledelsen om det, men med nogle af
de andre deltidsansatte.
han var meget glad for det faglige og pædagogiske arbejde, så det var svært at skifte spor,
selv om han mange gange havde tænkt, at han burde gøre det. han har forgæves søgt
stillinger andre steder.
da stillingen som undervisningsassistent udløb i sommeren 2014, havde thyge enevoldsen
nævnt, at der problemer. det bekymrede ham dog ikke, da studielederen havde givet udtryk
for dette mange gange før.
i foråret spurgte thyge envoldsen, om han var interesseret i en forlængelse, hvilket han
bekræftede. da han ikke havde hørt noget, mødte han til introduktionen i august. det er
normalt, at underviserne kommer til introduktionen – også selvom man ikke er ansat endnu.
det er i øvrigt meget normalt på ruc, at man først får sit ansættelsesbrev lang tid efter, man
er startet. det er blevet bedre nu, men han havde tillid til, at der kom et ansættelsesbrev på det
tidspunkt. det var først ved introduktionen, at det gik op for ham, at der reelt var problemer.
thyge enevoldsen opfordrede ham til at søge eksterne lektorater på institutterne, så han
kunne allokeres tilbage til sam.bas, men det var ikke let, da det krævede, at der var en stilling
som ekstern lektor uden tidsbegrænsning.
det var først under mødet med blandt andre hr-chefen sidst i september, at han fik besked
om, at hans ansættelse ikke kunne blive forlænget.
                                              - 27 -
han fik siden en stilling på cbs som ekstern lektor med ca. 100 timer pr. semester.
lene graakjær lund har forklaret blandt andet, at hun siden maj 2014 har været hr-chef på
ruc. hun er uddannet jurist og har tidligere været ansat i private virksomheder og på aarhus
universitet. ruc er underlagt forskellige regelsæt, herunder vedrørende stillingsstrukturen,
og forskellige cirkulærer. stillingsstrukturen gælder for alle universiteter.
der findes en række hovedstillinger på universitet, herunder stillinger som lektor og
professor. det bærende element for universitetet er forskning, formidling og undervisning, og
det er disse opgaver, der skal varetages i hovedstillingerne.
stillingerne som ekstern lektor og undervisningsassistent adskiller sig fra hinanden ved, at det
alene er i stillingen som ekstern lektor, at man har forskningspligt. undervisningsassistenter
supplerer de faste undervisere/hovedstillingerne på universitetet. undervisningsassistenter kan
deltage i samme undervisning som fastansatte lektorer og professorer, men undervisning er
kun en del af opgaverne for de fuldtidsansatte undervisere.
alle kan søge de faste stillinger på universitetet, men der gælder forskellige krav til de
forskellige stillinger. ved ansættelse som professor er der krav om omfanget af publiceringer,
hvilket der ikke er ved undervisningsassistenter. man ansætter altid de bedst egnede til en
stilling.
ruc blander sig ikke i, om deltidsansatte undervisere har ansættelser andre steder.
da hun blev hr-chef på ruc i 2014, indførte ruc nye administrative procedurer, der havde
til formål at understøtte en bedre styring af, hvor lang tid de enkelte undervisere har været
ansat. herved kan ruc bedre sikre, at man overholder reglerne om tidsbegrænset ansættelse.
hun blev nærmere bekendt med sagen efter sommeren 2014. ruc’s ledelse drøftede, om
sagsøgernes ansættelse kunne forlænges. på baggrund af stillingsindholdet, indholdet af
stillingsopslagene og drøftelser med thyge enevoldsen vurderede man, at sagsøgerne havde
haft for mange sammenlignelige stillinger på universitet til, at de kunne blive forlænget. ruc
fandt, at stillingsindholdet var det samme, når man var undervisningsassistent og
                                               - 28 -
videnskabelig assistent. hun mener også, at de vurderede, at stillingsindholdet i ansættelserne
som ekstern lektor var det samme. at man valgte at ansætte sagsøgerne i en stilling som
videnskabelig assistent skyldtes et ønske om at give dem nogle bedre vilkår, men
stillingsindholdet var det samme, hvorfor de ikke kunne forlænges.
der var et møde om sagen før mødet med djøf og dansk magisterforening (dm). mødet
blev aftalt mellem hende og sagsøgerne, blandt andet fordi sagsøgerne ønskede at få en
begrundelse for, at de ikke havde fået forlænget deres ansættelse. ruc havde under mødet
henvist til reglerne i lov om tidsbegrænset ansættelse.
siden rigsrevisionens beretning har ruc været særligt opmærksom på reglerne om
tidsbegrænset ansættelse, herunder på, at man ikke må ansætte medarbejdere tidsbegrænset i
forskellige stillinger, hvis det har karakter af omgåelse.
ruc kunne ikke uden videre give sagsøgerne en fast stilling. det kunne alene ske efter
opslag.
mødet den 13. januar 2015 blev afholdt efter ønske fra dm og djøf og på baggrund af det
tidligere møde med sagsøgerne. dm og djøf ville gerne høre nærmere til begrundelsen for,
at sagsøgerne ikke var blevet forlænget som undervisningsassistenter. foreholdt det sidste
afsnit i referatet af mødet (ekstrakt 2, side 38), forklarede hun, at djøf og dm på mødet
gjorde gældende, at der var en sammenhæng mellem den manglende forlængelse og
udtagelsen af stævning. hun afviste dette. ruc foretager ikke sådanne vurderinger, når de
tager stilling til, om de kan forlænge en ansættelse. de vurderede alene, at ruc ikke længere
havde mulighed for at forlænge sagsøgernes ansættelse.
man kan have en fast ansættelse som studielektor på ruc, men det er begrænset af det, der er
anført i stillingsstrukturen under punkt 7. ruc har enkelte fag, som opfylder kravene under
punkt 7. der er tale om faste stillinger, som ved ledighed bliver slået op på normal vis. det er
rigtigt, at thyge enevoldsen er ansat i en stilling som studielektor. hun kan ikke forklare,
hvorfor han er det. han ville ikke kunne få en sådan stilling i dag. hun ved ikke, om han
underviser for tiden.
                                               - 29 -
foreholdt det afslag, som er gengivet på side 33 i ekstrakt 2, forklarede vidnet, at
begrundelsen ikke er tilstrækkelig præcis, idet begrundelsen ikke var ansøgerens faglige
forhold, men reglerne om tidsbegrænset ansættelse.
hun blev ikke før under sagen bekendt med svaret fra sekretariatslederen på side 31 i ekstrakt
2. hun er ikke enig i det anførte om, at der ikke kan ske genansættelse med en anden titel eller
et andet institut. det afhænger af stillingsindholdet. hun vidste ikke, at b havde søgt
ansættelse på arbejdsliv, og at han der fik oplyst, at han ikke kunne få en stilling, fordi
arbejdsliv have fået besked på at svare dette.
mogens buch-hansen har forklaret blandt andet, at han er uddannet geograf. han blev færdig
med sin ph.d i maj 1976. han blev headhuntet til ruc, umiddelbart efter han blev færdig med
sin ph.d. der var på det tidspunkt ikke mange, der havde denne uddannelse.
han blev ansat som adjunkt og senere som lektor, hvor han underviste på geografi-
uddannelsen på overbygningen. han var fuldtidsansat lektor i mange år, hvor han både
varetog forsknings- og undervisningsopgaver. som lektor er arbejdstiden fordelt med 50%
undervisning, 40% forskning og 10% administration. i praksis brugte han nok omkring 37
timer om ugen på undervisning. forskning var således mest en fritidsaktivitet.
efter at have været udstationeret i tanzania var han i perioden 2007-2011 tilknyttet sam.bas.
han var med til at udvikle den internationale samfundsvidenskabelige basisuddannelse – også
kendt som det internationale hus. der blev undervist efter den almindelige basisuddannelse,
men på engelsk. han har arbejdet sammen med a og c. han kender b og d. i 4 år har han
arbejdet sammen med a i samme hus. han var huskoordinator for den internationale
samfundsvidenskabelige basisuddannelse. han havde ca. 475 timer på sam.bas. pr. semester i
alle 4 år. det svarede nok til ca. halvdelen af hans timer. ved sam.bas. foregik der ikke
forskning. det var ren undervisning. forskning var noget han gjorde på eget initiativ eller i
forskningsgrupper. underviserne var dels faste lærere, dels deltidsansatte lærere. i vid
udstrækning havde de et team af løst ansatte timelærere. mange af de fastansatte lærere
vægrede sig ved at undervise på basisuddannelsen. de mente, at det var bedre at undervise på
overbygningen.
                                              - 30 -
fordelingen af opgaver foregik hvert semester ved, at studielederen fik en fordeling fra
universitet, og denne timefordeling gav studielederen videre til huskoordinatorerne. som
huskoordinator var det så hans opgave at komme med et forslag til, hvordan arbejdsopgaverne
skulle fordeles. fordelingen skete på baggrund af de enkeltes interesseområder. der blev ikke
lagt vægt på, hvilken stilling man havde.
han var ikke bekendt med, at der i et cirkulære er fastsat forskellige forberedelsestider til de
forskellige grupper. vidnets fornemmelse er, at fordelingen skete på samme måde i de andre
huse, men han har kun været i det internationale hus. han blev mod sin vilje tvunget til at
indgå en aftale om frivillig fratrædelse i 2014.
henning salling olesen har forklaret blandt andet, at han er uddannet i litteraturvidenskab fra
københavns universitet. han har været ansat på ruc siden 1973. i en periode har han været
prorektor, ligesom han også har været konstitueret rektor.
i mange år var der ansat færre faste lærere, end der egentlig var behov for, og derfor ansatte
man deltidsansatte lærere til at dække undervisningsbehovet.
da der kom nye regler, der blandt andet beskyttede de deltidsansatte, undersøgte ruc,
hvordan man så kunne sikre, at man havde de nødvendige undervisere.
han tog initiativ til at nedsætte arbejdsgruppen, som både a og c var medlem af.
arbejdsgruppen skulle finde en løsning, som sikrede de nødvendige lærerkræfter, og som gav
de deltidsansatte lærere bedre ansættelsesvilkår. arbejdsgruppen anbefalede, at der så vidt
muligt skulle ske fastansættelse. det var vigtigt for ham, at der blev skabt en stabil løsning for
de pågældende deltidsansatte. han husker ikke, om de deltidsansatte lærere var tilfredse med
forslaget.
han mener, at anbefalingen blev behandlet på et møde i samarbejdsudvalget, men ikke i
akademisk råd. ved beslutningen om at opslå ledige stillinger som videnskabelig assistent
indgik, at der var tale om undervisere, der havde været ansat i mange år. han husker ikke, om
der var overvejelser i arbejdsgruppen om, hvad der skulle ske efter udløbet af de
tidsbegrænsede stillinger som videnskabelig assistent.
                                               - 31 -
stillingerne som deltidsundervisere var oprindeligt tiltænkt personer, som var på et tidligt
stadium af deres karriere, og hvor det var mindre vigtigt, om man fik pension. det er typisk
først efter et længere ansættelsesforløb, at det begynder at have betydning, om man får
pension.
basis-uddannelsen var bemandet med lærere fra flere forskellige institutter, som roterede
mellem basis og overbygningen. de deltidsansatte var derimod som udgangspunkt fast knyttet
til basisuddannelsen.
elsebeth hofmeister har forklaret blandt andet, at hun i 1981 blev uddannet som sociolog. i
1997 blev hun ansat som undervisningsassistent på sam.bas. i 1999 fik hun bevilget midler til
forskning og blev ansat på tech.sam i en stilling som forskningsadjunkt. som
forskningsadjunkt brugte hun ca. halvdelen af sin tid på at forske, og ellers underviste hun på
sam.bas i de områder, der hører til sociologi, og i metode, ligesom hun var projektvejleder. i
2003 blev hun ansat som ekstern lektor på tech.sam., hvor hun blev allokeret til sam.bas. her
fortsatte hun som ekstern lektor til pensionering i 2013. hun var huskoordinator i 6 år. hun
har i sin ansættelse arbejdet i 2 forskellige huse. hun har været i hus med a og c. hun har
ikke været i samme hus som mogens buch hansen.
hvert hus fik tildelt et antal timer, som dækkede undervisningen i det enkelte semester.
timerne blev fordelt til husene af studielederen, så der var lige dele tid til de forskellige fag.
den tid, der var sat af til den enkelte opgave, var inklusive forberedelsestid og afhang ikke af,
hvem der skulle varetage opgaven. opgaverne blev da heller ikke fordelt efter, om man var
fuldtids- eller deltidsansat. der kunne være flere eksterne end faste undervisere i et hus, og
der var altid både eksterne og faste undervisere.
grundelementet i huset var projektvejledning. projektvejledningen blev fordelt efter faglige
kompetencer i de forskellige retninger. de andre opgaver (metode og klyngeundervisning)
blev fordelt efter interesse. der blev ikke taget hensyn til, hvilken stilling man havde.
forelæsning lå ikke i det enkelte hus, men blev varetaget centralt for flere huse. i alle årene
var fremgangsmåden den samme. for arbejdet som huskoordinator fik hun 70 timer, og det
kan godt passe, at hun tillige fik et tillæg på 5.000 kr. før skat. det er hendes indtryk, at der
                                                - 32 -
ikke var forskel på, hvordan man gjorde det i de enkelte huse, blandt andet fordi
huskoordinatorerne havde møder med studielederen, hvor tilrettelæggelsen af opgaverne blev
drøftet.
lonnie holm aabroe har forklaret blandt andet, at hun i januar 2015 var ansat som
forhandlingskonsulent i dansk magisterforening. hun var ansat i videnenheden, som tog sig
undervisnings- og forskningsområdet, og hun varetog kontakten til universiteterne.
hun blev kontaktet af b, der ikke kunne forstå, at han og de andre sagsøgere ikke kunne blive
fastansat i efteråret 2014. det førte til, at der blev aftalt et møde med ruc.
dm havde set lignende forløb i andre sager, hvor medlemmer af dm ikke kunne blive
genansat på ny, selvom den lokale leder ønskede det.
foreholdt referatet af mødet den 13. januar 2015, ekstrakt 2, side 38, forklarede hun, at dm
gjorde gældende, at sagsøgerne havde krav på at blive fastansat, da de havde været ansat i så
mange midlertidige stillinger, men det var ruc ikke enig i. der blev ikke skrevet referat
under mødet. det af ruc anførte blev ikke sagt under mødet, men er skrevet ind efter mødet.
ruc anførte på mødet, at reglerne ikke var overtrådt. der var siden forligsdrøftelser samt
drøftelser om mulighederne for at fastansætte sagsøgerne.
thyge enevoldsen har forklaret blandt andet, at han har været ansat på ruc siden 1990. han
er uddannet på københavns universitet, hvor han har skrevet en ph.d. om kulturgeografi. i
1990 fik han et lektorvikariat i et år. siden blev han ansat som ekstern lektor eller i et
lektorvikariat, inden han i 2000 blev fastansat på ruc. i 2001 blev han studieleder. som
studieleder er man formand for studienævnet og har ansvaret for at administrere uddannelsen.
formelt er han ansat som studielektor. han underviser, herunder på forelæsningerne, når der
er tid til det.
hvert hus har ca. 100-120 studerende, som følger hinanden i 2-3 år. der er 4 danske huse og
et internationalt hus. i hvert hus er der en huskoordinator. huskoordinatorerne varetager en
                                              - 33 -
række opgaver for studielederen sammen med husets sekretær. er der problemer med f.eks. at
fordele opgaver, kan huskoordinatoren gå til studielederen.
han kender de fire sagsøgere. han har været med til at ansætte dem op gennem 00’erne. da
han startede, var 3 af sagsøgerne ansat som undervisningsassistenter. hver september blev
stillingerne som undervisningsassistent genopslået. ved ansættelsen blev der foretaget en
faglig bedømmelse af hver ansøger, og stillingerne blev besat på denne baggrund. ved
vurderingen blev der blandt andet lagt vægt på kendskab til ruc, undervisningsformerne på
ruc og ansøgernes faglighed. som undervisningsassistent forventes det, at man har en
kandidatuddannelse og en bred uddannelse, som gør det muligt at vejlede og undervise
studerende inden for – og til tider lidt uden for – sit felt. hvis en ansøger f.eks. er sociolog, vil
man således se på, om ansøgerens fag rækker ind over nogle af de andre fag, der udbydes på
ruc.
projektvejledning fylder meget på ruc, da projektarbejde udgør ca. halvdelen af de
studerendes tid. for underviserne er tiden fordelt med ca. 1/3 til projektvejledning, 1/3 til
undervisning og 1/3 til administration.
han har altid haft kompetence til at ansætte undervisningsassistenter, mens kompetencen til at
ansætte lektorer lå hos de enkelte institutter. da sagsøgerne blev ansat som eksterne lektorer,
skete det – vist nok i 2003 – på baggrund af, at de fik deres kvalifikationer bedømt af et
bedømmelsesudvalg. sagsøgerne havde i lang tid været ansat som undervisningsassistenter,
og ansættelsen som ekstern lektor gav dem en lidt højere løn og mulighed for at få flere timer,
ligesom det gav dem større pondus til f.eks. at varetage funktioner som medlem af nogle af de
forskellige styregrupper, ligesom de kunne blive kursusansvarlige. c var tilknyttet
styregruppen vedrørende planlægning, rum og ressourcer, mens d sad i styregruppen
vedrørende økonomi.
der var på et tidspunkt en diskussion mellem gruppen af deltidsansatte undervisere og rektor
om de deltidsansattes ansættelsesvilkår. han vidste ikke, at der i den forbindelse blev nedsat
en arbejdsgruppe om dette, og han husker ikke, at han har deltaget i en sådan arbejdsgruppe.
                                                - 34 -
han kunne ikke selv uden videre tilbyde sagsøgerne fastansættelse, da han ikke kunne være
sikker på, at han havde timer nok. der var ikke en pulje af timer, der fast skulle dækkes af
deltidsansatte undervisere. timerne til de deltidsansatte undervisere blev i det væsentlige
frigjort ved, at nogle af de faste undervisere havde orlov eller lignende.
det lykkedes på et tidspunkt at skabe mulighed for, at der kunne slås 5 stillinger op som
videnskabelig assistent. det var en god løsning, som gav mulighed for at ansætte sagsøgerne i
en mere fast stilling. han fik et institut til at slå (oprindeligt) 4 stillinger op, idet han kunne
love, at han havde timer nok på sam.bas. til at betale for ansættelsen. det var i den
forbindelse, han mødte a. hun havde hidtil været ansat på et af institutterne, men i processen
med at finde mere faste stillinger til de deltidsansatte undervisere, blev han spurgt af
instituttet, om han kunne slå en stilling op ud over de 4, som han allerede var ved at slå op.
der var 20 ansøgere til de 5 stillinger.
når det i stillingsbeskrivelsen (ekstrakt 2, side 85) er anført, at det er en stilling som
underviser, er det for at understrege, at det er en stilling på sam.bas. og ikke på instituttet. det
er sekretariatslederen på instituttet, der har udarbejdet beskrivelsen, og han kan i dag ikke
forklare det antal timer, der står på sedlen.
han holdt seniorsamtaler med alle 5, lige efter de blev ansat. samtalerne handlede blandt
andet om, hvad sagsøgerne havde af planer, og han gjorde dem opmærksom på, at der var tale
om en tidsbegrænset stilling, og at han ikke kunne garantere dem ansættelse efter de tre år.
han arbejdede på at få a knyttet til det internationale hus, for derved kunne han også give b
mulighed for at fortsætte med at være huskoordinator. det var dog ikke givet, at det ville blive
sådan.
da ansættelsen udløb, slog han – som sædvanligt – undervisningsassistentstillinger op i
september 2012. der var 59 ansøgere, og af dem ansatte han 12 undervisere, herunder de 4
sagsøgere. i modsætning til stillingerne som ekstern lektor indebærer ansættelsen som
undervisningsassistent ikke et garanteret mindstetimetal. da ruc i foråret 2014 gennemførte
en uddannelsesreform, som blandt andet indebar, at der manglede et helt semester på
                                                - 35 -
sam.bas., var der kun ca. 1.500 timer til de deltidsansatte. det betød, at det var ikke alle, der
fik timer i foråret 2014.
da stillingerne som undervisningsassistent udløb, drøftede han mulighederne for at ansætte
sagsøgerne på ny med hr-enheden. hr mente, at reglerne i lov om tidsbegrænset ansættelse
var til hinder for dette, fordi stillingskategorierne var helt ens. han var ikke enig, navnlig da
der efter hans opfattelse er stor forskel på at være undervisningsassistent og ekstern lektor.
han ville meget gerne have ansat sagsøgerne på ny, navnlig da de i efteråret 2014 havde et
meget stort undervisningsbehov, som skulle dækkes, men det kunne han ikke få lov til.
resultatet blev, at de ikke blev ansat. han prøvede som det sidste at få dem ansat i 40 timer,
men det blev også afvist.
de opgaver, der er beskrevet i stillingsopslaget (ekstrakt 2, side 28), svarede til de opgaver,
sagsøgerne havde. opslaget er et standardopslag. meningen med ansættelserne fra 2014 var at
få undervisningsassistenter til projektvejledning og undervisning i grundkurser.
i dag er undervisningsinstitutter dels nyuddannede kandidater med høje karakterer, der måske
skal være ph.d., dels nyuddannede ph.d.’er der skal søge adjunktstillinger, men mangler
undervisningserfaring.
retsgrundlaget
regelsættet er nærmere beskrevet i sagsfremstillingen ”generelle rammer for ansættelser på
et universitet” og i sagsøgernes sammenfattende processkriftet, som gengivet nedenfor under
punkt ”2. regelgrundlaget”.
det hedder i forslag nr. 214 af 29. marts 2001 til lov om gennemførelsen af deltidsdirektivet i
bemærkningerne til § 4 blandt andet:
       ”for at sikre størst mulig parallelitet mellem de fagretlige og de civilretlige
       sanktioner foreslås en række sanktioner, hvis lønmodtagernes rettigheder efter
       loven krænkes.
       i stk. 2 foreslås det, at hvis lønmodtagerens rettigheder efter loven er krænkede,
       kan lønmodtageren få tilkendte en godtgørelse. de krænkede rettigheder kunne fx
       være størrelsen af lønnen, herunder pension og overarbejdsbetaling, men i øvrigt
       ethvert ansættelsesvilkår sammenlignet med en fuldtidsansat.
                                              - 36 -
     hvis den deltidsansattes løn uretmæssigt er lavere end en sammenlignelig
     fuldtidsansats, foreslås det i stk. 3, at den deltidsansatte har krav på forskellen.
     med løn menes alle løndele, herunder pensionsbidrag.
     i stk. 4 foreslås det, at den lønmodtager, som afskediges efter at have fremsat
     krav på ligebehandling i forhold til en sammenlignelig fuldtidsansat, har ret til en
     godtgørelse fra arbejdsgiveren. dette svarer til, hvad der allerede gælder på
     hovedparten af det overenskomstdækkede arbejdsmarked.
     …”
det hedder i forslag nr. 202 af 27. marts 2003 til lov om tidsbegrænset ansættelse i
bemærkningerne til § 5, stk. 2, blandt andet:
     ”undtagelsesbestemmelsen på dette særlige område er motiveret af, at det
     vurderes, at det for de konkrete ansættelsesforhold er vanskeligt at angive
     objektive begrundelser for forlængelse af tidsbegrænsede ansættelsesforhold, fordi
     behovet for at kunne forlænge ansættelsesforholdene er begrundet i sektorens
     særlige karakter og struktur.
     det pågældende undervisningsområde er kendetegnet ved væsentlige udsving i
     søgningen til de enkelte uddannelser, fag og kurser. ligeledes er en betydelig del
     af den pågældende forskningsvirksomhed finansieret af private fonde og de
     statslige forskningsråd som midlertidige bevillinger. der er behov for at kunne
     bevare fleksibiliteten og dermed i et vist omfang at kunne forlænge
     tidsbegrænsede ansættelsesforhold. på linie med øvrige oecd-lande
     nødvendiggør hensynet til den videnskabelige konkurrence og hensynet til at
     bevare en dynamisk videnskabelig udviklingskultur på universiteterne, der er
     kendetegnet ved en høj specialiseringsgrad, at blandt andet en del af forskerne
     fortsat ansættes i tidsbegrænsede stillinger, der kan forlænges. af den årsag er det
     fundet mest hensigtsmæssigt at anvende direktivets mulighed for at fastsætte
     antallet af gange, et tidsbegrænset ansættelsesforhold kan fornys. denne
     implementeringsform antages endvidere at være enklere at administrere på disse
     områder.
     det foreslås derfor, at fornyelser af tidsbegrænsede ansættelser på dette område
     falder uden for betingelserne i stk. 1 om, at fornyelse kun kan ske, hvis der er en
     objektiv begrundelse herfor. til gengæld kan fornyelse kun ske op til 2 gange.
     …”
det hedder i forslag til lov om tidsbegrænset ansættelse i bemærkningerne til § 8 blandt andet:
     ”i stk. 1 foreslås det, at lønmodtageren kan få en godtgørelse, hvis arbejdsgiveren
     har krænket lønmodtagerens rettigheder efter loven. udmålingen af godtgørelsens
     størrelse afhænger af de konkrete omstændigheder i den enkelte sag. der kan være
     tale om ethvert ansættelsesvilkår sammenlignet med en fuldtidsansat, medmindre
                                               - 37 -
      der er en objektiv begrundelse for forskelsbehandlingen. det kunne fx være
      adgangen til særlige indkøbsordninger, muligheden for flextid eller
      kantineordning.
      det foreslås i stk. 2, at den tidsbegrænset ansatte har krav på forskellen, hvis
      lønnen uretmæssigt er lavere end en sammenlignelig tidsubegrænset ansats. med
      løn menes alle løndele, herunder eventuelle pensionsbidrag.
      i stk. 3 foreslås indsat en viktimiseringsbestemmelse. hvis lønmodtageren bliver
      afskediget, fordi han eller hun har rejst et krav i henhold til loven, skal
      arbejdsgiveren betale en godtgørelse, der fastsættes ud fra omstændighederne i
      den konkrete sag.
      …”
procedure
parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumenter.
sagsøgerne har i deres sammenfattende processkrift blandt andet anført:
       ”1.om påstandene og deres beregning:
      den nedlagte påstand 1 for samtlige sagsøgere sigter mod at fastslå sagsøgernes
      ret til fortsat udbetaling af pensionsbidrag efter overgang til stillinger som
      undervisningsassistenter pr. 1. september 2012 og er baseret på deltidslovens § 4,
      stk. 3, subsidiært lov om tidsbegrænset ansættelse, § 8, stk. 2.
      påstand 1 er justeret med hensyn til den relevante periode blandt andet som følge
      af, at sagsøgerne efter indgivelse af stævningen blev afslået genansættelse og
      således alle er ophørt ved roskilde universitet.
      påstand 2 udgør for alle sagsøgerne krav på efterbetaling af pension på samme
      retsgrundlag.”
herefter er sagsøgernes krav opgjort som 17,1 procent af deres løn som
undervisningsassistent m.v., der er forfaldet mindre end 5 år efter udtagelse af stævning.
det hedder i sagsøgernes processkrift videre:
      ”påstand 3 udgør for alle sagsøgere for så vidt angår kr. 100.000 den med
      stævningen nedlagte påstand om godtgørelse i henhold til lov om tidsbegrænset
      ansættelse, § 8, stk. 1, for brud på princippet i samme lovs § 5, stk. 2, for så vidt
      angår kr. 100.000 sagsøgernes krav om godtgørelse efter lov om tidsbegrænset
      ansættelse § 8, stk. 3, subsidiært § 8, stk. 1, knyttet til sagsøgtes beslutning om at
      nægte sagsøgerne fortsat ansættelse i efterårssemestret 2014.
                                        - 38 -
2. regelgrundlaget:
2.1 deltidsdirektivet - direktiv 97/81/ef:
særlig beskyttelse af deltidsansattes rettigheder er fastlagt ved direktiv 97/81/ef
af 15. december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået
af unice, ceep og efs.
det er en følge af direktivet, at de nationale regeringer i eu senest den 20. januar
2000 skal have sikret gennemførelse af indholdet af rammeaftalen mellem unice,
ceep og efs, som er optaget som bilag til direktivet.
af rammeaftalens bestemmelser skal fremhæves:
”§ 3: definitioner
i denne aftale forstås ved
1) »deltidsansat« en ansat, hvis normale arbejdstid, beregnet på en ugentlig basis
eller i gennemsnit over en ansættelsesperiode på op til et år, er lavere end den
normale arbejdstid for en sammenlignelig fuldtidsansat
2) »en sammenlignelig fuldtidsansat« en fuldtidsansat i samme virksomhed, der
har samme type ansættelseskontrakt eller ansættelsesforhold, og som er involveret
i samme eller tilsvarende arbejde/beskæftigelse, idet der tages hensyn til andre
forhold, der kan omfatte anciennitet, kvalifikationer/færdigheder.
hvor der ikke findes nogen sammenlignelig fuldtidsansat i samme virksomhed,
skal sammenligningen ske ved henvisning til den kollektive aftale, der finder
anvendelse, eller - hvis en sådan ikke foreligger - i overensstemmelse med
national lovgivning, kollektive aftaler eller praksis.
§ 4: princippet om ikke-forskelsbehandling
1. hvad angår ansættelsesvilkår, må deltidsansatte ikke behandles på en mindre
gunstig måde end sammenlignelige fuldtidsansatte, udelukkende fordi de arbejder
på deltid, medmindre forskelsbehandlingen er begrundet i objektive forhold.
2. hvor det er hensigtsmæssigt, gælder princippet om pro rata temporis.
3. gennemførelsesbestemmelserne til efterlevelse af denne artikel defineres af
medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter under hensyntagen til
fællesskabsret, national ret, kollektive aftaler og praksis.
4. når det er berettiget af objektive grunde, kan medlemsstaterne, efter høring af
arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national lovgivning eller
praksis, og/eller arbejdsmarkedets parter kan, hvor det er hensigtsmæssigt, gøre
adgangen til særlige ansættelsesvilkår afhængig af betingelser såsom anciennitet,
arbejdstid eller indtjening. betingelser i relation til deltidsansattes adgang til
særlige ansættelsesvilkår bør tages op til overvejelse med jævne mellemrum under
hensyntagen til princippet om ikke-forskelsbehandling som anført i § 4, stk. 1.”
i relation til nærværende sag er det således centralt, at direktivet fastslår et princip
om ikke-diskrimination af deltidsansatte i forhold til sammenlignelige
fuldtidsansatte.
2.2 implementering i dansk ret – deltidsloven:
                                        - 39 -
direktivet er blandt andet gennemført i dansk ret ved deltidsloven, jf. lbkg nr.
815 af 26. september 2002.
”§ 1
for lønmodtagere, der ikke i medfør af kollektiv overenskomst er sikret de
rettigheder, der som minimum svarer til bestemmelserne i direktiv 97/81/ef af 15.
december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået af
unice, ceep og efs, finder bestemmelserne i § 1, stk. 2, §§ 2-5, § 8, stk. 2, og §
9 i aftale af 9. januar 2001 om implementering af direktivet om deltidsarbejde, der
er indgået mellem landsorganisationen i danmark og dansk
arbejdsgiverforening, anvendelse, jf. dog § 2.
stk.2. ved lønmodtager forstås i denne lov en person, der modtager vederlag for
personligt arbejde i tjenesteforhold.
stk.3. som bilag a til loven er aftrykt aftale om implementering af direktivet om
deltidsarbejde indgået den 9. januar 2001 mellem landsorganisationen i danmark
og dansk arbejdsgiverforening, herefter kaldet aftalen.”
i lovens § 2, stk. 1, der særligt omhandler lønmodtagere i statens tjeneste, er
fastsat:
”§ 2
for lønmodtagere ansat i staten og folkekirken, der ikke i medfør af kollektiv
overenskomst er sikret de i § 1, stk. 1, nævnte rettigheder, anvendes
bestemmelserne i §§ 1-3 i aftale af 2. september 1999 om implementering af
deltidsdirektivet, der er indgået mellem finansministeriet, statsansattes kartel,
statstjenestemændenes centralorganisation ii, akademikernes
centralorganisation, lærernes centralorganisation og overenskomstansattes
centralorganisation, i stedet for aftalen. det samme gælder for andre
lønmodtagere, hvis løn- og ansættelsesvilkår aftales, fastsættes eller godkendes af
finansministeren. denne aftale er optrykt som bilag b til loven.”
i den omhandlede implementeringsaftale, indgået den 2. september 1999, hedder
det bl.a.:
”§ 1. rådets direktiv 97/81/ef af 15. december 1997 om rammeaftalen
vedrørende deltidsarbejde, der er indgået af unice, ceep og efs, jf. bilag a,
gælder inden for det område, der dækkes af aftaler og overenskomster indgået på
den ene side af eller efter bemyndigelse fra finansministeriet og på den anden
side af de underskrivende centralorganisationer eller organisationer, der er
tilsluttet disse.
§ 2. deltidsansatte, der arbejder som løst ansatte, undtages fra rammeaftalens
bestemmelser.”
reguleringen følger i øvrigt efter aftalens § 1, rammeaftalen vedrørende
deltidsarbejde, der er indgået af unice, ceep og efs, jf. bilag a til direktivet.
                                        - 40 -
mens implementeringsaftalen ifølge § 1 alene regulerer det statslige
overenskomst- og aftaledækkede ansættelsesområde, er det en følge af
deltidslovens § 2, at implementeringsaftalen indholdsmæssigt også regulerer
ansatte, der som sagsøger 1-4 er ansat på vilkår, der er eensidigt fastsat af
finansministeriet (moderniseringsstyrelsen).
i lovens § 3 er om sammenlignelige stillinger bestemt:
”§ 3
i de tilfælde, hvor der ikke findes nogen sammenlignelig fuldtidsansat i samme
virksomhed, og hvor der ikke foreligger en kollektiv overenskomst, der finder
anvendelse, eller som i øvrigt regulerer spørgsmålet, anvendes til sammenligning
de kollektive overenskomster, som sædvanligvis er gældende inden for
vedkommende eller tilsvarende faglige område.
stk.2. hvor det er hensigtsmæssigt, anvendes princippet om forholdsmæssig
aflønning og forholdsmæssige rettigheder for en deltidsansat, der ikke er omfattet
af en kollektiv overenskomst.”
med hensyn til følgerne af overtrædelse af diskriminationsforbuddet bestemmes i
§ 4, stk. 2 og 3:
”stk.2. en lønmodtager, hvis sag i medfør af stk. 1 ikke afgøres efter fagretlige
regler, og hvis rettigheder efter loven er krænket, kan tilkendes en godtgørelse.
stk.3. en lønmodtager, hvis sag i medfør af stk. 1 ikke afgøres efter fagretlige
regler, og hvis løn 8) i strid med loven er lavere end en sammenlignelig
fuldtidsansats, har krav på forskellen.”
2.3 direktiv om tidsbegrænset ansættelse, 1999/70/eøf:
ved direktiv 1999/70/ef er rammeaftalen mellem de europæiske
arbejdsmarkedsorganisationer om tidsbegrænset ansættelse inkorporeret i eu-
retten.
rammeaftalen udstikker for det første nogle generelle arbejdsretlige principper og
minimumsforskrifter for anvendelse af tidsbegrænset ansættelse.
rammeaftalens formål er som fastlagt i § 1:
  ”formål (§ 1)
formålet med nærværende rammeaftale er:
a) at forbedre kvaliteten ved tidsbegrænset ansættelse gennem anvendelsen af
princippet om ikke-diskrimination
b) at fastsætte rammer, der skal forhindre misbrug hidrørende fra flere på
hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelseskontrakter eller
ansættelsesforhold.”
                                        - 41 -
§ 4 fastslår nærmere om ikke-diskrimination:
”princippet om ikke-diskrimination (§ 4)
1. ansættelsesvilkårene for personer med tidsbegrænset ansættelse må ikke være
   mindre gunstige end de, der gælder for sammenlignelige fastansatte, hvis dette
   udelukkende er begrundet i kontraktens tidsbegrænsede varighed, og
   forskelsbehandlingen ikke er begrundet i objektive forhold.
2. hvor det er hensigtsmæssigt, gælder princippet om pro rata temporis.
3. gennemførelsesbestemmelserne til efterlevelse af denne artikel fastsættes af
   medlemsstaterne - efter høring af arbejdsmarkedets parter - og/eller af
   arbejdsmarkedets parter under hensyntagen til fællesskabsret, national
   lovgivning, kollektive aftaler eller praksis.
4. bestemmelser, hvorefter der ved særlige ansættelsesvilkår kræves tilbagelagt
   en bestemt tjenesteperiode, skal være de samme for personer med
   tidsbegrænset ansættelse som for fastansatte, medmindre kravet om en
   forskellig ansættelsesperiode er begrundet i objektive forhold.”
§ 5 fastlår nærmere om værn mod misbrug ved flere på hinanden følgende
tidsbegrænsede ansættelsesforhold:
”bestemmelser om misbrug (§ 5)
1. for at forhindre misbrug hidrørende fra anvendelsen af flere på hinanden
følgende tidsbegrænsede ansættelseskontrakter eller ansættelsesforhold fastsættes,
medmindre der allerede findes tilsvarende retsregler, bestemmelser af
medlemsstaterne - efter høring af arbejdsmarkedets parter i henhold til national
lovgivning, kollektive aftaler eller praksis - og/eller af arbejdsmarkedets parter,
hvorved der tages hensyn til behovene inden for bestemte sektorer og/eller blandt
bestemte kategorier af arbejdstagere og som regulerer et eller flere af følgende
forhold:
a) objektive omstændigheder der kan begrunde en fornyelse af sådanne kontrakter
eller ansættelsesforhold
b) den maksimale samlede varighed af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede
ansættelseskontrakter eller arbejdsforhold
c) antallet af gange sådanne kontrakter eller ansættelsesforhold kan fornys.
2. medlemsstaterne - efter høring af arbejdsmarkedets parter - og/eller
arbejdsmarkedets parter fastsætter, hvor det er hensigtsmæssigt, under hvilke
betingelser tidsbegrænsede ansættelseskontrakter og ansættelsesforhold er at anse
som:
a) "flere på hinanden følgende"
b) tidsubegrænsede kontrakter eller ansættelsesforhold”
                                        - 42 -
fristen for national implementering af direktivets bestemmelser var fastsat til den
10. juli 2001.
2.4 implementering i dansk ret - lov om tidsbegrænset ansættelse:
i overensstemmelse hermed er i lov om tidsbegrænset ansættelse fastsat følgende:
”§ 1.
lovens formål er at forbedre kvaliteten af tidsbegrænset ansættelse ved at
anvende princippet om ikkeforskelsbehandling og at fastsætte rammer, der skal
forhindre misbrug hidrørende fra flere på hinanden følgende tidsbegrænsede
ansættelsesforhold.”
…
§3
ved lønmodtager forstås i denne lov en person, der modtager vederlag for
personligt arbejde i tjenesteforhold.
stk.2. ved tidsbegrænset ansat forstås i denne lov en lønmodtager i et
ansættelsesforhold, der er etableret direkte mellem lønmodtageren og en
arbejdsgiver, når tidspunktet for ansættelsesforholdets udløb er fastsat ud fra
objektive kriterier såsom en bestemt dato, fuldførelsen af en bestemt opgave eller
indtrædelsen af en bestemt begivenhed.
…
stk.4. ved en sammenlignelig fastansat forstås i denne lov en fastansat i samme
virksomhed, der er i et tidsubegrænset ansættelsesforhold, og som udfører samme
eller tilsvarende arbejde, idet der tages hensyn til kvalifikationer og færdigheder.
stk.5. hvis der ikke findes nogen sammenlignelig fastansat i samme virksomhed,
og hvis der ikke foreligger en kollektiv overenskomst, der finder anvendelse, eller
som i øvrigt regulerer spørgsmålet, anvendes til sammenligning de kollektive
overenskomster, som sædvanligvis er gældende inden for vedkommende eller
tilsvarende faglige område.”
om ikke-diskrimination er fastsat følgende:
”§ 4
ansættelsesvilkårene for en tidsbegrænset ansat må ikke være mindre gunstige
end de, der gælder for en sammenlignelig fastansat, hvis forskelsbehandlingen
udelukkende er begrundet i ansættelsesforholdets tidsbegrænsede varighed, og
den ikke er begrundet i objektive forhold.
stk.2. princippet om forholdsmæssig aflønning og forholdsmæssige rettigheder
anvendes, hvor rettigheder optjenes eller erhverves i forhold til ansættelsestidens
længde.
                                         - 43 -
stk.3. hvis ret til særlige ansættelsesvilkår kræver en bestemt anciennitet, skal
kravet være det samme for tidsbegrænset ansatte som for fastansatte, medmindre
kravet om forskellig anciennitet er begrundet i objektive forhold.”
om forlængelse af tidsbegrænsede ansættelser er fastsat:
”§ 5
fornyelse af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelsesforhold kan
kun ske, hvis fornyelsen er begrundet i objektive forhold, jf. dog undtagelsen i stk.
2 og bestemmelserne om åremålsansættelse i lov om tjenestemænd. det gælder
f.eks. fornyelse,
1) der skyldes uforudselige forfald som sygdom, graviditet, barsel, orlov,
borgerligt ombud,
2) der følger efter ophør af tids- eller opgavebestemt akkord, eller
3) der er nødvendig til løsning, herunder udbedring, af en oprindeligt bestemt
arbejdsopgave af midlertidig karakter.
stk.2. for ansatte, der er beskæftiget med undervisnings- og
forskningsvirksomhed ved statslige institutioner samt selvejende institutioner, der
overvejende er finansieret af tilskud fra staten, og hvor staten fastsætter eller
aftaler løn- og ansættelsesvilkår, gælder, at fornyelse af flere på hinanden
følgende tidsbegrænsede ansættelsesforhold højst kan ske to gange.
bestemmelsen finder dog ikke anvendelse for ansatte, der er beskæftiget med
undervisning ved frie grundskoler, efterskoler, husholdnings- og
håndarbejdsskoler samt private gymnasier.”
lovgiver har altså særligt på det af sagen omhandlede område udnyttet direktivets
mulighed for at indføre en fast grænse, sådan at forlængelse af en tidsbegrænset
ansættelse under alle omstændigheder kun kan ske 2 gange.
endelig er i lovens § 8 om følgerne af krænkelse af de af loven omhandlede
rettigheder blandt andet fastsat:
”§ 8
en lønmodtager, hvis rettigheder i henhold til denne lov er krænket, kan tilkendes
en godtgørelse.
stk.2. en lønmodtager, hvis løn i strid med loven er lavere end en sammenlignelig
fastansats, har krav på forskellen.
…”
loven trådte, på trods af den fastsatte implementeringsfrist, først i kraft den 1.
juni 2003, men efter de specielle bemærkninger til lovforslaget i 2003 er forudsat,
at ”loven finder anvendelse på løbende ansættelsesforhold og gælder derfor også
for ansættelsesforhold, der er indgået inden lovens ikrafttræden”. det medfører at
hver enkelt forlængelse, der finder sted efter direktivets, henholdsvis lovens
ikrafttræden/virkningstidspunkt, skal bedømmes efter de i loven fastlagte
                                        - 44 -
principper, for at sikre overholdelsen af direktivets forpligtelse til at sikre
direktivets retstilstand.
direktivet er ikke implementeret ved kollektiv overenskomst gældende på det
statslige arbejdsmarked.
3.    bemærkninger om faktum:
3.1 om sagsøgernes ansættelsesforløb:
samtlige sagsøgere har, som det er beskrevet i stævningen, haft en mangeårig
ansættelsesmæssig tilknytning til ruc, uden eller med få og små afbrydelser.
fælles for alle sagsøgernes ansættelsesforløb er, at de i hvert fald fra 2001
(sagsøger 1), 1993 (sagsøger 2), 1996 (sagsøger 3) og 2000 (sagsøger 4)
udelukkende eller i hvert fald i helt overvejende omfang har haft deres funktion
knyttet til basisuddannelsen sam.bas (efter 2013 sam.bach), og at de der har
været knyttet til uddannelsen ved løbende forlængede ansættelser som
henholdsvis eksterne lektorer og undervisningsassistenter. fra 2009-2012 dog alle
som videnskabelige assistenter.
det var kendetegnende for sagsøgernes funktioner, at de kontinuert varetog
fuldstændig samme typer af opgaver, herunder både undervisning, administrative
opgaver og i et vist omfang også forskning, som de øvrige lærere, der var knyttet
til uddannelsen, herunder fastansatte lærere i tidsubegrænsede ansættelser,
adjunkter, lektorer og professorer. det var ligeledes kendetegnende, at de alle har
varetaget relativt omfattende administrative og undervisningsmæssige opgaver i
den lange ansættelsesperiode, således har sagsøger 1-3 fungeret som
huskoordinatorer i kortere eller længere perioder, ligesom alle sagsøgere har haft
opgaver som kursus- eller fagansvarlige i perioden.
det var ligeledes kendetegnende, at sammensætningen af opgaver og
ansvarsområder, som den enkelte sagsøger varetog, var upåvirket af de skiftende
stillingsbetegnelser. det gælder også perioden, hvor de var ansat som
videnskabelige assistenter fra 2009-12 inklusiv forlængelsen 1.-31. juli 2012.
fælles for samtlige sagsøgere er tillige, at ingen af sagsøgerne sideløbende har
haft hovedstillinger andet steds og at ansættelsen på ruc i skiftende
stillingskategorier og på deltidsbasis derimod har udgjort den helt centrale del af
sagsøgernes erhvervsmæssige virke i den samlede ansættelsesperiode, der for
sagsøgerne har udgjort langt størsteparten af deres erhvervsaktive liv.
4. hovedanbringender:
4.1 ad påstand 1 og 2, deltidsloven, gøres i første række gælden-
      de:
- at der ved undladelsen af at yde pensionsbidrag til sagsøgerne i den af
    påstandene omhandlede periode, foreligger en forskelsbehandling i strid med
    rammeaftalens § 4, stk. 1,
                                          - 45 -
 og herunder:
 - at sagsøgerne i relation til deltidsloven skal anses for deltidsansatte i den
     periode, de nedlagte påstande omfatter, jf. rammeaftalens § 3, stk. 1,
 - at sagsøgerne ikke kan anses for ”løst ansatte”,
 - at samtlige sagsøgeres ansættelsesforløb i øvrigt var kendetegnet ved, at der er
     tale om mangeårige ansættelsesforløb uden eller med få afbrydelser,
 - at sagsøgerne således igennem mange år kontinuert har varetaget de samme
     typer af opgaver, herunder både undervisning, administrative opgaver og i et
     vist omfang også forskning, som de fastansatte lærere ved sam.bas/sam.bach.
 - at sagsøgerne varetog opgaver som i hvert fald i et vist omfang lå uden for
     rammerne af de forudsætninger, der for de anvendte stillingstyper er fastlagt i
     stillingsstrukturen,
 - at ingen af sagsøgerne sideløbende har haft hovedstillinger andetsteds,
 - at ansættelsen på ruc i skiftende stillingskategorier og på deltidsbasis
     derimod har udgjort den helt centrale del af sagsøgernes erhvervsmæssige virke
     i perioden,
 - at sagsøgerne i de perioder, hvor de ikke modtog pensionsbidrag, herunder som
     undervisningsassistenter fra efterårssemesteret 2012, var udsat for
     diskrimination i strid med rammeaftalens artikel 4, stk. 1, i forhold til
     sammenlignelige fuldtidsansatte,
 - at stillinger som ekstern lektor, henholdsvis undervisningsassistent, i
     stillingsstrukturen er defineret som deltidsstillinger,
 - at fuldstændigt samme typer af opgaver ligeledes blev varetaget af lærere, der i
     henhold til akademikeroverenskomsten modtog pensionsbidrag, herunder både
     lektorer, professorer og adjunkter samt lærere ansat som videnskabelige
     assistenter,
 - at samme typer opgaver også i visse sammenhænge er blevet udøvet af ansatte
     i særlige stillinger, eksempelvis studielektorer og studieadjunkter,
 - at stillingskategorien videnskabelig assistent som den eneste af de, der er
     omhandlet af stillingsstrukturens beskrivelse af stillinger under adjunktniveau,
     ikke er defineret som en deltidsstilling,
 - at videnskabelige assistenter som eneste stillingskategori under adjunktniveau
     er tillagt ret til pensionsbidrag,
 - at der herved er bortset fra stillingskategorien phd-stipendiat, der er en
     uddannelsesstilling uden relevans for sammenligningen,
- at sagsøgerne således forskelsbehandles i forhold til ansatte i andre
  stillingskategorier, herunder videnskabelige assistenter, der udførte samme
  arbejde, i strid med rammeaftalens § 4, stk.1,
- at ansættelsen af sagsøgerne som videnskabelige assistenter i perioden fra 2009
  til 2012 netop understreger, at denne ansættelsesform var anvendelig, herunder at
  sagsøgerne såvel som de opgaver de kontinuert har udført under hele ansættelsen
  ved sam.bas var forenelige med denne ansættelsesform,
- at de lærere, der deltog i fordelingen af de samlede opgaver ved sam.bas,
  herunder videnskabelige assistenter, netop må anses for ansat i samme type
  ansættelseskontrakt eller ansættelsesforhold som sagsøgerne i de perioder, hvor
  sagsøgerne var ansat som undervisningsassistenter, og at de var ”involveret i
  samme eller tilsvarende arbejde/beskæftigelse”, jf. rammeaftalens § 3, stk. 1, nr.
  2,
                                           - 46 -
- at den 3-års begrænsning for ansættelse i stillingen som videnskabelig assistent,
  der følger af stillingsstrukturen, i den forbindelse er uden betydning, idet
  sagsøgte har pligt til i kraft af deltidsloven og det underliggende direktiv at
  undlade den forskelsbehandling af sagsøgerne, som åbenlyst er resultatet, når
  sagsøgerne, som det skete i sommeren 2012, uden grundlag i organisatoriske eller
  opgavemæssige ændringer arbitrært overførtes fra ansættelse som videnskabelige
  assistenter med pension til undervisningsassistenter uden ret til pension.
 det gøres således sammenfattende gældende:
- at der i hvert fald i den af de nedlagte påstande omhandlede periode foreligger
   forskelsbehandling af sagsøgerne ved, at der ikke efter ansættelsen som
   videnskabelig assistent, er ydet pensionsbidrag på samme måde som for de
   øvrige lærere, knyttet til uddannelsen, som fastlagt i
   akademikeroverenskomstens § 10, og
- at sagsøgerne som følge heraf har krav på anerkendelse af retten hertil (påstand
   1) og krav på efterbetaling som opgjort i de nedlagte betalingspåstande, (påstand
   2 for alle 4 sagsøgere) jf. princippet i deltidslovens § 4, stk. 3.
 særligt i relation til sagsøgtes påberåbelse af, at sagsøgernes krav på pension
 ikke kan bedømmes uden at tage højde for de af sagsøgte påberåbte forskelle
 i løn, jf. svarskriftet side 10 og den af sagsøger foretagne lønsammenligning,
 svarskriftets side 4, nederst, gør sagsøgerne gældende:
 i første række:
 - at princippet om ”pro rata temporis” (forholdsmæssig aflønning og
     forholdsmæssige rettigheder), der så vidt muligt skal anvendes ved
     sammenligning af deltids- og fuldtidsansatte, indebærer, at vilkårene må
     bedømmes hver for sig,
 - at denne fremgangsmåde stemmer overens med, at effektiv betaling af krav på
     pensionsbidrag beskyttes i dansk ret, da den løn, der udbetales til
     lønmodtageren, og det pensionsbidrag, lønmodtageren har krav på at få
     indbetalt til en pensionsordning, er to forskellige lønelementer, som tjener
     forskellige formål, jf. u.2014.3363h.
 i anden række:
 - at sagsøgtes beregninger ikke er retvisende, da der ikke er taget højde for de
     automatisk reducerede ansættelsesperioder for undervisningsassistenter i
     sommerperioden, helligdage og undervisningsfri perioder mv., hvor de
     fastansatte, månedslønnede oppebærer fuld løn.
 4.2 ad lov om tidsbegrænset ansættelse:
 - at sagsøgerne for så vidt angår perioden efter direktivets og lovens ikrafttræden
     har været udsat for mere end 2 forlængelser af ansættelsen i strid med
     implementeringslovens § 5, stk. 2,
                                         - 47 -
- at fast ansættelse er undladt, uden at dette på nogen måde skyldes ændringer
   eller variationer i de underliggende opgaver, i sagsøgtes behov for at få løst
   disse opgaver eller organiseringen af arbejdet i øvrigt,
- at det ved ansættelsen af sagsøgerne i stillinger som videnskabelige assistenter
   i perioden 2009-2012 blev understreget, at ansættelse i denne stillingskategori
   var fuldt forenelig med de opgaver og det arbejdskraftbehov, som skulle
   opfyldes hos sagsøgte,
- at også denne ansættelse, uanset at sagsøgte havde valgt at tilbyde en anden
   ansættelsesform, i relation til spørgsmålet om mulighed for fortsat
   tidsbegrænset ansættelse, måtte anses for en forlængelse af samme
   ansættelsesforhold,
- at sagsøgte derfor havde pligt til ved ønsket om fortsat at ansætte sagsøgerne til
   samme arbejde, da at ansætte dem i en fast stilling,
- at den af staten ensidigt fastsatte tidsbegrænsning, jf. ministeriet for forskning,
   innovation og videregående uddannelsers notat af 28. juli 2013 om
   stillingsstruktur, hvorefter stillinger som videnskabelig assistent besættes for en
   periode af ind til 3 år uden mulighed for genansættelse, i hvert fald i den
   konkrete situation vil være stridende mod rådets direktiv 1999/70/ef,
- at en sådan regel, der ikke blot forhindrer genansættelse i samme stillingstype,
   men også forhindrer overgang til fast ansættelse, må anses for stridende mod
   direktiv 1999/70/ef og lov om tidsbegrænset ansættelse, jf. blandt andet
   princippet i ef-domstolens dom af 4. juni 2006 i sag c-212/04, når formålet
   med de fortsatte ansættelser har været at dække arbejdsgiverens faste og varige
   behov,
- at de fortsatte serielle forlængelser løbende har givet sagsøgte adgang til – og
   formentlig haft som sit formål – på trods af det faste og varige behov løbende
   og uden varsel at ændre på ansættelsesvilkårene, blandt andet så der ikke efter
   31. juli 2012 betales pensionsbidrag,
- at sagsøgerne som følge af, at der var sket forlængelse ud over de 2 gange, som
   følger af lovens § 5, stk. 2, havde krav på også efter 31. juli 2012 at have været
   fortsat i samme ansættelsesform og på samme vilkår, altså ved tidsubegrænset
   ansættelse som videnskabelig assistent,
- at ændringer heraf, forudsat at de var saglige, kun kunne være sket i respekt af
   ansættelsesforholdenes tidsvilkår,
- at sagsøgerne derfor fortsat havde ret til også af den grund at oppebære
   pensionsbidrag,
- at den manglende fortsatte ansættelse i stilling som videnskabelig assistent
   efter 31. juli 2012 således har medført et tab hos sagsøgerne som fastlagt i
   påstand 1 og 2, jf. princippet i lov om tidsbegrænset ansættelse § 8, stk. 2,
- at forlængelsen af de tidsbegrænsede ansættelser for alle sagsøgernes
   vedkommende ud over de i lovens § 5, stk. 2, fastsatte maksimale 2 gange
   medfører, at sagsøgerne endvidere har ret til en godtgørelse efter lov om
   tidsbegrænset ansættelse § 8, stk. 1, der blandt andet i lyset af de meget lange
   ansættelsesforhold og de hertil knyttede lange opsigelsesvarsler, som
   sagsøgerne er berøvet ved sagsøgtes fremgangsmåde, bør fastsættes til kr.
   100.000,00 som fastlagt i de nedlagte 3. påstande for samtlige sagsøgeres
   vedkommende.
4.2.1 tidspunkt for krænkelser af § 5, stk. 2:
                                        - 48 -
med hensyn til, hvornår i sagsøgernes ansættelsesforløb, der er sket en krænkelse
af princippet i lov om tidsbegrænset ansættelse bemærkes:
bedømmelsen af spørgsmålet bør ske uafhængigt af de løbende skift i de af
anvendte stillingstyper, da opgaver, indhold og formål med ansættelserne har
været helt uændrede gennem mange år.
sagsøgerne bestrider, at skift fra en stillingskategori til en anden løbende har
været motiveret af relevante ændringer i opgaver, ansvar, organisation eller andet.
for samtlige sagsøgeres vedkommende udgjorde ansættelserne som
undervisningsassistenter fra 1. september 2012 til 31. august 2014 den 3.
forlængelse i forhold til de eksterne lektorater knyttet til sam.bas, de alle var
ansat i kontinuerligt frem til overgangen til ansættelsen som videnskabelige
assistenter den 1. september 2009:
- for sagsøger 1’s vedkommende det af ansættelsesbrev i bilag 6 omfattede 4-års
   lektorat, 402 t/semester, ekstrakt, bind 2, side 77+82,
   for sagsøger 2’s vedkommende det af ansættelsesbrev i bilag 8 omfattede
   lektorat, 360-420 t/semester, ekstrakt, bind 2, side 105-106,
- for sagsøger 3’s vedkommende det af ansættelsesbrev i bilag 10 omfattede
   lektorat, 390-420 t/semester, ekstrakt, bind 2, side 122-127,
- for sagsøger 4´s vedkommende det af ansættelsesbrev i bilag 8 omfattede
   lektorat, 390 t/semester, ekstrakt, bind 2, side 157.
der var på tilsvarende måde tale om 4., 5. mv. forlængelse i relation til
sagsøgernes tidsbegrænsede ansættelser forud herfor.
4.3        ad sagsøgernes krav i anledning af sagsøgtes afvisning af fortsat
ansættelse, sommeren 2014:
til støtte for de på vegne alle sagsøgere nedlagte påstande om godtgørelse
efter lov om tidsbegrænset ansættelse § 8, stk. 3 (påstand 4) gøres gældende:
- at den manglende fortsættelse af sagsøgernes ansættelsesforhold ved starten af
   efterårssemestret 2014 både indebar en krænkelse af sagsøgernes rettigheder i
   strid med diskriminationsforbuddet i lov om tidsbegrænset ansættelse og tillige
   er udtryk for viktimisering,
og herunder:
- at baggrunden for sagsøgtes beslutning om ikke at forlænge sagsøgernes
   ansættelser – på trods af samtlige sagsøgeres meget betydelige erfaring -
   åbenbart var de krav, der var rejst på sagsøgernes vegne mod sagsøgte i juli
   2013 (ekstraktens bind 2, side 4-17), og som er omfattet af stævningen i
   nærværende sag,
- at det var disse krav – herunder konstateringen af, at reguleringen i lov om
   tidsbegrænset ansættelse var tilsidesat og at sagsøgerne for længst skulle og
   burde have været fastansat - der reelt motiverede beslutningen om ikke at
   forlænge sagsøgerne i deres hidtidige funktioner,
                                         - 49 -
- at dette fremgår ganske tydeligt af både den fremlagte korrespondance i
  eftersommeren 2014 (bilag 25 og 27-29) og af referatet af den forhandling, der
  fandt sted 13. januar 2015 (bilag 31),
- at denne fremgangsmåde strider mod diskriminationsforbuddet i lov om
  tidsbegrænset ansættelse,
- at det for så vidt i den forbindelse er underordnet, om sagsøgerne har ret i de
  øvrige fremsatte krav, idet sagsøgte under alle omstændigheder var forpligtet
  til at lade sådanne uoverensstemmelser afgøre judicielt,
- at sagsøgte på tidspunktet, hvor stillingerne blev slået op, for længst var
  orienteret om sagsøgernes krav, og på tidspunktet for de endelige afgørelser om
  afslag (bilag 26) på fortsat ansættelse, vidste, at stævning var udtaget i sagen,
- at afgørelserne om ikke at forlænge sagsøgernes hidtidige ansættelse derfor må
  anses for sket, fordi sagsøgerne har rejst krav i henhold til lov om
  tidsbegrænset ansættelse (viktimisering),
- at en allerede realiseret overskridelse af grænsen for (forlængelsen af) flere på
  hinanden tidsbegrænsede ansættelsesforhold, som var gjort gældende over for
  sagsøgte, under ingen omstændigheder gør en afslutning af
  ansættelsesforholdene retmæssig,
- at den i lov om tidsbegrænset ansættelse, § 5, stk. 2, angivne grænse, hvorefter
  tidsbegrænsede ansættelsesforhold i statslig eller statslig finansieret
  undervisnings- og forskningsvirksomhed kun kan forlænges 2 gange, under
  ingen omstændigheder legitimerer, at arbejdsgiveren, når det pågældende
  arbejde i øvrigt består, blot erstatter den ansatte med en anden medarbejder,
- at der derimod, når grænsen for yderligere forlængelser efter § 5, stk. 2, er nået
  og arbejdet fortsat består, som udgangspunkt vil være pligt til at ansætte de(n)
  pågældende i en fast stilling,
- at en forståelse af bestemmelsen, hvorefter arbejdsgiveren efter udløbet af 2.
  forlængelse frit kan erstatte den pågældende medarbejder under henvisning til
  princippet i § 5, stk. 2, vil stride afgørende mod det beskyttelsesprincip, som
  søges fremmet ved lov om tidsbegrænset ansættelse og det underliggende
  direktiv,
- at en sådan forståelse tværtimod ville medføre, at det ville blive umuligt at
  udbygge og fastholde en langvarig ansættelse for de mange tidsbegrænset
  ansatte ved universiteter mv., hvilket afgørende vil stride mod bestræbelserne
  på om muligt at fremme overgang til faste stillinger, jf. lovens § 6, stk. 1,
- at en sådan forståelse af loven ikke på nogen måde medvirker til at forhindre
  misbrug, men tværtimod fremmer en ansættelsespraksis, hvor tidsbegrænset
  ansatte fastholdes i midlertidige ansættelsesforløb, der herefter muligvis kan
  gentages ved andre undervisningsinstitutioner, eller efter længere pauser.
- at den manglende forlængelse af ansættelsen på baggrund heraf og særligt i
  lyset af, at der allerede inden efterårssemestret 2014 var realiseret en
  omgåelse af beskyttelsen i § 5, stk. 2, bør sidestilles med en afskedigelse af
  sagsøgerne i strid med beskyttelsen mod viktimisering, jf. lovens § 8, stk. 3,
- at der for dette forhold tilkommer sagsøgerne en særskilt godtgørelse, hvis
  størrelse på baggrund af blandt andet, at sagsøgte derved har afbrudt
  sagsøgernes meget lange og kontinuerte ansættelsesforløb, bør udmåles til et
  beløb på kr. 100.000,
- at der, hvis retten ikke finder at kunne henføre afbrydelsen af de mangeårige
  ansættelsesforløb til § 8, stk. 3, ved den manglende fornyelse af ansættelserne,
  subsidiært foreligger en selvstændig krænkelse af § 8, stk. 1, for hvilken, der
                                              - 50 -
         som følge af samme hensyn, der er påberåbt i relation til § 8, stk. 3, herunder at
         der foreligger viktimisering, bør udmåles en godtgørelse af tilsvarende
         størrelse.
     …”
sagsøgte har i sit påstandsdokument blandt andet anført:
     ” anbringender
     1.     pensionskravet
     til støtte for frifindelse gøres det overordnet gældende, at sagsøgerne har haft
     stillinger, hvor der er betalt den aftalte løn, og denne løn har været uden pension.
     til gengæld har lønnen, jf. svarskriftet side 4-5, været højere, og der har derved
     ved timelønsberegningen været taget hensyn til, at der ikke af arbejdsgiver blev
     indbetalt til pension. man kan ikke både opnå en høj timeløn, og så derefter få
     tillagt pension til den i forvejen høje timeløn. allerede derfor skal sagsøgte
     frifindes for efterbetaling af pensionsbidrag.
     dertil kommer, at sagsøgernes ansættelsesforhold ikke er sammenlignelige med
     de i stillingsstrukturen (bilag a) omtalte hovedstillinger (adjunkt, lektor og
     professor), der alle omfatter en forskningspligt, hvad sagsøgernes stillinger ikke
     gør, jf. herved faglig voldgiftskendelse af 15. august 2007 (ac mod
     finansministeriet, opmændene børge dahl, lene pagter kristensen og poul
     søgaard).
     det gøres endvidere gældende, at ansættelsesformen netop tillægges betydning
     ved vurderingen af, om to stillinger er sammenlignelige, jf. rammeaftalen om
     deltidsarbejde § 3, stk. 2, hvorefter ”en sammenlignelig fuldtidsansat” er en
     fuldtidsansat i samme virksomhed, der har samme type ansættelseskontrakt eller
     ansættelsesforhold, og som er involveret i samme eller tilsvarende
     arbejde/beskæftigelse, idet der tages hensyn til andre forhold, der kan omfatte
     anciennitet, kvalifikationer/færdigheder.
     det bestrides på den baggrund, at sagsøgernes stillinger som
     ”undervisningsassistent” og ”ekstern lektor” kan sammenlignes med
     stillingskategorierne ”videnskabelig assistent” og ”studieadjunkt/-lektor”. der er
     tale om forskellige stillingskategorier, som i henhold til stillingsstrukturen tjener
     forskellige formål og har forskellige ansættelsesvilkår.
     stillingkategorierne ”undervisningsassistent” og ”ekstern lektor” er stillinger, som
     er udformet navnlig med henblik på ansættelse af akademikere til undervisning
     som bibeskæftigelse og med hovedbeskæftigelse andetsteds, idet der både for
     undervisningsassistenter og eksterne lektorer er fastsat et maksimalt årligt timetal.
     stillingerne er endvidere karakteriseret ved, at arbejdstiden fastsættes semestervis
     efter universitetets aktuelle behov for undervisning. som stillingskategori
     adskiller de videnskabelige assistenter sig således væsentligt fra universitetets
     almindelige fuldtidsstillinger, og det er således ikke tilsigtet, at den ansatte alene
                                        - 51 -
skulle kunne leve af indkomsten for disse stillingstyper. de til ansættelsen
tilknyttede goder afspejler derfor dette, og for eksterne lektorer igennem den
aftalte overenskomst.
stillingskategorien ”videnskabelige assistent” er i henhold til stillingsstrukturen
en tidsbegrænset stilling på en periode på indtil 3 år. genansættelse udover 3 år
kan ikke finde sted. arbejdsopgaverne er forskning og/eller undervisning, idet en
mindre del af arbejdstiden dog kan anvendes til faglig udvikling samt varetagelse
af andre opgaver. arbejdsforpligtigelsen er aftalt på forhånd for aftaleperioden og
kan være både fuldtid eller deltid. stillingskategorien ”videnskabelig assistent”
kan derfor ikke betragtes som en sammenlignelig fuldtidsansættelse med
stillingskategorierne ”undervisningsassistent” eller ”ekstern lektor”, idet
ansættelsestypen er væsentlig forskellig.
det gøres gældende, at ansættelsesvilkårene for undervisere på universiteterne
afhænger af stillingskategorien og derfor ikke af, hvorvidt en stilling besættes på
fuldtid eller deltid, henholdsvis om den besættes som tidsbegrænset eller fast
stilling.
det gøres gældende, at sagsøgerne ikke opfylder kvalifikationskravene til at
kunne varetage en af de i stillingsstrukturen omtalte hovedstillinger.
det gøres gældende, at de stillingskategorier, som sagsøgerne har varetaget, er
baseret på, at de besættes af medarbejdere, som har anden fuldtids- eller
deltidsbeskæftigelse ved siden af, og at det er uden betydning for sagens
afgørelse, om sagsøgerne de facto har haft anden beskæftigelse.
det bestrides, at muligheden for tidsbegrænset ansættelse som videnskabelig
assistent med ret til pension i en 3-årig periode - uden mulighed for forlængelse -
kan begrunde, at sagsøgerne får ret til pension, når de ikke længere er ansat i en
sådan stilling, idet ændringen i forhold til pensionsberettigelse ikke skyldes
ændring i sagsøgernes status som henholdsvis tidsbegrænset og deltidsansatte,
men skyldes ændringen i stillingskategori og den dertil knyttede overenskomst.
det gøres således sammenfattende gældende, at der slet ikke kan konstateres en
forskelsbehandling, der udelukkende er begrundet i sagsøgernes deltidsansættelse,
jf. rammeaftalen om deltid § 4, eller udelukkende er begrundet i sagsøgernes
tidsbegrænsede ansættelse, jf. loven om tidsbegrænset ansættelse § 4, stk. 1.
subsidiært gøres det gældende, at selv hvis sagsøgernes stillinger måtte kunne
sammenlignes med pensionsgivende stillinger, er det ikke nok til at konstatere
forskelsbehandling, at sagsøgerne er ansat uden ret til pension, idet det afgørende
er, at sagsøgernes samlede vederlæggelse ikke er mindre fordelagtig end i de
sammenlignelige stillinger.
med hensyn til den beløbsmæssige opgørelse af sagsøgernes krav bestrides det, at
pensionsbidrag kan medregnes fuldt ud, uden at tage højde for, at grundlønnen til
timelønnede undervisere er væsentlig højere end for fastansatte, jf. u2013.448h,
hvorved der allerede er kompenseret for den manglende pensionsbetaling.
                                         - 52 -
det gøres videre gældende, at timelønnen, der gælder for timelønnede naturligvis,
er med tillæg af feriepenge, og der er således kompenseret for betydningen af
ferie. det bestrides således, at sagsøgerne både har ret til den høje løn
som undervisningsassistent/ekstern lektor og pensionen som videnskabelig
assistent. at der som anført af sagsøger skal ske en sammenligning punkt for
punkt, forstået således, at der oveni enhver løn skal beregnes pension, må afvises.
vederlæggelse må ses under et, og den kan være i form af løn eller opdelt i løn og
pension, men man kan ikke, som sagsøger hævder, kræve enhver løn tillagt
pension.
endelig gøres det gældende, at pensionskrav for perioder, hvor sagsøgerne var
ansat som eksterne lektorer, ikke kan gøres gældende under nærværende sag, men
skal behandles ved faglig voldgift.
1.     godtgørelse for brud på lov om tidsbegrænset
       ansættelse
det bestrides, at der for nogen af sagsøgerne er foretaget fornyelser af
tidsbegrænsede ansættelser i strid med lov om tidsbegrænset ansættelse § 5, stk. 2.
det gøres i den forbindelse gældende, at alene fornyelser, der har fundet sted efter
lovens ikrafttræden 1. juni 2003, kan tillægges betydning ved vurdering af, om §
5, stk. 2 er overtrådt.
det gøres endvidere gældende, at der alene foreligger ”fornyelse” af flere på
hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelser, såfremt der er tale om ansættelser i
stillinger inden for samme stillingskategori og med samme stillingsindhold.
såfremt retten måtte nå frem til, at der er foretaget fornyelser af tidsbegrænsede
ansættelser udover det i § 5, stk. 2 tilladte, gøres det gældende, at der ikke skal
betales godtgørelse, eller at der alene skal betales en mindre godtgørelse, da der
foreligger undskyldende omstændigheder.
det gøres således gældende, at de foretagne fornyelser af sagsøgernes
tidsbegrænsede ansættelser er sket for at imødekomme sagsøgernes ønske om
fortsat ansættelse på ruc og dermed ikke mindst i sagsøgernes interesse.
såfremt retten måtte finde, at betingelserne for at kræve godtgørelse er opfyldt,
gøres det gældende at denne i overensstemmelse med retspraksis maksimalt kan
udmåles til kr. 15.000,- pr. sagsøger.
2.     victimisering
i forhold til sagsøgerne fremsatte krav vedr. victimiseringsbestemmelsen i lov om
tidsbegrænset ansættelse § 8 stk. 3 gøres det gældende, at påstandene om
victimisering forudsætter, at der er sket en ulovlig forskelsbehandling, og det er
som nævnt ikke tilfældet. dertil kommer, at de 4 sagsøgere ikke har været udsat
for en behandling omfattet af lovens § 8, stk. 3, hvilket også fremgår af sagsøgtes
redegørelse i bilag 31.”
                                               - 53 -
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at sagsøgerne alle i en længere årrække har
været tilknyttet ruc som undervisere og med arbejdssted udelukkende eller i helt
overvejende omfang på den samfundsvidenskabelige basisuddannelse.
undervisningen på den samfundsvidenskabelige basisuddannelse skete i ”huse” med typisk
100-120 studerende og 6-9 undervisere. efter stillingsstrukturen for universiteter kunne disse
undervisere enten – som sagsøgerne – være løst- og deltidsansat som ekstern lektor,
videnskabelig assistent eller undervisningsassistent (d-vip) eller fast- og fuldtidsansat som
professor, lektor eller adjunkt (f-vip). sidstnævnte gruppe var organisatorisk tilknyttet
institutterne på universitetets overbygning, men blev herfra allokeret til basisuddannelserne
med et timetal op til ca. halvdelen af deres samlede arbejdstid. efter antal var de fleste
undervisere på basisuddannelserne d-vip’er.
ruc opstillede for de enkelte huse et måltal for antallet af arbejdstimer for underviserne i alt,
og der blev herefter allokeret et antal undervisere med et samlet timetal, der kunne rummes
indenfor måltallet. en af disse undervisere fungerede som huskoordinator med henblik på at
fastlægge de enkelte underviseres nærmere timetal efter fordeling af disse timer på møder,
kurser, projektvejledning, eksamen mv. ved fordelingen af opgaver i de enkelte huse blev
der taget stilling til, at underviserne kunne dække de relevante fagområder m.v., mens det
ikke var afgørende, hvilken placering underviseren havde i stillingsstrukturen og herunder
navnlig, om pågældende var d-vip eller f-vip. denne form for organisation af
basisuddannelsen afspejlede muligvis også universitetets historiske idegrundlag.
sagsøgerne har anført, at de uanset deres placering i stillingsstrukturen for universiteter har
udført fuldstændig samme typer af opgaver, herunder også som huskoordinator, kursus- eller
fagansvarlige. sammensætningen af opgaver og ansvarsområder, som den enkelte sagsøger
varetog, var upåvirket af de skiftende stillingsbetegnelser. ansættelserne på ruc udgjorde
den helt centrale del af sagsøgernes erhvervsmæssige virke i den samlede ansættelsesperiode,
der også har udgjort langt størsteparten af deres erhvervsaktive liv.
                                                 - 54 -
ad deltidsloven
loven har til formål i dansk ret at gennemføre rådets direktiv af 15. december 1997 om
rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde. denne rammeaftale blev indgået den 6. juni 1997
mellem de generelle tværfaglige organisationer (unice, ceep og efs). rammeaftalen har til
formål dels at skabe grundlag for at fjerne forskelsbehandling af deltidsansatte og en
forbedring af kvaliteten af deltidsarbejde, dels at lette udviklingen af deltidsarbejde på
frivillig basis og bidrage til en fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden på en måde, der tager
hensyn til behovene hos arbejdsgivere og arbejdstagere, jf. rammeaftalens § 1. deltidsansatte
må hvad angår ansættelsesvilkår ikke behandles på en mindre gunstig måde end
sammenlignelige fuldtidsansatte, udelukkende fordi de arbejder på deltid, medmindre
forskelsbehandlingen er begrundet i objektive forhold, jf. rammeaftalens § 4. en
”sammenlignelig fuldtidsansat” er i rammeaftalens § 3 defineret som en fuldtidsansat i samme
virksomhed, der har samme type ansættelseskontrakt eller ansættelsesforhold, og som er
involveret i samme eller tilsvarende arbejde/beskæftigelse, idet der tages hensyn til andre
forhold, der kan omfatte anciennitet, kvalifikationer/færdigheder.
landsretten finder ikke, at sagsøgerne efter dette regelsæt har været udsat for en
forskelsbehandling, der berettiger dem til godtgørelse eller kompensation efter deltidslovens §
5.
landsretten har herved lagt afgørende vægt på, at undervisere på basisuddannelsen uanset
stillingsbetegnelse nok varetager samme opgaver, mens de underviser på basisuddannelsen,
men at kvalifikationer/færdigheder hos d-vip’er ikke er sammenlignelige med f-vip’er,
hvilket ikke mindst for universitetsansatte udgør et objektivt og relevant forhold. det fremgår
også af stillingsstrukturen for universitetsansatte, at f-vip’er som vilkår for deres ansættelse
har dokumenteret faglige færdigheder på et højere niveau end d-vip’er. f-vip’er vil derfor
også alt andet lige på basisuddannelsen kunne tilføre undervisningen faglig indsigt på et
højere niveau og er derfor ikke er sammenlignelige med d-vip’er, jf. rammeaftalens § 3 og §
4. det tilkommer i øvrigt ruc at afgøre, hvilke undervisningsmæssige ressourcer man vil
allokere fra overbygningen til basisuddannelsen. sagsøgerne har endvidere ikke ført bevis for,
at de er afskediget som angivet i lovens § 4, stk. 4.
ad loven om tidsbegrænset ansættelse
                                               - 55 -
loven om tidsbegrænset ansættelse gælder for lønmodtagere, der – som sagsøgerne – ikke i
medfør af kollektiv overenskomst er sikret de rettigheder, der som minimum svarer til
bestemmelserne i direktiv af 28. juni 1999 om rammeaftalen vedrørende tidsbegrænset
ansættelse. denne rammeaftale blev indgået den 18. marts 1999 mellem de generelle
tværfaglige organisationer (unice, ceep og efs).
det hedder i præamblen til rammeaftalen blandt andet, at tidsubegrænsede
ansættelseskontrakter bidrager til at sikre livskvaliteten for de berørte arbejdstagere og at
fremme produktiviteten, at anvendelse af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, begrundet i
objektive forhold, er en måde, hvorpå man kan forhindre misbrug, og at tidsbegrænsede
ansættelseskontrakter i visse sektorer, indenfor visse erhverv og visse former for aktiviteter er
en beskæftigelsesform, der passer både arbejdsgivere og arbejdstagere. rammeaftalen har
efter § 1 til formål dels at forbedre kvaliteten ved tidsbegrænset ansættelse gennem
anvendelsen af princippet om ikke-diskrimination, dels at fastsætte rammer, der skal forhindre
misbrug hidrørende fra flere på hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelseskontrakter eller
ansættelsesforhold. efter rammeaftalens § 5 kan man for at forhindre misbrug blandt andet
regulere antallet af gange, sådanne kontrakter eller ansættelsesforhold kan fornys.
lov om tidsbegrænset ansættelse har efter § 1 til formål at forbedre kvaliteten af
tidsbegrænset ansættelse ved at anvende princippet om ikke-forskelsbehandling og at
fastsætte rammer, der skal forhindre misbrug hidrørende fra flere på hinanden følgende
tidsbegrænsede ansættelsesforhold, og svarer dermed til rammeaftalens § 1. i lovens § 5 er der
i overensstemmelse med angivelsen i rammeaftalens § 5 fastsat nærmere bestemmelse om
fornyelse af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelsesforhold, således at det kun
kan ske, hvis fornyelsen er begrundet i objektive forhold, dog med særskilt angivet undtagelse
i § 5, stk. 2, af blandt andet beskæftigelse med undervisnings- og forskningsvirksomhed ved
statslige institutioner, hvor en fornyelse af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede
ansættelsesforhold højst kan ske to gange. efter bemærkninger til lovforslaget omfatter § 5,
stk. 2, blandt andet universiteter. undtagelsen på dette særlige område er motiveret af, at det
vurderes, at det for de konkrete ansættelsesforhold er vanskeligt at angive objektive
begrundelser for forlængelse af tidsbegrænsede ansættelsesforhold, fordi behovet for at kunne
forlænge ansættelsesforholdene er begrundet i sektorens særlige karakter og struktur.
undervisningsområdet er blandt andet kendetegnet ved væsentlige udsving i søgningen.
                                               - 56 -
lovgiver har derfor implementeret direktivet ved at anvende direktivets mulighed for at
fastsætte antallet af gange, et tidsbegrænset ansættelsesforhold kan fornys.
landsretten finder, at sagsøgerne efter dette regelsæt har godtgjort, at ruc har overtrådt
lovens § 5, stk. 2, og at de herefter er berettiget til godtgørelse efter lovens § 8, stk. 1.
derimod findes sagsøgerne ikke berettiget ikke til anden godtgørelse eller kompensation, jf.
lovens § 8, stk. 2 og 3.
landsretten har herved lagt afgørende vægt på, at sagsøgerne uanset stillingsbetegnelse og
ansættelsesvilkår som henholdsvis ekstern lektor, videnskabelig assistent og
undervisningsassistent kontinuerligt har varetaget i det væsentlige de samme opgaver som
undervisere på basisuddannelsen, og at der dermed efter lovens ikrafttræden er sket
overtrædelse af lovens § 5, stk. 2. der er ikke i loven eller i forarbejderne angivet nærmere
kriterier for fastsættelse af godtgørelsens størrelse, men landsretten lægger efter almindelige
eu-retlige principper til grund, at godtgørelsen skal udmåles, så den er effektiv,
afskrækkende og proportional med henblik på at sikre reglernes overholdelse.
sagsøgerne havde i hvert fald i den sidste del af forløbet utvivlsomt kvalifikationer, der lå
højere, end hvad man i almindelighed vil forudsætte hos en undervisningsassistent. ruc
havde med tidsbegrænsede ansættelse organiseret undervisningen på basisuddannelsen på en
måde, der gjorde dette muligt.
efter henning salling olsens forklaring var d-vip-kategorien oprindeligt tiltænkt dem, som
var tidligt i karrieren. thyge enevoldsen har forklaret, at strategien i dag er, at ruc ansætter
to typer af undervisningsassistenter, nemlig dels unge kandidater med høje karakterer, som
gerne vil tage en ph.d., dels nyuddannede ph.d’er, som skal til at søge en adjunkt-stilling,
men som mangler undervisningserfaring. ruc har efter referat af 19. januar 2015 af mødet
med dm/djøf givet udtryk for, at man har taget til efterretning, at akademikerne mener, at
der har været for mange (gen)ansættelser, og at man derfor, selv om man ikke er enig – ikke
vil påtage sig yderligere risiko for at skulle betale godtgørelse. det må således lægges til
grund, at ruc allerede – i hvert fald i forhold til sagsøgerne – har ændret adfærd.
                                               - 57 -
sagsøgerne har som alternativ til fortsat tidsbegrænset ansættelse ikke kunnet forvente fast
ansættelse på universitetet, idet sådan ansættelse kræver, at der blev opslået en fast stilling, og
at deres kvalifikationer/færdigheder blev bedømt som bedre i sammenligning med andre
ansøgere. sagsøgernes umiddelbare alternativ til fortsat tidsbegrænset ansættelse var derfor
ingen ansættelse, hvilket sagsøgerne efter deres forklaringer øjensynligt på intet tidspunkt har
været uvidende om.
efter en samlet afvejning af disse forhold finder landsretten herefter, at godtgørelsen passende
skal fastsættes til 25.000 kr. for hver af sagsøgerne.
sagsøgerne har derimod ikke ført bevis for, at de er forskelsbehandlet som angivet efter
lovens § 8, stk. 2, jf. herved også landsrettens bemærkninger vedrørende deltidsloven.
sagsøgerne har endvidere ikke ført bevis for, at de er afskediget i lovens § 8, stk. 3.
sagsøgernes påstande tages herefter alene til følge som nedenfor bestemt vedrørende krav om
godtgørelse efter § 8, stk. 1, i lov om tidsbegrænset ansættelse.
hver af parterne har dels vundet, dels tabt sagen. i delvise sagsomkostninger for landsretten
skal akademikerne herefter som mandatar for a, b, c og d betale 60.000 kr. til sagsøgte
roskilde universitet. der er ved fastsættelsen af sagsomkostninger taget hensyn til den
retsafgift sagsøgerne har betalt i forhold til de beløb, for hvilke de har fået medhold. beløbet
omfatter i øvrigt delvise udgifter til sagsøgtes advokatbistand inkl. moms. ved fastsættelsen
af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget
hensyn til sagens omfang, varighed og betydning.
                                    thi kendes for ret:
sagsøgte roskilde universitet skal til hver af sagsøgerne a, b, c og d betale 25.000 kr. med
tillæg af sædvanlig procesrente fra 15. september 2014 til betaling sker.
i delvise sagsomkostninger for landsretten skal akademikerne som mandatar for
a, b, c og d betale 60.000 kr. til sagsøgte roskilde universitet.
                                           - 58 -
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
