                             højesterets dom
                        afsagt torsdag den 3. december 2015
sag 136/2015
(2. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat kåre pihlmann, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af københavns byret den 2. oktober 2013 og af østre
landsrets 23. afdeling den 22. januar 2015.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: jytte scharling, jon stokholm, michael rekling,
lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande
dommen er anket af t, der har påstået frifindelse for konfiskation af ejendommen x-vej 1, ...,
..., subsidiært at der konfiskeres et beløb på op til 3,1 mio. kr. i friværdien i ejendommen.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse af landsrettens dom, subsidiært at ejendommen
konfiskeres i medfør af straffelovens § 75, stk. 2, eller § 76 a, stk. 1, og mere subsidiært at der
hos t konfiskeres 3,1 mio. kr., herunder således at der sker konfiskation af indtil 3,1 mio. kr. i
friværdien i ejendommen, jf. straffelovens § 75, stk. 1.
procesbevillingsnævnet har den 15. juni 2015 meddelt tilladelse til anke af landsrettens dom,
således at tilladelsen omfatter spørgsmålet om konfiskation af den faste ejendom.
                                                 - 2 -
anbringender
t har anført navnlig, at der ikke med hjemmel i straffelovens § 75, stk. 1, kan ske konfiska-
tion af ejendommen x-vej 1, idet ejendommen ikke kan betragtes som udbyttet ved en straf-
bar handling. ejendommen er købt for 3,4 mio. kr., og t er alene dømt for hæleri med hensyn
til 3,1 mio. kr. ejendommen er således ikke udelukkende erhvervet for udbyttet ved en straf-
bar handling.
t har afholdt alle udgifter på ejendommen siden erhvervelsen i 2011, herunder en række for-
bedringsudgifter i form af elinstallationer, haveanlæg og blikkenslagerarbejde, som må anta-
ges at have forøget ejendommens værdi. endvidere må ejendommen antages at være omfattet
af den generelle værdistigning på boligmarkedet, hvorfor ejendommens værdi på tidspunktet
for landsrettens dom væsentligt oversteg 3,1 mio. kr.
der kan heller ikke ske konfiskation af ejendommen med hjemmel i straffelovens § 76 a, stk.
1, idet betingelserne herfor ikke er opfyldt.
subsidiært kan der højst konfiskeres værdier svarende til det modtagne udbytte på 3,1 mio. kr.
anklagemyndigheden har anført navnlig, at ejendommen er købt for beløb, som i al væsent-
lighed stammer fra strafbare forhold, idet t er dømt for hæleri af særlig grov beskaffenhed
med hensyn til 3,1 mio. kr. ejendommen er således umiddelbart trådt i stedet for det oprinde-
lige udbytte og bør konfiskeres som udbyttet ved en strafbar handling, jf. straffelovens § 75,
stk. 1, subsidiært § 75, stk. 2, eller § 76 a, stk. 1.
mere subsidiært bør der i hvert fald konfiskeres 3,1 mio. kr. som udbytte fra hæleri, herunder
således at der konfiskeres indtil 3,1 mio. kr. i friværdien i ejendommen, jf. straffelovens § 75,
stk. 1.
supplerende sagsfremstilling
t har for højesteret fremlagt en opgørelse af 4. november 2015 fra statsautoriseret revisor
inge nilson. opgørelsen er udarbejdet på grundlag af oplysninger givet af t, og det fremgår
                                                - 3 -
heraf, at der i perioden fra den 1. april 2011 til den 23. oktober 2015 er afholdt faste udgifter
til el, varme, forsikring, ejendomsskatter mv. for ca. 257.000 kr., og at der i samme periode er
afholdt udgifter til istandsættelser og forbedringer på ejendommen på ca. 943.000 kr.
retsgrundlaget
straffelovens § 75, stk. 1, lyder således:
        ”§ 75. udbyttet ved en strafbar handling eller et hertil svarende beløb kan helt eller del-
        vis konfiskeres. savnes der fornødent grundlag for at fastslå beløbets størrelse, kan der
        konfiskeres et beløb, som skønnes at svare til det indvundne udbytte.”
bestemmelsen er udformet i overensstemmelse med straffelovrådets udkast i betænkning nr.
355/1964 om konfiskation, og i bemærkningerne til lovforslaget (folketingstidende 1964-65,
tillæg a, sp. 949-968) er der henvist til straffelovrådets bemærkninger til betænkningens lov-
udkast.
i betænkning nr. 355/1964 hedder det (s. 20-24) bl.a.:
        ”til § 77.
        …
        b. nærmere om de forskellige typer af konfiskationsobjekter.
        1. udbytte.
        ved udtrykket ”udbyttet” i udkastets § 77, stk. 1, [lovens § 75] sigtes til det oprindelige
        udbytte, d.v.s. de genstande, herunder penge, der er indvundet umiddelbart ved det
        strafbare forhold. som nævnt vil der imidlertid sjældent i straffesager foreligge spørgs-
        mål om konfiskation af dette oprindelige udbytte. i nogle tilfælde har det ikke på noget
        tidspunkt kunnet konkretiseres (overskud ved ulovlig forretningsvirksomhed), i andre
        tilfælde er det omsat på det tidspunkt, da straffesagen rejses. den praktisk relevante del
        af bestemmelsen i § 77, stk. 1, er således reglen om konfiskation af et til udbyttet sva-
        rende beløb.
        bestemmelsen angår alene konfiskation af erhvervet udbytte; der foreslås ikke tilveje-
        bragt hjemmel for - som efter den tidligere prislovgivning - at konfiskere tilsigtet ud-
        bytte.
                                                - 4 -
       iøvrigt indebærer den nærmere fastlæggelse af begrebet udbytte (eller et dertil svarende
       beløb) flere vanskelige problemer, hvoraf nogle skal omtales i det følgende.
       …”
straffelovens § 76 a, stk. 1, 2, 4 og 5, er sålydende:
       ”§ 76 a. der kan foretages hel eller delvis konfiskation af formuegoder, der tilhører en
       person, som findes skyldig i en strafbar handling, når
       1) handlingen er af en sådan karakter, at den kan give betydeligt udbytte, og
       2) den efter loven kan straffes med fængsel i 6 år eller derover eller er en overtrædelse
           af lovgivningen om euforiserende stoffer.
       stk. 2. under betingelser som nævnt i stk. 1 kan der foretages hel eller delvis konfiska-
       tion af formuegoder, som den pågældendes ægtefælle eller samlever har erhvervet,
       medmindre
       1) formuegodet er erhvervet mere end 5 år før den strafbare handling, som danner
           grundlag for konfiskation efter stk. 1, eller
       2) ægteskabet eller samlivsforholdet ikke bestod på tidspunktet for erhvervelsen.
       …
       stk. 4. konfiskation efter stk. 1-3 kan ikke ske, hvis den pågældende sandsynliggør, at
       et formuegode er erhvervet på lovlig måde eller for lovligt erhvervede midler.
       stk. 5. i stedet for konfiskation af bestemte formuegoder efter stk. 1-3 kan der konfiske-
       res et beløb svarende til deres værdi eller en del heraf.”
bestemmelsen blev oprindeligt indsat ved lov nr. 411 af 10. juni 1997, og af bemærkningerne
til lovforslaget (folketingstidende 1996-97, tillæg a, lovforslag nr. l 98, s. 2502-2504) frem-
går bl.a.:
       ”6.4. justitsministeriets overvejelser
       efter justitsministeriets opfattelse er der behov for en ændring af reglerne om konfiska-
       tion af udbytte fra kriminalitet, så det i højere grad end i dag kan sikres, at dømte frata-
       ges den vinding, som de har haft ved kriminelle aktiviteter. herved understreges prin-
       cippet om, at kriminalitet ikke skal kunne betale sig. det gælder navnlig - men ikke
       udelukkende - den mere professionelt tilrettelagte kriminalitet, herunder ikke mindst
       narkotikakriminalitet.
                                          - 5 -
med de gældende regler kan det således i visse situationer forekomme urimeligt, at an-
klagemyndigheden har den fulde bevisbyrde for, at der er tale om udbytte fra krimina-
litet.
det gælder eksempelvis, hvor en person, der er dømt for omfattende narkotikakrimina-
litet, også efter konfiskation af udbyttet fra disse forhold er i besiddelse af større for-
mueværdier, f.eks. i form af større pengebeløb eller fast ejendom, lystfartøj, bil m.v., og
hvor det efter oplysningerne om den dømtes indtægter forekommer usandsynligt, at
disse værdier er opnået på lovlig vis. i disse tilfælde vil det ofte være umuligt for poli-
tiet og anklagemyndigheden at føre bevis for, at der er tale om udbytte af kriminelle ak-
tiviteter.
det kan medføre, at en person, der er dømt for omfattende handel med narkotika, og
som kun har haft helt beskedne indtægter, kan bevare meget betydelige værdier, der
stammer fra kriminalitet, der ikke er opklaret.
som det fremgår af beskrivelsen ovenfor under pkt. 6.3., er der i flere europæiske lande
gennemført regler om udvidet adgang til konfiskation i sager af denne karakter, og i
norge har et lovforberedende udvalg netop stillet forslag herom. endvidere indeholder
fn's narkotikakonvention en opfordring til de deltagende stater om at overveje regler af
denne karakter.
på den baggrund foreslås det, at der indføres en ny bestemmelse i straffelovens § 76 a
om udvidet adgang til konfiskation ved visse grove lovovertrædelser. bestemmelsen er
inspireret af forslaget i den norske betænkning om konfiskation fra september 1996, jf.
ovenfor under pkt. 6.3.2.
en udvidet adgang til konfiskation bør efter justitsministeriets opfattelse indeholde to
hovedelementer: der bør være adgang til at konfiskere udbytte af ikke-identificeret kri-
minalitet, og det bør pålægges den dømte at sandsynliggøre, at dennes formueværdier
ikke stammer fra kriminalitet, således at der kan foretages konfiskation, hvis den på-
gældende ikke kan give oplysninger, der giver en fornuftig forklaring på, hvordan for-
muen er tilvejebragt.
de gældende regler om konfiskation indebærer, at anklagemyndigheden skal bevise, at
de formuegoder, som skal konfiskeres, stammer fra kriminalitet, og at anklagemyndig-
heden i den forbindelse - i hvert fald i et vist omfang - skal konkretisere den strafbare
handling, som udbyttet stammer fra. af hensyn til den enkelte borgers retssikkerhed bør
det være den almindelige regel, at myndighederne ikke kan forlange, at borgeren rede-
gør for den lovlige oprindelse af sin formue.
inden for et forholdsvis snævert område, hvor det på sædvanlig måde bevises, at en per-
son har begået alvorlig kriminalitet af en type, som erfaringsmæssigt kan give betydeligt
udbytte, og hvor der på baggrund af denne kriminalitet og de store formueværdier, den
pågældende ejer, er en velbegrundet mistanke om, at den opklarede kriminalitet kun er
en del af den kriminalitet, som tiltalte har begået, findes det imidlertid rimeligt og vel-
begrundet at stille et krav om, at tiltalte redegør for, at formuen er lovligt erhvervet.
                                         - 6 -
det foreslås således, at udvidet konfiskation alene kan foretages over for en person, som
findes skyldig i en lovovertrædelse, der har en strafferamme på 6 års fængsel eller mere.
dette svarer til kriminalitetskravet ved indgreb i meddelelseshemmeligheden, jf. rets-
plejelovens § 781, stk. 1, nr. 3, og ved anvendelse af agenter, jf. retsplejelovens § 754 a,
nr. 3.
justitsministeriet finder det dog nødvendigt at tilføje en enkelt yderligere lovovertræ-
delse, hvor udvidet konfiskation - uanset en lavere strafferamme end 6 års fængsel - fin-
des særligt relevant og velbegrundet. det gælder groft tyveri (straffelovens § 286, stk.
1), som har en øvre strafferamme på 4 års fængsel.
ud over dette krav til strafferammen foreslås det, at den pågældende skal være dømt for
en lovovertrædelse, der kan give betydeligt udbytte. hensigten er således at ramme per-
soner, som lever af eller har betydelige indtægter ved kriminalitet.
det skal i den forbindelse fremhæves, at det efter forslaget ikke kræves, at lovovertræ-
delsen i den konkrete sag har givet et sådant udbytte, blot den ”kan give” dette. døm-
mes en person f.eks. for indsmugling af en større mængde narkotika, jf. straffelovens §
191, men ikke for salg, vil betingelsen være opfyldt, hvis salget af narkotikaen kunne
have indbragt et betydeligt udbytte. også forsøg på lovovertrædelser kan danne grund-
lag for udvidet konfiskation.
ud over grov berigelseskriminalitet og grov narkotikakriminalitet kan udvidet konfi-
skation i praksis f.eks. tænkes anvendt ved penge- eller dokumentfalsk, jf. straffelovens
§ 166 og § 171.
konfiskation efter den foreslåede bestemmelse er - på samme måde som konfiskation
efter de gældende bestemmelser - ikke obligatorisk (”kan foretages”).
bestemmelsen forudsættes navnlig anvendt over for større pengebeløb eller andre li-
kvide formueværdier, som tiltalte ikke kan give nogle fornuftig forklaring på, f.eks.
værdipapirer, indeståender på bankkonti (eventuelt i udlandet) eller kontantbeløb (f.eks.
opbevaret under mistænkelige omstændigheder ved nedgravning eller gemt på loftet).
justitsministeriet foreslår ikke nogen fast minimumsgrænse for konfiskationskravets
størrelse, men mindre værdier - i nutidens prisleje i størrelsesordenen ca. 50.000 kr. -
skal ikke være omfattet.
bestemmelsen kan dog også anvendes over for andre formuegoder i form af f.eks. fast
ejendom, biler, men på dette område vil der formentlig jævnligt være anledning til at
operere med en lidt højere mindstegrænse, hvis formuegodet har været i tiltaltes besid-
delse i lang tid, og det ikke har en luksuspræget karakter. for så vidt angår disse for-
muegoder forudsættes bestemmelsen således især anvendt over for liebhaverboliger,
dyre biler, lystfartøjer og lignende mere eksklusive formuegoder. over for mindre luk-
susprægede formuegoder vil konfiskation f.eks. kunne komme på tale, hvis et formue-
gode (som f.eks. en fast ejendom eller en bil), der sædvanligvis lånefinansieres, efter de
                                                - 7 -
       tilgængelige oplysninger må anses for købt for kontante midler, f.eks. fordi der ikke er
       tinglyst pantehæftelser.
       i modsætning til, hvad der gælder for konfiskation af udbytte efter den gældende be-
       stemmelse i straffelovens § 75, stk. 1, forudsætter den foreslåede bestemmelse i § 76 a,
       at det formodede udbytte er i behold. det er angivet ved anvendelsen af fællesbegrebet
       ”formuegoder”, som indebærer, at konfiskationen skal rette sig imod identificerbare
       pengebeløb, værdipapirer, løsøre, fast ejendom m.v.
       der er dog også ved udvidet konfiskation adgang til i stedet at konfiskere et beløb sva-
       rende til værdien af de nævnte formuegoder, jf. det foreslåede § 76 a, stk. 4.
       formuegoder, som er erhvervet på lovlig måde eller for lovligt erhvervede midler, bør
       naturligvis ikke konfiskeres, og også personer, som dømmes for alvorlig kriminalitet,
       der kan begrunde anvendelse af udvidet konfiskation, kan have formue, som er erhver-
       vet på denne måde.
       ud fra den kriminalitet, som lovovertræderen har begået, må udgangspunktet imidlertid
       være, at al formue, som lovovertræderen ejer, og som vedkommende ikke kan bevise er
       lovligt erhvervet, kan konfiskeres. på den anden side bør der ikke stilles alt for strenge
       krav for at undtage formuegoder fra konfiskation. det foreslås derfor, at tiltalte skal
       ”sandsynliggøre”, at formuegodet er erhvervet lovligt, jf. det foreslåede § 76 a, stk. 3.
       det må bero på en konkret vurdering, om dette bevis skal føres ved fremlæggelse af
       skriftlig dokumentation i form af kvitteringer, selvangivelser med oplysning om (lovlig)
       indtægt og formue eller forklaringer fra vidner, eller om tiltaltes forklaring om formue-
       godernes oprindelse er tilstrækkeligt troværdig.
       …”
bestemmelsen er senere ændret (ved lov nr. 436 af 10. juni 2003 og lov nr. 366 af 24. maj
2005) således, at bl.a. henvisningen til lov om euforiserende stoffer er tilføjet.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår for højesteret, om ts faste ejendom x-vej 1, ..., ..., eller et beløb på indtil 3,1
mio. kr. skal konfiskeres.
t er blevet tiltalt og domfældt for navnlig hæleri af særlig grov beskaffenhed efter straffelo-
vens § 290, stk. 2, jf. stk. 1, ved i en periode fra november 2010 til marts 2011 på sine konti at
have modtaget i alt ca. 3,1 mio. kr., som hun brugte til at købe ejendommen i ... for, og derved
reelt medvirkede til at sikre a udbytte fra et forhold, som hun vidste eller bestemt formodede
var strafbart.
                                               - 8 -
t erhvervede ved skøde af 23. februar 2011 ejendommen i ..., som hun bor i, for 3,4 mio. kr.
anklagemyndigheden har gjort gældende, at hele ejendommen bør konfiskeres principalt i
medfør af straffelovens § 75, stk. 1, om udbyttekonfiskation.
da udbyttet ved ts strafbare handling efter tiltalen og landsrettens bevisresultat udgør ca. 3,1
mio. kr., mens den pågældende ejendom er købt for 3,4 mio. kr. kontant, finder højesteret, at
der ikke er grundlag for i medfør af § 75, stk. 1, at konfiskere hele ejendommen som værende
umiddelbart trådt i stedet for udbyttet på 3,1 mio. kr.
anklagemyndigheden har subsidiært gjort gældende, at hele ejendommen bør konfiskeres i
medfør af straffelovens § 75, stk. 2, eller § 76 a, stk.1, eller en kombination mellem disse be-
stemmelser og § 75, stk. 1.
højesteret finder, at betingelserne for konfiskation i straffelovens § 75, stk. 2, ikke er opfyldt,
idet konfiskation af ts bolig i ... ikke kan anses for påkrævet for at forebygge yderligere lov-
overtrædelser, og idet der ikke foreligger særlige omstændigheder, som i øvrigt taler derfor.
efter straffelovens § 76 a, stk. 1, kan formuegoder, som tilhører en person, der findes skyldig
i en strafbar handling, konfiskeres helt eller delvis, når handlingen er af en sådan karakter, at
den kan give betydeligt udbytte, og den efter loven kan straffes med fængsel i 6 år eller der-
over eller er en overtrædelse af lovgivningen om euforiserende stoffer. konfiskation kan ikke
ske, hvis den pågældende sandsynliggør, at formuegodet er erhvervet på lovlig måde eller for
lovligt erhvervede midler, jf. stk. 4.
af forarbejderne til bestemmelsen i § 76 a fremgår bl.a., at den har til formål i højere grad at
sikre, at dømte kan fratages den vinding, de har haft ved kriminelle aktiviteter. hensigten er
således at ramme personer, der lever af eller har betydelige indtægter ved kriminalitet, og
hvor der er en velbegrundet mistanke om, at den opklarede kriminalitet kun er en del af den
kriminalitet, som den dømte har begået. i sådanne tilfælde er det ifølge forarbejderne rimeligt
at kræve, at den tiltalte redegør for, at formuen er lovligt erhvervet. der bør dog ikke stilles alt
                                                - 9 -
for strenge krav for at undtage formuegoder fra konfiskation, idet det må bero på en konkret
vurdering, om tiltalte kan sandsynliggøre, at formuegodet er lovligt erhvervet, ved f.eks. at
fremlægge kvitteringer eller selvangivelser eller ved vidneforklaringer, eller om tiltaltes for-
klaring om erhvervelsen er tilstrækkeligt troværdig.
t blev tiltalt og senere dømt for hæleri ved at have modtaget nærmere specificerede over-
førsler til sine bankkonti på i alt 3,1 mio. kr., der stammede fra hovedmanden, as kriminalitet.
tiltalen blev rejst som sket, uanset at anklagemyndigheden var bekendt med, at hun på davæ-
rende tidspunkt havde købt boligen i ... for 3,4 mio. kr. under grundlovsforhøret i køben-
havns byret den 5. oktober 2011 forklarede hun bl.a., at købesummen for ejendommen var
betalt kontant, og at hun havde pengene fra salg af to lejligheder samt fra salget af en fri-
mærke- og møntsamling. under hovedforhandlingen i københavns byret forklarede hun bl.a.
om overførslerne til sine konti, at hun var i tvivl om, hvorvidt en overførsel på 200.000 kr.
havde noget med frimærkesalget at gøre. efter de oplysninger, der foreligger for højesteret,
har politiet ikke efterforsket, om en del af købesummen for ejendommen kan hidrøre fra en
anden kilde end fra salget af den frimærke- og møntsamling, som landsretten har lagt til grund
hidrørte fra a, eller fra pengeoverførsler fra ham. i forbindelse med sit subsidiære anbrin-
gende om konfiskation i medfør af straffelovens § 76 a, stk. 1, har anklagemyndigheden ikke
anfægtet, at forskellen på købesummen på 3,4 mio. kr. og udbyttet modtaget fra a på 3,1 mio.
kr. kan være tilvejebragt med lovligt erhvervede midler, jf. § 76 a, stk. 4.
på baggrund af forarbejderne til straffelovens § 76 a sammenholdt med de nævnte omstæn-
digheder finder højesteret, at det uanset oplysningerne om ts beskedne indtægtsforhold må
anses for tilstrækkeligt sandsynliggjort, at den del af købesummen for ejendommen i ..., som
overstiger 3,1 mio. kr., er betalt med lovligt erhvervede midler.
højesteret finder herefter, at betingelserne ikke er opfyldt for at konfiskere hele ejendommen i
..., men at der er grundlag for at konfiskere ts udbytte af den pådømte kriminalitet på ca. 3,1
mio. kr., jf. straffelovens § 75, stk. 1. det kan ikke føre til, at der ikke skal ske konfiskation af
dette udbytte, at hun har afholdt alle udgifter på ejendommen siden erhvervelsen i 2011, og at
ejendommens nuværende værdi er uoplyst.
                                              - 10 -
højesteret tager derfor anklagemyndighedens mere subsidiære påstand til følge, således at der
i medfør af straffelovens § 75, stk. 1, konfiskeres 3,1 mio. kr., herunder således at der sker
konfiskation af indtil 3,1 mio. kr. i friværdien i den faste ejendom i ....
                                      thi kendes for ret:
hos t konfiskeres 3,1 mio. kr., herunder således at der sker konfiskation af indtil 3,1 mio. kr.
i friværdien i den faste ejendom beliggende x-vej 1, ..., ....
statskassen skal betale sagens omkostninger for højesteret.
