                               udskrift
                                    af
               sø- & handelsrettens dombog
                             ____________
den 27. marts 2009 blev af retten i sagen
v‐89‐03
j. nørgaard a/s
 (advokat lennart ricard)
mod
rebecca mode aps
(advokat johan løje)
afsagt sålydende
                                         d o m:
sagens hovedspørgsmål er, om sagsøgte, rebecca mode aps (herefter rebecca mode)
ved i en periode fra 2001 ‐ 2003 at markedsføre en t‐shirt, model ”heart beat style
drop needle” (herefter ”heart beat”), har krænket sagsøgeren, j. nørgaard a/s’ (her‐
efter nørgaard) rettigheder efter ophavsretsloven og markedsføringsloven til t‐shirt,
model ”nørgaard paa strøget no. 101” (herefter ”no. 101”).
indledning og påstande
sagen vedrørte oprindeligt også børneudgaver af de pågældende t‐shirts, men nør‐
gaard har under hovedforhandlingen frafaldet den del af sagen og korrigeret sine på‐
stande i overensstemmelse hermed.
                                       -2-
da parterne under hovedforhandlingen endvidere opnåede enighed om, at nørgaards
påstand 3 om tilbagekaldelse og tilintetgørelse af t‐shirts ikke udtrykte et tvistepunkt i
sagen, har nørgaard frafaldet denne påstand.
nørgaard har herefter nedlagt følgende endelige påstande:
påstand 1
rebecca mode tilpligtes at anerkende, at rebecca mode ved at fremstille, lade frem‐
stille, markedsføre, eksportere, importere, sælge eller på anden måde overdrage t‐shirt
model ”heart beat style drop needle”, fremlagt som bilag 6‐8 og bilag n side 2, 4, 6, 7
og 9, krænker nørgaards rettigheder til den af nørgaard udviklede, fremstillede og
markedsførte t‐shirt, model ”nørgaard paa strøget no. 101”, fremlagt som
bilag n side 1, 3, 5, 8 og 10.
påstand 2
rebecca mode forbydes at fremstille, lade fremstille, markedsføre, eksportere, impor‐
tere, sælge eller på anden måde overdrage t‐shirt modellen ”heart beat style drop
needle” eller tilsvarende produkter under andre produktangivelser, der er identiske
eller nærmest identiske med den af nørgaard udviklede, fremstillede og markedsførte
t‐shirt, model ”nørgaard paa strøget no. 101”.
påstand 3
(udgået)
påstand 4
rebeccca mode tilpligtes til nørgaard at betale rimeligt vederlag, erstatning og godtgø‐
relse skønsmæssigt opgjort til 1.500.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg,
subsidiært fra nedlæggelse af foreløbig erstatningspåstand, mere subsidiært fra
nedlæggelse af endelig erstatningspåstand til betaling sker.
rebecca mode har påstået frifindelse.
                                         -3-
rebecca mode har endvidere nedlagt selvstændig påstand om, at nørgaard tilpligtes at
betale til rebecca mode 1.269.000 kr. med procesrente fra påstandens nedlæggelse.
nørgaard har overfor rebecca modes selvstændige påstand påstået frifindelse.
der er mellem parterne enighed om, at sø‐ og handelsretten i forbindelse med afgørel‐
sen af sagen tillige træffer afgørelse om de sagsomkostninger, som relaterer sig til rød‐
ovre fogedrets forbudskendelse af 15. juli 2003, som ændret (ophævet) ved østre
landsrets 10. afdelings kendelse af 3. juni 2004, jf. østre landsrets 10. afdelings beslut‐
ning af 16. juni 2004. forbudssagen omtales senere i dommen.
sagsfremstilling
nørgaards t‐shirt‐model ”no. 101” og rebecca modes ”heart beat” har været forevist
retten bl.a. i farverne sort og hvid. de har været forevist på levende modeller og under
hele forløbet af hovedforhandlingen befundet sig på giner i retssalen i farven oliven‐
grøn. fotos af t‐shirt‐modellerne på giner (”no. 101” til venstre ‐ ”heart beat” til højre)
ses nedenfor:
                                            -4-
nørgaards ”no. 101” kan beskrives som en kropsnær one size‐t‐shirt i bomuld, som er
skabt til at blive båret uden over‐ eller underbeklædning. den er kreeret med ”drop
needle 9:1”‐strikteknik, hvilket ‐ populært ‐ vil sige, at strikken består af 9 x ret‐vrang,
hvorefter der tabes en maske (heraf udtrykket ”drop needle”). torsoen er rundstrikket
uden sidesømme. som teknisk afslutning, med designmæssig virkning, er valgt rou‐
leauer i hals og på ærmer. den markedsføres i en række klassiske basisfarver. den er
kreeret af nørgaards direktør, jørgen nørgaard, blev første gang markedsført i 1967 og
har fra 1972 og frem til nu været markedsført i uændret form. den er siden 1967 solgt i
2,5 ‐ 3 mio. eksemplarer ‐ udelukkende i danmark.
rebecca modes ”heart beat”‐model består af samme grundelementer (”drop needle”‐
strikteknik 9:1, bomuld, rouleauer i hals og på ærmer), men er skabt af en 34 % tungere
metervare og markedsføres i forskellige størrelser (xl, l, m og s). torsoen er ikke
rundstrikket, men syet sammen i siderne. der er enkelte andre detailforskelle i forhold
til ”no. 101”. disse omtales senere. ”heart beat”‐ modellen kom på markedet i 2001 og
blev solgt fra rebecca modes egne butikker.
som bilag 19 er fremlagt en jørgen nørgaard udarbejdet 109‐siders scrapbog om t‐
shirten ”no. 101” med titlen ”dokumentation 1970‐ 2003” med billed‐ og artikeludklip
fra aviser, ugeblade og magasiner.
jørgen nørgaard har om t‐shirten afgivet en erklæring fra ”september 2007”, hvoraf
bl.a. fremgår:
    ”en t‐shirts fødsel
    i løbet af 60‐erne blev moden dristigere og frejdigere i overensstemmelse med
    en tid, hvor friheden og det uformelle trængte sig på. det sensuelle og dristige
    fremtrådte ikke kun i nederdele, som blev kortere og kortere fra sæson til sæson
    … men også i ʺhot pantsʺ i 1972 og stramme cowboybukser ‐ den amerikanske drøm.
    en t‐shirt er på amerikansk en undertrøje med rund hals og korte ærmer. i lø‐
    bet af 50‐erne og 60‐erne blev også denne betegnelse grundfæstet på dansk,
    ikke blot som et nyt ord, men som betegnelse for et selvstændigt beklædnings‐
    stykke. en af årsagerne var, at stuetemperaturen i velfærdsstaten var steget fra 17°
    til 21°, således at man kunne sidde indendørs i korte ærmer og bomuld, hvilket
                                             -5-
   var uhørt tidligere.
   en anden vigtig årsag til t‐shirtens nye status var den sensualitet, som fulgte i dens
   spor ‐ anført af toneangivende og provokerende filmskuespillere som james dean og
   marlon brando. kvindefrigørelsen havde meldt sig med den kropsnære rib.
   den tredje årsag var funktionaliteten.
   den fjerde årsag var demokratiske priser.
   i midten af 60‐erne var opgaven således at lave et selvstændigt stykke beklæd‐
   ning med sensualitet til erstatning for strikvarer (sweaters, jumpere) og til er‐
   statning for skjorter. strikvarer af uld var tunge og varme og skjorter besvær‐
   lige. selv om nylonskjorten var opfundet og var praktisk i vask, var den ubeha‐
   gelig i brug.
   altså var opgaven at opfinde en karakterfuld t‐shirt med kort og senere med langt
   ærme.
   materialet skulle være 100 % bomuld, kvaliteten skulle være høj og gerne ribstrikket
   med en nådleudtagning således at t‐shirtens signal både blev kropsnært og ka‐
   rakteristisk i modsætning til den glatstrikkede anonymitet i en almindelig ameri‐
   kansk t‐shirt.
   resultatet blev efter nogle års forsøg 1967 til 1972 med forskellige justeringer den
   nuværende nps‐t‐shirt, med langt ærme som således har følgende kvaliteter:
    …
   høj kvalitet i bomuld, farvning og teknik. høj kvalitet ved vask og brug.
   mange farver ‐ (ca. 20 og striber ca. 10). høj sensualitet ‐ til glæde for begge køn.
   made in denmark.
   …”
under østre landsrets 10. afdelings behandling af rebecca modes kære af rødovre fo‐
gedrets forbudskendelse af 3. juni 2004 (omtales nærmere nedenfor) var fremlagt en er‐
klæring af 5. december 2003 fra direktør leif bernth, dansk textil union, hvoraf bl.a.
fremgår:
   ”…
   ad. 1: grundmodellen er en standard t‐shirt i rundstrikket udgave med om‐
   bukket kant. ved ærmer og halsudskæring er påsyet ribkant. ellers ingen
   særlige kendetegn. den strikkede metervare er i bomuld.
   ad. 2: rebeccas t‐shirt er ligeledes en standardmodel, dog syet sammen i si‐
   derne. modellen er bredere og med mindre halsudskæring. t‐shirten har påsyet
   ribkant ved ærmer og halsudskæring. den strikkede metervare er i en noget krafti‐
   gere garntype. ellers ingen særlige kendetegn.
   …
   ad. 4: efter vor opfattelse er de anvendte produktionsmetoder almindelige i
   branchen, ligesom metervaren frit kan anskaffes, da den er lagervarer.
   ad 5: nørgaards model er ikke et særpræget design i dag. der er ingen særlige ken‐
   detegn, der gør, at den adskiller sig fra andre.
                                             -6-
   ad. 6: når man tilgodeser det antal stort set identiske dessins, der findes på
   markedet, må det anses for lige så sandsynligt, at rebecca vil kunne have hentet
   inspiration fra andre. …”
i en erklæring af 30. september 2003 fra søndergaard consult aps (aut. fagkyndig til‐
lidsmand per søndergaard) omtales t‐shirt ”no. 101” som ”et standardprodukt” uden
”særpræg”. t‐shirt‐typen findes hos ”adskillige producenter sæson efter sæson” og
kan betegnes som ”en basisvare”.
sagens start. forbud. kære af forbud.
ved anbefalet brev af 10. december 2001 rettede jørgen nørgaard sålydende henven‐
delse til rebecca mode, stilet til direktør flemming olesen, med kopi til nørgaards da‐
værende advokat michael svanholm:
   ”vi har bemærket, at de med etiketten ”heart beat” forhandler en t‐shirt, som desværre er
   meget beslægtet med den af os igennem 34 år producerede nørgaard ‐ t‐shirt.
   …
   nu henstiller vi til dem om snarest muligt at indstille produktionen. også som kollega
   opfordrer jeg dem i anstændighedens navn til at undgå denne kopiering. …”
ved anbefalet brev af 10. januar 2002 rykkede direktør jørgen nørgaard for svar på
brevet af 10. december.
rebecca mode besvarede ikke nørgaards breve, og nørgaard rettede henvendelse til
fogedretten i rødovre, der uden underretning og uden sikkerhedsstillelse den 15. juli
2003 afsagde kendelse om forbud og beslaglæggelse i henhold til retsplejelovens § 645,
stk. 2. af en udskrift af fogedprotokollen fremgår bl.a.:
   ”…
   rekvirenten … anførte …, at salg og markedsføring af t‐shirts af mærket ʺheart beat style
   drop needleʺ … er i strid med rekvirentens rettigheder efter markedsføringsloven og med
   rekvirentens ophavsret. …
   rekvisitus ved lagerchef else christensen forklarede, at … t‐shirtsene sælges i rekvisitus 9
   modebutikker. else christensen protesterede … mod nedlæggelse af forbud og anførte …, at
   de af rekvisitus fremstillede t‐shirts godt nok ligner rekvirentens t‐shirt, men der er ikke tale
   om samme kvalitet, og derfor er t‐shirtsene forskellige.
                                           -7-
flemming olesen, direktør for rebecca mode aps, protesterede telefonisk … mod nedlæg‐
gelse af forbud. han anførte, at de af rekvisitus og de af rekvirenten fremstillede t‐shirts ikke
er ens, blandt andet har de forskellig halsudskæring og den af rekvisitus fremstillede t‐shirt
har syninger i siden, hvilket den af rekvirenten fremstillede t‐shirt ikke har. …
fogedretten afsagde sålydende
kendelse:
…
sammenfattende finder fogedretten det sandsynliggjort, at der foreligger en retsstridig pro‐
duktefterligning og dermed en handling som strider mod rekvirentens ret efter markedsfø‐
ringsloven.
retten finder det endvidere sandsynliggjort, at rekvisitus vil foretage de handlinger, der
søges forbudt. …
retten finder det endelig sandsynliggjort, at formålet vil forspildes, såfremt rekvirenten
henvises til at gøre sin ret gældende ved almindelig rettergang …
da betingelserne … er opfyldt…
bestemmes:
begæringen om fogedforbud fremmes.
…
rekvirenten anmodede om, at de af forbuddet omfattede produkter, der er i rekvisitus be‐
siddelse, beslaglægges, jf. retsplejelovens § 645, stk. 2 …
rekvisitus protesterede …
fogedretten afsagde sålydende
kendelse:
…
herefter findes betingelserne for beslaglæggelse i retsplejelovens § 645, stk. 2, opfyldt,
hvorfor bestemmes:
rekvirentens begæring om beslaglæggelse fremmes.
fogedretten foretog herefter beslaglæggelse …
beslaglagt blev således 81 kasser med t‐shirts afmærket ʺheart beat style drop needleʺ
efter lagerchef else christensens oplysninger indeholdt de 81 kasser i alt 2545 t‐shirts.
…
rekvirenten frafaldt sin begæring om at fogedforretningen skulle fortsættes i flere af rekvi‐
situs butikker med henblik på yderligere beslaglæggelse, idet rekvirenten og rekvisitus ved
direktør flemming olesen telefonisk aftalte, at beslaglæggelsen … gennemføres torsdag den
17. juli 2003 kl. 13.00 fra adressen islevbrovej 22 b, 2610 rødovre, hvor rekvirenten afhenter
de resterende varer …”
                                               -8-
rebecca mode kærede fogedrettens kendelser til østre landsret, hvor kæresagen blev
forhandlet mundtligt. der blev under sagen afgivet en række forklaringer, bl.a. af re‐
becca modes direktør flemming olesen og af vidnet claus petersen:
   ”…
   flemming olesen har forklaret bl.a. … selskabet har ikke efter fogedforbudets nedlæggelse
   solgt de af fogedforbudet omfattede t‐shirts. …
   claus petersen har forklaret bl.a., at han er kategorigruppechef for coop danmark og nor‐
   den med ansvar for indkøb af tekstiler. … coop har solgt t‐shirten ”michelle” uden hen‐
   vendelser fra indkærede. t‐shirten er en del af modebilledet.”
østre landsret ophævede ved kendelse af 3. juni 2004 forbuddet og den foretagne be‐
slaglæggelse med følgende begrundelse:
   ”direktør nørgaards henvendelser af 10. december 2001 og 10. januar 2002 var eg‐
   nede til at bibringe kærende det indtryk, at henvendelserne ville blive fulgt op med
   retslige skridt, hvis kærende ikke indstillede salget.
   der forløb væsentlig længere tid mellem disse henvendelser og forbudsbegæringens indgi‐
   velse den 30. juni 2003, end det med rimelighed var nødvendigt for iværksættelsen
   af retslige skridt gennem fogedretten, og der har ikke foreligget nogen saglig grund
   til, at der således forløb ca. 1½ år, før indkærede indgav forbudsbegæring.
   under disse omstændigheder har indkærede ikke godtgjort eller sandsynliggjort, at formålet
   ville have været forspildt, med retstab for indkærede til følge, såfremt indkærede på
   tidspunktet for indgivelsen af forbudsbegæringen havde været henvist til at gøre sin
   ret gældende ved almindelig rettergang, jf. herved bet. nr. 1107/1987, s. 93, og ft
   1988‐89, tillæg a, sp. 274, sp. 276‐277 og sp. 293.
   da forbudsbetingelsen i retsplejelovens § 642, nr. 3, således ikke har været opfyldt, tages kæ‐
   rendes principale påstand om ophævelse af det nedlagte fogedforbud samt ‐ i
   konsekvens heraf ‐ tillige kærendes påstand om ophævelse af beslaglæggelsen til
   følge.”
t‐shirt ”no. 101” i relation til kulturinstitutioner mv.
t‐shirten ”no. 101” er udstillet i ”krop og forklædning” i nationalmuseets udstillings‐
bygninger i brede. den indgår endvidere i kunstindustrimuseets permanente samling
af dansk mode, hvilket i følge museumsdirektør bodil busk laursens erklæring af 11.
juni 2003 til nørgaard skyldes t‐shirtens ”designmæssige kvaliteter”. der er fremlagt
fotos af to t‐shirts fra samlingen. af beskrivelsen af den ene (katalognr. 116/1994), som
                                            -9-
var blevet købt af en kunde i butikken ”nørgaard på strøget” i november 1970, frem‐
går bl.a.:
   ”design: jørgen nørgaard, københavn.
   maskinstrikket af mørk nougatbrun bomuld med ribmønster af ca. 1 cm. brede striber i glat‐
   strikning, adskilt af vrangstribe i én maske. rørstrikket kropsdel.
   facon. kropsnær med skuldersøm og tilsyede, lange, stramme ærmer med søm. rund hals‐
   udskæring. ombukkede kanter til vrangen med sort maskinsyning, der ses på retsiden.
   mærket i nakken med vævet mærkat: nørgaard på strøget.
   mål: l.: ca. 53 cm. …
   modellen har været produceret fra påsken 1967.
   …
   jørgen nørgaard oplyser, at den første model havde dæksømme som denne, derefter med
   rouleauer (117/1994). der er i årenes løb solgt 1million eksemplarer af denne t‐shirt. vare‐
   nummer 101. varen er strikket og syet i danmark og har altid været det. …”
den anden t‐shirt (katalognr. 117/1994) havde omtrentligt samme beskrivende tekst,
dog var det om kanterne anført, at de var ”dækket af smalle rouleauer i glatstrikning”.
t‐shirten var indkøbt af en kunde i butikken ”efter 1972”.
lærer på linien for beklædningsformgivning på danmarks designskole, jette with, har
i en erklæring af 20. juni 2003 til nørgaard om ”den klassiske nørgaard t‐shirt” udtalt,
at den er ”at betragte som et stykke gedigent og originalt design.”
jørgen nørgaard ovenfor omtalte ”scrapbog” (bilag 19) indgår i kunstindustrimuseets
bibliotek.
t‐shirten ”no. 101” var i 2004 udstillet på kunstindustrimuseets udstilling ”de
industrielle ikoner”. i udstillingskataloget var der en særlig artikel om t‐shirten, skre‐
vet af nikolina olsen‐rule, hvorfra citeres.:
   ”fra undertrøje til modeklassiker. idéen om at skabe en trøje, der var en mellemting mellem
   en undertrøje og en sweater, ansporede jørgen nørgaard (f.1930) til at sætte den nu vel‐
   kendte ribstrikkede bomulds‐t‐shirt i verden. … et ikon i dansk modehistorie.
   nørgaard trøjen er inspireret af t‐shirtens kulturelle betydning i efterkrigstidens usa. som
   en del af den maskuline subkultur, inkarneret af kultfigurer som marlon brando og james
   dean, blev t‐shirten synonym med den sensuelle og rebelske street‐style æstetik, der tonede
   frem på de amerikanske lærreder i 1950’erne, ligesom trøjens officielle navn, 101, danner as‐
                                           -10-
   sociationer til den berømte californiske ”highway 101”. i nørgaard trøjen blev denne ma‐
   skuline symbolik omstøbt og tilpasset den kvindelige beklædning. til begejstring for det
   mandlige køn og den frigjorte kvinde hyldede trøjen med sin elasticitet og fine bomuldskva‐
   litet kvindens naturlige former og introducerede en mere afslappet stil. … og som fusion
   mellem den tykke ribbesweater og den spinkle bomuldsundertrøje dannede t‐shirten, med
   det karakteristiske ribbe‐mønster, sin helt egen stil, og har siden sit frembrud haft kommer‐
   ciel medgang. skønt den til at starte med blev produceret i beskedent omfang, er den nu at
   finde i omtrent enhver pigegarderobe.
   …
   på sin vis er nørgaard trøjen både generel og unik, arketype og særegen, hvilket har ind‐
   skrevet den i den danske modehistorie. trøjen er i al sin ydmyghed blevet sit eget brand, og
   inkarnerer på sin vis jørgen nørgaards filosofi om, at man ikke bør annoncere for sine pro‐
   dukter … en forfinelse af t‐shirten og helt speciel i sit udtryk.
   … nørgaards talent for at forene lødigt købmandskab med en brændende interesse for
   eksperimenterende kunst og filosofi. butikskonceptet var hentet direkte fra ”swinging lon‐
   don” … nørgaard … har bl.a. i samarbejde med kunstnere som susanne ussing, hans e.
   madsen og kirsten dehlholm, stået bag en talstærk række af avantgardistiske vinduesud‐
   smykninger … som frontfigur i den danske modeverden har nørgaard desuden introduce‐
   ret udenlandske designernavne som cacharel, kenzo, comme des garçons, jean‐paul gaul‐
   tier og dries van noten og sideløbende ført den mere prisvenlige kollektion under eget
   navn. …
   med over 30 år på bagen har nørgaards t‐shirt ikke blot været en modedille, men dannet
   grundform i dansk mode.”
udstillingen ”de industrielle ikoner” var under overskriften ”behov og begær” omtalt
i en artikel i weekendavisen (8.‐11. marts 2004). af omtalen fremgik bl.a.:
   ”… på ”ikon” udstillingen har kunsthistoriker og kurator, lars dybdahl, lagt vægt på at
   blande de stilskabende ikoner med hverdagslivets anonyme design …
   der er mellem 900 og tusind objekter på udstillingen, og alligevel er der tale om en selektiv
   udvælgelse. … det er imponerende, at jørgen nørgaards t‐shirt model 101 har holdt til flere
   generationer af forbrugere og i dag begæres af de helt unge piger, der er med til at bringe
   oplaget op over 2 millioner eksemplarer.
   …”
af berlingske tidendes omtale af udstillingen i en artikel af 6. marts 2004 fremgik bl.a.,
at man i skyndingen noterer sig jørgen nørgaards ”klassiske ribstrikkede, kropsnære
t‐shirt fra 1970’erne, der er et ikon i dansk modehistorie. … den … er samtidig et
stykke kønsrollehistorie, fordi trøjen varsler kvindens erobring af den maskuline, rå
tøjstil …”.
                                             -11-
i berlingske tidendes tillægssektion ”m/s berlingske” den 28. marts 2004 omtales t‐
shirten i overskriften til en artikel af karen margrethe schelin som ”den eneste ene”,
hvilket henviser til, at t‐shirten var den eneste beklædningsgenstand, der var med på
udstillingen ”de industrielle ikoner.” i artiklen hedder det videre bl.a.:
   ”fra hot mode til uundværlig klassiker. fra tøser på 10 til fruer på 60 ‐ alle elsker de nør‐
   gaard t‐shirten. få stykker tøj spænder så vidt som den lille bomuldstrøje … blev jeg bedt
   om at vælge tre stykker tøj, som jeg måtte få med mig til mars …, ville nørgaard t‐shirten
   med garanti være iblandt dem.
   den ydmyge trøje … har fulgt mig trofast, siden min spæde ungdom i 1970’erne. ja, så
   uundværlig var den, at jeg, da jeg en årrække boede på grønland, fik t‐shirten sendt med
   posten … og lige nu ligger den der igen … i klædeskabet. fordi den er højeste mode, og
   fordi den kan så meget ‐ også se fræk ud.
   det specielle ved nørgaard t‐shirten er, at den ikke alene købes af de gamle, trofaste kun‐
   der, men at den hele tiden har formået at føje nye generationer af fans til. … ”… det mor‐
   somme er, at der hele tiden føjes nye generationer til”, siger jørgen nørgaard, der tilføjer, at
   det generelt er gået op og ned med t‐shirten i årenes løb. ”men vi har hele tiden holdt ud …
   og vi har også hele tiden solgt mange. men de seneste år har den igen fået et boom, måske
   det fjerde af slagsen i dens levetid, og når vi er inde i et sådant boom, sælger vi over 100.000
   trøjer om året, og det er rigtig mange for danmark.”
   nørgaard t‐shirten er i øjeblikket genstand for en større kopisag. … kopisterne vil givetvis
   mene, at t‐shirten er en universel beklædningstype … men nørgaard trøjen er ‐ som det
   også påpeges i kataloget til udstillingen … ‐ ”ved sit karakteristiske ribbemønster og sin
   særlige kvalitet en forfinelse af t‐shirten og helt speciel i sit udtryk.” hvilket vi er mange,
   der vil skrive under på efter devisen: vis mig din t‐shirt, og jeg skal fortælle dig, om det er
   en nørgaard.”
dr tv‐drama har den 15. februar 2006 bekræftet, at karakteren margrethe i afsnit 18 i
serien ”krøniken” optrådte i en scene iført t‐shirten i lilla farve.
fra thomas dicksons bog, ”dansk design”, (2006) citeres:
   ”…
   baseret på min egen baggrund som arkitekt og designer har jeg forsøgt at beskrive produk‐
   ter og de designede omgivelser ud fra den vinkel, som mange designere anlægger, når de
   arbejder.
   …
   hjemme i københavn gærede det ved indgangen til 1960’erne, især de unge ville have noget
   nyt, og noget der så ordentligt ud, og gerne så man ikke blev flået samtidig. de rige og
   kendte kunne gå til holger blom, og dem der havde deres på det tørre kunne gå i fonnes‐
   bech og købe en kopi af jacqueline kennedys små fikse dragter. men alle andre var henvist
   til kedeligt stangtøj hos manufakturhandelen og i herrekonfektionsforretningen. begrebet
                                            -12-
   teenager var ved at få adgang til sproget, og moderigtigt tøj til de helt unge var en mangel‐
   vare. på strøget i københavn overtog manufakturhandler jørgen nørgaard (f. 1930) i 1958
   familieforretningen sørgemagasinet, der havde eksisteret siden 1863. før i tiden var der et
   marked for mørkt begravelsestøj, men det var nu passé. jørgen nørgaard grundlagde i ste‐
   det en ny forretning, nørgaard på strøget, i de samme lokaler. han havde været i udlandet
   nogle år og arbejdet i tekstilbranchen og havde nok i den forbindelse set, hvad den nye teen‐
   agegeneration var interesseret i. tøjet i den nye butik var ungt og friskt, og navnet blev slået
   fast som stedet, hvor man kunne gå hen og finde noget smart.
   …”
fra værket ”dansk design 1945/1975” (2006) af lars dybdahl, institut for kunst‐ og
kulturvidenskab, københavns universitet, citeres:
   ”…
   en t‐shirt i modebilledet. sammenlignet med tidens mange nyetablerede danske tøjprodu‐
   center og tøjdesignere rettede manufakturhandler jørgen nørgaard tidligt sit fokus mod den
   fremspirende teenage‐ og ungdomskultur … parallelt med forretningens import af den unge
   modes udenlandske designernavne begyndte nørgaard paa strøget at føre sin egen mere
   prisvenlige kollektion. i 1967 ramte nørgaards t‐shirt ikon markedet med helt usædvanlig
   præcision, og i begyndelsen af 1970’erne brød den langærmede variant, model 101, afgø‐
   rende igennem. … fænomenet t‐shirt, der normalt blev forbundet med rebelsk og maskulin
   streetstyle, transformeredes og forfinedes her til et beklædningsstykke med særlig appeal til
   tidens nye selvberoende, men også fællesskabssøgende kvinder. med sin tynde behagelige
   kvalitet i ribstrikket bomuld placerede den sig i en attraktiv position mellem uldsweateren
   og den spinkle bomuldsundertrøje, ligesom den populære t‐shirt matchede bredt fra det
   mere pop‐moderne over det feminine hippietøj til 1970’ernes kvindekamp.”
fra værket ”dansk mode historie design identitet” (thomas schødt rasmussen/red.
2006) citeres:
 ”…
 men hvad har forskudt definitionen af design fra at være et håndværksorienteret og produkt‐
 nært fag til at være en immateriel proces?
 …
 med denne udvikling er moden også blevet en del af historien om dansk design. dansk mode
 var tidligere uforenelig med dansk design, fordi moden blev anset for flygtig og dermed ikke
 som et bidrag til den velfærdsreformistiske dagsorden. i dag er dansk mode en del af begrebet
 dansk design, også selvom det kun er et fåtal af danske modevirksomheder, der deler ideolo‐
 gisk standpunkt med den tidlige definition af dansk design, som det har været tilfældet for
 modevirksomheden dranella og stadig er det for … nørgaard paa strøget …
 siden begyndelsen af 1970’erne har modevirksomheden nørgaard paa strøget dels gennem sit
 udvalg af tøj i sine forretninger og sin egen produktion af tøj, tilstræbt at signalere en anti‐ka‐
 pitalistisk holdning til mode og i stedet opdyrket tidløst design. stærkest er det kommet til
 udtryk gennem virksomhedens vedvarende produktion af bomulds t‐shirten 101...”
                                              -13-
den 6. november 2007 modtog jørgen nørgaard ”designrådets årspris”. fra design‐
rådets formand, anders byriels tale i forbindelse med prisoverrækkelsen citeres:
    ”…
    designrådets årspris 2007 går til jørgen nørgaard for hans store pionerindsats og betydning
    for dansk mode.
    …
    nørgaard har undervejs skabt et industrielt ikon med sin ribstrikkede bomulds t‐shirt ”101”.
    …”
i et til nørgaards advokat stilet brev af 5. februar 2008 har medlem af designrådets be‐
styrelse, christian bjørn, bl.a. udtalt:
    ”…
    i forbindelse med udarbejdelsen af designrådets kanon blev der holdt et møde på dtu,
    hvor medlemmer af designrådets bestyrelse ‐ per boelskifte og bodil busk laursen var le‐
    dende kræfter. under dette møde blev jørgen nørgaards t‐shirt fremhævet som et fremra‐
    gende eksempel på et originalt beklædningsstykke, der har været med til at skabe vor kultu‐
    relle platform og samtidig være til gavn og glæde både for bruger og producent.”
presseomtale af t‐shirt ”no. 101”.
i ”politiken” den 27. juni 2003 var gengivet et interview med jørgen nørgaard. fra ar‐
tiklen, skrevet af libbie fjelstrup, citeres:
    ” i 36 år har nørgaard på strøget solgt en ribstrikket t‐shirt med kælenavnet ”rib‐ribben”.
    den er kendt af piger i alle aldre, brugt og genbrugt i mange sammenhænge og elsket for sin
    vidtrækkende anvendelighed. siden foråret 2000 har dette ærkedanske modeikon i klassisk
    trikotagestrik desuden været udsat for et comeback i en størrelsesorden, der kan gøre enhver
    (anden) tøjhandler skæv af misundelse. … således har nørgaard for første gang nogensinde
    henvendt sig til en advokat for at få stoppet den omsiggribende kopiering. … ”ribben er al‐
    tid blevet kopieret, jeg tror en 20‐30 gange i tidens løb”, fortæller jørgen nørgaard, der anfø‐
    rer følgende begrundelse for omsider at tage affære. ”for at ingen skal tro, jeg bare er lige‐
    glad ‐ det har jeg nemlig aldrig været ‐ så synes jeg efterhånden, det var på tide at statuere et
    eksempel.””
månedsmagasinet ”in” havde den 24. juli 2003 en omtale af ”nørgaard på strøget”,
som jørgen nørgaard skabte som en ”helt ny type butik” med det mål ”at introducere
den nye teenage‐ og ungdomskultur i danmark og sælge tøj på en tidssvarende og
moderne måde”. parallelt med introduktionen af de mest toneangivende udenlandske
                                             -14-
designere ”har nørgaard også selv haft egne designs i butikkerne som f.eks. den rib‐
strikkede t‐shirt no. 101, hvoraf der er produceret over 2 millioner siden 1967.”
af en omtale i ”politiken” søndag den 5. juni 2005 (livsstil‐sektionen ‐ minna skau) af
modellen helena christensen og leif sigersens åbning af en butik, omtalt som en
”sand rodebutik”, i ”new yorks hippe west village”, fremgår, at der i butikken blandt
mange forskelligartede varer blandt andet forefindes ”små ordentlige stakke af den
danmarksberømte t‐shirt ”ribben” fra nørgaard paa strøget”
i ”børsen” den 5.august 2005 med flere modelfotos med ”no. 101” skrev journalisten og
modellen lotte freddie om personlige erfaringer med nørgaard paa strøget bl.a.:
   ”…
   siden har jeg først købt utallige moderne stykker tøj hos nørgaard på strøget, dernæst som
   model blevet foreviget i dem til utallige modeoptagelser og senest som moderedaktør brugt
   utallige af de trendy mærker til mine egne modeserier til berlingeren og børsen. i alle tre til‐
   fælde også jørgen nørgaards eget design, den nu berømte 101’er, den langærmede, klassiske
   rib‐t‐shirt, der siden 1967 er fremstillet i over to millioner styk i mange farver. navnet er en
   hyldest til levis 501‐model og til usa’s highway 101.”
fyens stifttidende (rikke dal støttrup)bragte den 13. august 2005 et artikelpotpourri
om t‐shirt, model ”no. 101” under overskriften: ”hyldest til en t‐shirt”. en af artik‐
lerne indledtes med ordene: ”kvinderne vidste det ikke selv. at de stod og manglede
sådan én. men det gjorde jørgen nørgaard… han skævede mod usa: her havde james
dean i midt‐50’erne fascineret den amerikanske ungdom med sin fåmælte indestængt‐
hed og forpinte sjæl.” der var endvidere et interview med en 15‐årig gymnasieelev,
laura, som ”elsker sine nørgaard‐t‐shirt”, af hvilken hun har 8 styk, samt redaktør
camilla frank, modemagasinet costume, der selv har to nørgaard‐t‐shirt, og som
fortæller, hvorfor t‐shirten ”holder”.
magasinet ”eurowoman” (lene johansen) bragte i maj 2006 en længere artikel om jør‐
gen nørgaard, under overskriften ”portræt af dansk modes godfather” og med un‐
deroverskriften: ”keep it simple. det er den opskrift, der har sikret jørgen nørgaard
succes med nørgaard paa strøget i snart et halvt århundrede. vi tegner et portræt af
                                               -15-
den 75‐årige gentleman, der stadig formår at klæde tre generationer af kvinder på.” fra
artiklen citeres:
   ”t‐shirten
   den røde tråd i designet er svær for ham at sætte ord på. men når han tvinges, så betyder
   det, at linjen i designet er klassisk og samtidig rummer en overraskelse. ligesom hans egen
   ribstrikkede 101 t‐shirt, som rigtig mange danske kvinder mellem 0 og 100 har i kommoden.
   …”
berlingske tidendes m/s‐sektion søndag den 24. september 2006 bragte under rubrik‐
ken ”klassiker” og overskriften ”den sensuelle undertrøje” en artikel (marlene mee
ahrens) om t‐shirten model ”no. 101” artiklen indledes således:
   ”din mor havde måske en, da hun var ung. du har sandsynligvis selv en eller flere ‐ eller
   også vasker du din teenagedatters samling af dem i mindst syv forskellige farver. den lang‐
   ærmede nørgaard‐t‐shirt med den karakteristiske rib har været en del af det danske mode‐
   billede i snart 40 år … men det er ikke nødvendigt at gå på museum for at se den. i øjeblik‐
   ket sidder den på en masse teenagepiger, der samler på trøjen i flest mulige farver. … de
   sidste knap 40 år har t‐shirten oplevet fire‐fem dyk i popularitet, men også tilsvarende høj‐
   depunkter. … selv i 1980’erne, hvor moden var til det posede, solgte t‐shirten fint. … ”den
   er mit barn, og den vil jeg holde i hånden til det sidste”, siger jørgen nørgaard.”
i et tillæg til ”politiken” om ”design” var beskrevet, hvilket favoritvalg fem personer,
der arbejder med design til hverdag, havde gjort. forskningsleder på danmarks de‐
signskole, thomas schødt rasmussen havde valgt t‐shirten ”no. 101” med denne be‐
grundelse:
     ”…
     det er et godt design, fordi det er klassisk, bæredygtigt og enormt tilpasningsdygtigt. der
     er tale om et produkt af god kvalitet, som ikke bliver slidt ned, og hvor designet i sig selv
     er så klassisk, at det holder. der er mulighed for at variere farverne en smule fra sæson til
     sæson, mens basisfarverne kan forblive de samme. der er desuden tale om en håndværks‐
     mæssig god forarbejdning ‐ det er ikke en brug‐og‐smid‐væk vare ‐ men samtidig er den så
     billig, at den er tilgængelig for alle. og så får man simpelt bare bedre bryster i den!”
der har yderligere været dokumenteret fra magasinet ”eurowoman” november 2004
(om t‐shirten ”no. 101” med illustrationer), fra ”berlingske tidende” den 5.maj 2006
(omtale af t‐shirten som ”evergreen” sammen med andre artikler), fra ”urban” den 26.
september 2007 om ”nørgaards model”, der ”fylder fyrre”, fra ”børsen” den 7. no‐
                                             -16-
vember 2007 med omtale af jørgen nørgaards modtagelse af designprisen 2007, fra
”berlingske tidende” den 12. november 2007 om samme emne, samt fra ”weekendavi‐
sen” den 8. februar 2008 om mode.
syn og skøn
syns‐ og skønsmand jeanne betak cleemann har udarbejdet skønserklæringer af 10.
april 2006 og 10. juli 2007. som et led i skønnet har der været indhentet en erklæring af
11. juni 2007 fra teknologisk institut.
skønserklæring af 10. april 2006
”…
1 generelt
spørgsmål
1.1 … skønsmanden[bedes] oplyse, hvorvidt model nørgaard paa strøget nr. 101 ud
        fra en helhedsvurdering på lanceringstidspunktet udgjorde et selvstændigt
        design, der adskilte sig fra de eksisterende bluser/trøjer, som blev anvendt
        som ydre beklædningsdele på dette tidspunkt. …
        skønsmanden bedes ved besvarelsen redegøre for, hvilken type beklædning til
        overkroppen, unge kvinder almindeligvis benyttede på lancerings‐tidspunktet,
        for så vidt angår materiale, form og kropsnærhed.
svar:
1.1 ja, model nørgaard paa strøget nr. 101 udgjorde ud fra en helhedsvurdering på
        lanceringstidspunktet et selvstændigt design, der adskilte sig fra de aktuelle bluser og
        trøjer til unge kvinder fordi:
1.1.1 t‐shirten var den første kropsnære one‐size t‐shirt udviklet i en høj kvalitet
        indfarvet 9:1 bomuldsrib,
1.1.2 t‐shirten blev som »det ny« udviklet til at blive båret uden over‐ eller underbeklædning.
1.1.3 t‐shirten blev lanceret som en konstant produktlinie, og brød dermed med selve
        modesystemets klassiske fokus på sæsonbestemt lancering af »det nye«.
1.1.4 t‐shirten tilknyttes modens cyklus alene ved fornyelse af farver og stribevariationer.
1.1.5 t‐shirten fastholder som kvalitetsprodukt en fast markedsværdi og tilbydes
        aldrig som udsalgsvare.
1.1.6 t‐shirten sælges som eksklusiv modevare i et begrænset oplag og til en rimelig pris.
1.1.7 t‐shirtens forfinede 9:1 bomuldsrib var et kvalitets‐alternativ til uld‐ og »man‐made«
        fibre:
       ‐ som »det ny« er t‐shirten et behageligt produkt i et varmere indeklima.
       ‐ som »det ny« er t‐shirten anvendelig året rundt.
1.1.8 t‐shirtens rundstrikkede torso uden sidesømme sikrer optimal komfort ved
        kontakt med huden.
1.1.9 t‐shirten introducerede i sin helhed en »ny« både behagelig, afslappet, funktionel og
        sensuel stil:
    ‐ som »det ny« former den fine og lette bomuldskvalitet sig fast, smidigt og behageligt om
   kroppen.
    ‐ som »det ny« fremhæver t‐shirtens form og materiale det naturlige bryst.
                                              -17-
    ‐ som »det ny« åbnes t‐shirtens halsudskæring.
1.1.10 t‐shirten appellerer på tværs af køn, klasser og aldre.
1.1.11 t‐shirten er, og vil altid være, strikket, syet og indfarvet i danmark.
…
1.1.12 form og kropsnærhed
       ved at aflæse den generelle produktudvikling af undertøj, bluser og trøjemo‐
       deller til kvinder i perioden 1962‐69, ses det tydeligt, at modellerne er under‐
       lagt kulturelle forestillinger om kvindens ideale bryst: »ikke må ses», »må anes«
       eller »skal ses» under blusen.
       den ideelle bh fra begyndelsen af 1960`erne og frem til lanceringstidspunktet,
       sidder fast om torso og både løfter, støtter og deler brysterne i en opadrettet
       form, samt skaber en decollete. bhʹen er opbygget med corsager og stivere i
       poplin og nylon.
       …
       brystet var stadig på lanceringstidspunktet mere en antydning af form under
       en løst siddende bluse, og brystvorten var ikke synlig.
       læst i denne kontekst bliver model nørgaard paa strøget nr. 101 i al sin sensuelle
       enkelhed »det ny» ved at fremhæve kroppens og brystets naturlige form.
       brystvorten bliver et smykke i den lette ‐ mod huden næsten transparente 9:1
       bomuldsrib ‐ blot camoufleret af stærke klare farver.
1.1.13 bluse‐ og trøjemodeller til unge kvinder
       de maskinstrikkede bluse‐ og trøjemodeller til overkroppen fremstillet i
       perioden 1962 til 1967, undergår ikke nogen radikal form‐ eller materialeudvikling.
       i varierende garnkvaliteter anvendes ribvaren 1:1 traditionelt til blusens krop i
       samspil med ribvare 2:2, der gerne anvendes til taljestykket, til ribben ved ærmer,
       kraver o.l.
       på lanceringstidspunktet er den gennemgående almindelige klassiske facon til
       at trække over hovedet og med rib i taljen. modellerne er med kort ærme med
       rib, med langt ærme med rib eller uden ærme. formen er rummelig omkring
       overkrop og barm, hvorfor brystet ikke er synligt. halsudskæring er
       tætsluttende og kan være rund eller v‐formet, med eller uden krave eller med ribkant
       samt ses som polo‐shirt.
       ofte indgår modellen med lille ærme eller uden ærme i et twin‐sæt med en
       tilhørende langærmet bluse med gennemgående knaplukning i forkant.
       frem til 1967 spiller hjemmestrikning og håndarbejde desuden en betydelig
       rolle for beklædningens sammensætning.
1.1.14 nye brugerkrav
       ved gennemsyn af modemagasinernes modereportager og reklamekampagner,
       orienteret mod unge kvindelige brugere i perioden 1962 til 1969, gives et
       modehistorisk indblik i og forståelse for, at udvikling af model nørgaard paa
       strøget nr. 101ʹs materiale, form‐ og kropsnærhed, sker i samspil med de unge
       kvinders høj‐aktuelle nye brugerkrav samt omfattende ændringer i kulturelle og
       moralske værdier.
                                             -18-
       i 1967 kommer p‐pillen og fri abort på dagsordenen i den offentlige debat.
       kvindefrigørelse er under opsejling, og de første frigjorte kvinder smider
       deres bhʹer. tidens tendens er klar: de unge kvinder vil have behagelige
       materialer, fuld bevægelsesfrihed og kræver en helt ny slags praktisk tøj til at røre sig i.
       jørgen nørgaard ser, som en af de første designere i danmark, at den reelle
       konfektion ‐ stangtøjet ‐ endnu ikke er udviklet til tidens tempo og oplevelse
       af kroppen, og sætter sig for at ændre beklædningssituationen i danmark ved at:
       fremstille en kropsnær langærmet t‐shirt i bomuld, som er funktionsdygtig, selvstændig og
       sensuel til en rimelig pris.
       bilag 17: danish design review, 8. februar 2001.
1.1.15 materialer
       på lanceringstidspunktet fremhæves strikkvaliteter i syntetiske fibre som det
       ypperste materiale. slogans lyder: »krympefri«, »stryge‐kvikt«, »vaske‐let«,
       »formfast«, »sol‐, lys‐ og farveægte«, »tørrer hurtigt«, »formbestandigt, krøller
       ikke og skal aldrig stryges« og »det ser nyt ud – altid!«.
       maskinstrikning i de nye fibre skaber dog problemer med hensyn til komfort, da de har
       stor tendens til statisk opladning, samt at materialet ikke opsuger transpiration. i samme
       periode opstår der derfor annoncer, der reklamerer for antiperspirantprodukter samt
       hårfjerningsmidler.
       journalist olga golbæk, der er tidens store rådgiver omkring personlig
       hygiejne, skriver:
       påklædningen, ikke mindst underbeklædningen, spiller en stor rolle i sommervarmen. hvis man
       udelukkende går med nylonundertøj, kan man være sikker på at føle sig både varm og utilpas.
       tidens kvinder/ nr. 24/ juni 1967.
       alternativer til de kunstige fibre er fortrinsvis garnvariationer i uld. i
       sommeren 1967 indsætter 19 førende danske undertøjsfabrikanter, under et
       særligt bomuldsmærkat, en fælles annonceserie, der skal gøre unge kvinder
       opmærksom på bomuldsundertøj, som det mest behagelige alternativ til de syntetiske
       fibre.
1.1:16 produktudvikling af model nørgaard paa strøget nr. 101
       tre afgørende faktorer:
       ‐ nørgaards berømmede evne for at læse og transformere sin tid i modeobjekter
       ‐ nørgaards mange års erfaring med strikkede bluser til kvinder i nørgaard paa
       strøget–butikken i varierende kvaliteter i både uld‐ og bomuldsgarner ‐
       ‐ nørgaards afkodning af den generelle hvide t‐shirts kulturelle betydning som
       rebelsk street‐style æstetik ‐
       ‐ muliggør i 1967 jørgen nørgaards transformation af den generelle hvide bom‐
                                                    -19-
         uldsundertrøje til en farvestrålende, funktionsdygtig, selvstændig og sensuel
         beklædningsgenstand ‐ model nørgaard paa strøget nr. 101.
         modellens navn: model nørgaard paa strøget nr. 101 er en hyldest til hhv. leviʹs
         501‐model og til usaʹs highway 101.
         nørgaard lægger sig fast på at perfektionere en 9:1 ribkvalitet. som »det ny«
         produktudvikles strikvaren i et merceriseret høj‐kvalitets bomuldsgarn og ind‐
         farves efterfølgende i særligt udvalgte sæsonfarver. de én centimeter brede
         striber af glatstrikning i ni masker, adskilles subtilt af vrangstribe i en maske, og
         giver en både fast, smidig og holdbar bomuldskvalitet. den forfinede
         merceriserede bomuldskvalitet giver i 9:1 ribʹen en særlig behagelig formbarhed, og
         bliver med tiden et af blusens mest karakteristiske kendetegn.
         den både levende og formfaste 9:1 rib er produceret i samme høje kvalitet i danmark
         siden 1967.
  1.1.17 »the sexy sixties«
         nørgaard har nu skabt et kvalitetsprodukt – en one‐size t‐shirt der, som en
         mellemting mellem en spinkel undertrøjekvalitet og en ribstrikket uldbluse,
         ikke er for varm, kan bruges på alle årstider, er nem at vaske og som ikke går ud
         af form selv om den bliver vasket mange gange.
         ved lancering produceres blusen i syv–otte farver, og kvinderne finder, at
         blusen har en kropsnærhed, som er lige tilpas. hurtigt indser jørgen nørgaard,
         at det er lykkedes at produktudvikle et unikt stykke tøj, der i al sin enkelhed kan
         spille en stor rolle kvindernes garderobe.
         helt i tidens ånd åbner ribmønsteret sig subtilt og fremhæver brystets naturlige
         form hvorved brystvorten fremhæves som et smykke. …
.
  spørgsmål:
   1.2 skønsmanden bedes i forlængelse af ovenstående spørgsmål udtale sig om,
         hvorvidt model nørgaard paa strøget nr. 101 ved sin lancering repræsenterede
         en designmæssig nyskabelse i sin helhed.
  svar:
  1.2 ja, på la nce ri ngs tids pu nk te t re præ se n te re de m o del nø rg aa rd p a a st røg et
         n r. 101 e n desi gnmæ ssi g nyskabelse i sin helhed.
         model nørgaard paa strøget nr. 101 opponerer i al sin enkelhed mod tidens
         hierakisk etablerede modes y s t e m . m e d d e n r e t t e k o m b i n a t i o n a f e n
         merceriseret bomuld af høj kvalitet, rimelig pris og et både klassisk,
         enkelt og sensuelt udseende, sætter t‐shirten en ny norm for
         b e k l æ d n i n g i d a n m a r k s o m e t tilbagelænet anti‐mode‐ikon. dels ved at
         forløse unge kvinders forestillinger omkring en ny identitet, der er
         l øs re ve t f ra social s ta t us . de ls ve d a t u df or dr e tidens mora lske værdier,
         v e d a t f remhæ v e kroppens og brystets naturlige form ‐ i sig selv et tegn på
         frigørelse.
         s i d e n 1 9 6 7 o g f r e m ti l i d a g h a r d e t a t b æ r e m o d e l n ø r g a a r d p a a s t r ø g e t
         n r . 1 0 1 m u l i g g j o r t b å d e d e l t a g els e i modens cyklus; m e n og så
                                            -20-
      u nd dra gel se af modens tradi tionell e er st atn ings log ik ‐ kra ve t om a t det
      nye skal erstatte det gamle ‐ som det vanlige modetøj udsættes for. alene
      gennem         udbygning         af      farveu dvalg    og       ny e      kara kte ris tisk e
      s tri be va riati o ne r, tilknyttes blusen e n n y sæs o n. d e r ve d sæ ttes en supp le‐
      ringslogik i gang …
spørgsmål:
1.3 skønsmanden bedes udtale sig om, hvorvidt model nørgaard paa strøget
      nr. 101 grundlæggende har bevaret sin identitet gennem hele markedsfø‐
      ringsperioden, idet det oplyses, at model nørgaard paa strøget nr. 101 i 1973
      undergik den ændring at gå bort fra dæksøm til roleauʹer i hals‐ og ærmeafslutninger.
svar:
1.3 ja, t‐shirtens grundlæggende identitet, som beskrevet i punkt 1.1.1‐1.1.10, er fastholdt i
      hele markedsføringsperioden.
      hal sud skær ing og kante r bl ev på de n f ø rs te model ombuk ke t til vrangen
      o g ma ski ns ye t med dæ ks ø mme, s o m ve d s ta ndar d t‐s hi r t pr od uk ti on .
      tilf øjel se af r ol ea uʹe r i hal s‐ o g æ r metil slutni nger ø g e r modellens
      h ol d bar he d sa mt præc is er er halsu ds kæri ng e ns f or m . …
spørgsmål:
 1.4 finder skønsmanden, at model nørgaard paa strøget nr. 101s popularitet …
      udelukkende er udslag af en aktuel modetendens.
      skønsmanden bedes i denne sammenhæng oplyse, hvorvidt model nørgaard
      paa strøget nr. 101 må betegnes som en tidstypisk modevare, eller hvorvidt
      model nørgaard paa. strøget nr. 101 har været populær i gennem en lang periode
      uanset tidens modestrømninger.
svar:
1.4 model nørgaard paa strøget nr. 101 er udslag af andet og mere end flygtige
      modestrømninger.
      citeret i berlingske tidende, 28. marts 2004, fortæller jørgen nørgaard at
      t‐shirten: (...) igen har fået et boom, måske det fjerde af slagsen i dens levetid.
      som belyst i punkt 1.1.14, har nørgaards produktudvikling af model
      nørgaard paa strøget nr. 101 fundet sted i en særlig historisk periode. t‐
      shirten indskriver sig i. modehistorien ved på lanceringstidspunktet at
      fremstå som et tidsrigtigt anti‐mode‐ikon. modellen er i dag anerkendt
      som et moderne dansk design‐ikon ‐ en s j æ l d e n t til del t s ta tus i e n
      omskif teli g og f l ygti g m o d e v e r d e n .
      til en forelæsning om »mode og identitet« på danmarks designskole,
      februar 2006, var 40 kvinder til stede ‐ hh v. mo d es tu de ren d e, unde rvis er e,
      mode forske re o.a . med modefaglig tilknytning, hvoraf d e 35 bar en variant
      af model nørgaard paa strøget nr. 101.
      i dette forum bliver det at bære model nørgaard paa strøget nr. 101 nærmest
      en slags uniform ‐ og en anerkendelse af t‐shirten, som et autentisk anti‐
      mode‐ikon ‐ synonym med et demokratisk orienteret forhold til mode og
      mode‐hvervet i danmark
spørgsmål:
 1.5 skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt model nørgaard paa strøget nr. 101 er
      blevet et særligt kendetegn ‐ et brand ‐ for j. nørgaard a/s eller nørgaard paa
      strøget‐butikkerne.
                                                           -21-
svar:
1.5 model nørgaard paa strøget nr. 101 er et brand for nørgaard paa strøget‐butikkerne.
       i sæsonens nye farve‐ og stribevariationer, er model nørgaard paa strøget nr.
       101 altid placeret i nørgaard paa strøget‐butikkernes høj‐aktuelle og ofte
       prisbelønnede udstillingsvinduer. etableret som en konstant o g e k s k l u s i v
       vare, sammensættes t‐shirten med de nyeste danske og internationale
       m o d e v a r e r , o g e r i dag e n e ta bl er e t klass ike r …
spørgsmål:
 1 . 6 f i n d e r s k ø n s m a n d e n , a t m o d e l n ø r g a a r d p a a s tr ø g e t n r . 1 0 1 h a r s æ r ‐
       præg? …
svar:
1.6 model nørgaard paa strøget nr. 101 udmærker sig ved, med et både enkelt og
       klassisk særpræg at forene det funktionelle, det hverdagsagtige, det sensuelle og det
       moderigtige.
       …
spørgsmål:
1.7 …
svar:
1.7 model nørgaard paa strøget nr. 101 er et indarbejdet design, som har opnået en særlig
       velkendthed.
       med 39 års repræsentation på modemarkedet i danmark er model nørgaard
       paa strøget nr. 101 i dag et klassisk dansk design‐ikon. t‐shirten bæres af tre
       generationer, fremstilles og markedsføres i ca. 32 forskellige farver, hvoraf ca.
       24 er ensfarvede og ca. otte er flerfarvede. …
       model nørgaard paa strøget nr. 101 er siden 1970 synlig i danske modereportager,
       annoncekampagner o.a. ‐ herunder fremhævet:
1970 t‐shirten lanceres med hot‐pants/ ekstrabladet, januar 1970.
1971 t‐shirten styles til både kvinder og mænd som uni‐sex mode/ søndags bt, april 1971.
 1973 t‐shirten lanceres til børn/ femina 1973.
 1976‐2000 den moderne kvindetype ses iført model nørgaard paa strøget nr. 101 i reklamekam‐
       pagner o.a.:
        forside, »vi unge«, august 1970; »mor og datter mode«, ekstra bladet, april 1975; annonce,
       ”scotchlite”1976; forside, »femina«, august 1977; annonce, »fanta«, 1977; annonce,
       ».jägermeister«, 1977; forside, »alt for damerne«, marts 1980; forside, »alt om håndarbejde«,
       april 1980; annonce, »naturelle«, 1980; annonce, »colgate«, 1981; annonce, »kløver«, 1986;
       annonce, »kløver«, 1995; portræt, »nat&dag« april 1997; portræt »alt for damerne«,
       januar 1998; portræt, »berlingske tidende«, januar 2000.
1992 t‐shirtens 25‐års jubilæum/ særomtale, politiken, april 1992.
1997 t‐shirten bæres som lag‐på‐lag mode/ alt for damerne, juni 1997.
2004 t‐shirten fremhæves som uundværlig klassiker i et særtillæg om mode/ berlingske
       tidende«, marts 2004.
       model nørgaard paa strøget nr.101 er inddraget i de to danske dragtsamlinger
       for moderne tid – hhv. n a t i o n a l m u s e e t s a f d e l i n g n y e r e t i d i b r e d e s a m t
       k u n s t i n d u s t r i mu s e e ts t e k s t i l ‐ o g d r a g ts a ml i n g i københavn.
       dragtsamlingen i brede rummer beklædning og tilbehør samlet i danmark
       gennem mere end 100 år. samlingen har som optagelseskriterie at beklæd‐
       ningsmodellen skal være repræsentativ for den fremtidige historiske forståelse
       af danske beklædningsforhold.
                                            -22-
      en tidlig model nørgaard paa strøget nr. 101 er optaget i dragtsamlingen på
      nationalmuseet, brede, og har siden 1994 været udstillet som en central dansk
      beklædningsdel i udstillingsafsnittet om 1970erne, under den permanente
      udstilling »krop og forklædning«, i nationalmuseets udstillingsbygning i brede.
      …
      desuden er model nørgaard paa strøget nr. 107 udpeget af et modefagligt
      udvalg og optaget som et produkt blandt 500 danske designobjekter i danish
      design review. et søgesystem der har til formål at fremhæve danske
      designprodukter af særlig væsentlig karakter.
spørgsmål:
1.8 skønsmanden anmodes om at oplyse, hvorvidt model nørgaard paa strøget nr.
      101 er resultat af en selvstændig original og kunstnerisk indsats.
      såfremt spørgsmålet besvares bekræftende bedes skønsmanden om at pege på
      de designmæssige karakteristika, der kendetegner model nørgaard paa strøget
      nr. 101.
svar:
1.8 model nørgaard paa strøget nr. 101 er et resultat at jørgen nørgaardʹs
      selvstændige og originale kunstneriske indsats.
      …
      den både enkle og sensuelle t‐shirt er i dag en model som tre generationer
      af kvinder gerne vil bære til hverdag, til fest, til sport og til at sove i. med
      sit høje kvalitetsniveau og til en rimelig pris, er model nørgaard paa strøget
      nr. 101 indskrevet som en moderne klassiker i en garderobe under bestandig
      forvandling.
      …
2 sammenligning
      …
spørgsmål:
2.2 skønsmanden bedes oplyse, om der er nogen kvalitetsmæssig forskel imellem
      trøjerne.
      besvares spørgsmålet bekræftende bedes skønsmanden oplyse, om denne
      forskel kan siges at skyldes, at ʺheart beat style drop needleʺ‐trøjen er hår‐
      dere/strammere strikket end model nørgaard paa strøget nr. 101?
svar:
2.2   ja, der er kvalitetsmæssige forskelle imellem trøjerne:
      bomuldskvalitet:
      – fremstår i heart beat style drop needle–trøjen fast og usmidig i en hård og
      stram strikkvalitet. materialet fremstår desuden som appreteret med et
      fyldstof, der har til formål at gøre varen fyldig samt pæn og blank i finish,
      hvorfor trøjens reale bomuldskvalitet er camoufleret. trøjens overordnede
      udtryk indikerer, at der er anvendt en lav kvalitet bomuldsgarn.
      ‐ fremstår i model nørgaard paa strøget nr. 101 levende og næsten transparent i en
      merceriseret bomuldskvalitet. (mercerisering: en speciel kemisk forædlingsproces, der
      har til formål at give bomuldsvarer permanent glans, større slidstyrke, glattere
      overflade og mørkere indfarvning).
      trøjens overordnede udtryk indikerer at der er anvendt en høj kvalitet bomuldsgarn.
                                            -23-
       farveintensitet:
       ‐ fremstår i både den sorte og khaki »heart beat style drop needle«–trøje mat støvet.
       udtrykket indikerer at der er anvendt en lav kvalitet farvestof.
       – fremstår i både den sorte og khaki model nørgaard paa strøget nr. 101 intens klar.
       udtrykket indikerer, at der er anvendt en høj kvalitet farvestof.
       pasform:
       ‐ grundform i heart beat style drop needle–trøjen har identisk for‐ og bagstykke,
       som ved standard tilskæring af t‐shirt modeller.
       ‐ den kropsnære form i model nørgaard paa strøget nr. 101 fremstår, som
       opbygget over en draperet grundform, der giver en særdeles god pasform og med
       plads til ryg og skuldre.
       holdbarhed:
       ‐ det forventes pga. et overordnet lavt produktniveau, at heart beat style drop
       needle–trøjen fremstår bleget og ude af form, når den bliver vasket 10‐15 gange.
       ‐ det forventes pga. et overordnet højt produktniveau, at model nørgaard paa
       strøget nr. 101 bevarer sin overordnede materialekarakter og formbarhed, når den
       bliver vasket 10‐15 gange.
       …
spørgsmål:
 2.4 …
2.4.1 har trøjerne samme ærmeretning?
       med udtrykket ærmeretning henvises til den vinkel, der dannes mellem
       ærmet og kropsstykket, når trøjerne ligger foldet ud på en flade.
svar:
2.4 direkte sammenhold … de to modeller er nålet sammen til et nyt bilag 1:
2.4.1 ja, trøjerne har samme ærmeretning,
spørgsmål
2.4.2 har trøjerne samme skulderbredde?
svar:
2.4.2 heart beat style drop needle–trøjen har et plus på en centimeter i skuldersøm. se bilag 1.
spørgsmål:
2.4.3 har trøjerne samme overvidde (afstanden rundt om brystet)?
svar:
2.4.3
ja, trøjerne har samme overvidde…
spørgsmål:
2.4.4 er trøjerne skåret ens, således at trøjernes facon/proportioner er identisk(e)?
svar:
2.4.4 ved at lægge de to modeller ind i hinanden og fastholde grundformens
       hovedpunkter med nåle, bilag 1, fremgår det helt overordnet, at de to trøjer i
       facon/proportioner er identiske med undtagelse af følgende fire punkter:
–      heart beat style drop needle–trøjens ærmelængde er tillagt én centimeter.
–      heart beat style drop needle–trøjen har en centimeter lavere ærmekuppel.
                                                 -24-
      –     model nørgaard paa strøget nr. 101 har en ryglængde på plus to centimeter.
      –     med et tillæg på én centimeter former halsudskæring i heart beat style drop needle–
            trøjen sig nøjagtigt efter halsudskæring i model nørgaard paa strøget nr. 101. herved
            bliver heart beat style drop needle–trøjens halsudskæring fem centimeter mindre i
            omfang og lægger sig tæt til den nederste del af halsen.
            forskellene i trøjernes ærmekuppel og ryglængde tillægges, at model nørgaard
            paa strøget nr. 101 er opbygget over en draperet grundform, der giver en
            særdeles god pasform med plads til ryg og skuldre. heart beat style drop
            needle–trøjen har til sammenligning identisk opbyggede for‐ og bagstykker,
            som ved standard tilskæring af t‐shirt modeller.
      spørgsmål:
            …
      spørgsmål:
      2.5 skønsmanden bedes sammenligne model nørgaard paa strøget nr. 101s
            ærmekanter og halsudskæring med ʺheart beat style drop needleʺ‐
            trøjens og besvare følgende:
      2.5 1 er trøjernes ærmekanter henholdsvis halsudskæring konstrueret på samme
            måde?
      svar:
      …
     2.5.1 ja, trøjernes ærmekanter er konstrueret på samme måde.
            heart beat style drop needle–trøjens halsudskæring er påfaldende identisk i
            form med model nørgaard paa strøget nr. 101. blot et tillæg på én centimeter til
            model nørgaard paa strøget nr. 101–trøjens ærmekanter og halsudskæring
            adskiller de to trøjer, hvorfor det formodes, at heart beat style drop needle‐
            trøjen ikke er udviklet på grundlag af et selvstændigt konstruktionsprincip. se bilag 1.
      spørgsmål:
      2.5.2 fremtræder trøjernes ærmekanter henholdsvis halsudskæring på samme
måde?
      svar:
      2.5.2 ja, trøjernes ærmekanter og halsudskæring fremtræder på samme måde mht. afslutning
            med roleauʹer.
      …
      spørgsmål:
      2.6
      …
      svar:
      2.6 fremtoning og helhedsindtryk af model nørgaard paa strøget nr. 101 og »heart
            beat style drop needle«‐trøjen præges ikke i nævneværdig grad visuelt men
            taktilt, om den valgte tekniske løsning er rundstrik eller overlocksømme.
            …
      spørgsmål:
      2.7 …
      svar:
      2.7 ud fra en helhedsvurdering af model nørgaard paa strøget nr. 101 og »heart
            beat style drop needle«‐trøjen kan det oplyses, at heart beat style drop
            needle–trøjen i sin fremtoning ikke adskiller sig på en sådan måde fra model
                                              -25-
         nørgaard paa strøget nr, 101, at heart beat style drop needle–trøjen kan beteg‐
         nes, som værende et resultat af en selvstændig indsats.
  spørgsmål:
…
   svar:
   2.8 ja, ud fra en helhedsbetragtning må det antages at heart beat style drop needle–
       trøjen er tilvejebragt som en efterligning af model nørgaard paa strøget nr. 101.
  spørgsmål:
   2.9 …
  svar:
   2.9 ja, ud fra en helhedsvurdering bedømmes det at heart beat style drop needle–
       trøjen fremtræder med en betydelig grad af lighed med model nørgaard paa strøget nr.
       101.
  spørgsmål:
  2.10 …
  svar:
  2.10 ja, det må anses som en nærliggende mulighed at de to produkter vil kunne
         substituere hinanden på markedet og at det købende publikum kan forveksle
         de to trøjer, når disse ikke udsendes til salg samtidig og ved siden af hinanden.
  …
  spørgsmål:
  b.     skønsmanden bedes oplyse, om den på de i nærværende sag omhandlede t‐shirts an‐
         vendte ærmelukning henholdsvis halslukning må anses for en almindelig anvendt luk‐
         ning i forbindelse med produktion af t‐shirts i danmark.
  svar:
         ved standard t‐shirt produktion i danmark er kanter traditionelt ombukket
         til vrangen og maskinsyet med dæksømme, hvorfor en roleau ikke anses som en
         almindelig anvendt afslutning
  spørgsmål:
  c.     skønsmanden bedes oplyse, om den på de i nærværende sag omhandlede t‐shirts an‐
         vendte ærmelukning henholdsvis halslukning må anses for at have været kendt forud
         for den af sagsøger udviklede t‐shirt 101.
  svar:
         anvendelse af roleau er traditionelt anvendt i faste stoffer og udført i skråbe‐
         lægning af selve stoffet, eks.: kanter i halsen, ved ærmegab, forneden ved ærmerne,
         knaphuller, lommepaspler samt som dekoration.
         overføring af roleauteknikken til en strikket vare ‐ model nørgaard paa
         strøget nr. 101 tilføjes i 1971 roleauʹer i hals‐ og ærmetilslutninger ‐ anses derfor
         som »nyt«.
  spørgsmål:
  d.     skønsmanden bedes oplyse, om 9‐1 drop needle metervare må anses for almindelig an‐
         vendt til produktion af beklædningsgenstande i danmark og om 9‐1 drop needle
         metervare må anses for at have været kendt forud for den af sagsøger udviklede
         t‐shirt 101, herunder til brug ved produktion af undertøj.
                                             -26-
svar:
      drop needle metervaren blev udviklet som en herreundertøjskvalitet med
      en særlig elasticitet samt god og holdbar formbarhed. varierende drop
      needle kvaliteter er fortrinsvis anvendt ved herreundertøjs‐produktion
      samt i sporty beklædningsdele.
spørgsmål:
e.    skønsmanden bedes ved sammenligning af t‐shirt 101 og heart beat oplyse om der er
      kendelig forskel mellem de to trøjer vægtmæssigt, samt om denne forskel må
      antages at have betydning for det købende publikum i købsøjeblikket.
svar:
      ja, der er forskel mellem de trøjer vægtmæssigt og de opfattes forskelligt:
−     heart beat style drop needle–trøjen fremstår som efterbehandlet med stivelse
      for at opnå en større vægt. en behandling, der har til formål at tilsløre en ringe
      bomuldskvalitet, og som afsløres efter vask.
–     model nørgaard paa strøget nr. 101 fremstår levende, let og nærmest
      transparent i et rent merceriseret bomuldsgarn.
spørgsmål:
f.    skønsmanden bedes, efter besigtigelse af samtlige de i sagen fremlagte t‐shirts
      oplyse, om sagsøgers t‐shirt adskiller sig udseendemæssigt og kvalitetsmæssigt
      fra de fremlagte t‐shirts.
g.    såfremt spørgsmål f besvares bekræftende, bedes skønsmanden oplyse, på
      hvilke punkter sagsøgers t‐shirt adskiller sig udseendemæssigt fra de
      fremlagte t‐shirts, herunder navnlig den … fremlagte af mærket saint tropez og den
      … fremlagte af mærket morrisson.
k.    skønsmanden bedes på baggrund af de i sagen fremlagte t‐shirts vurdere,
      hvorvidt t‐shirt 101 i foråret 2003 besad et for det købende publikum
      konstaterbart særpræg i forhold til de i øvrigt på markedet værende t‐shirts,
      herunder de i sagen fremlagte t‐shirts.
l.    i bekræftende fald bedes skønsmanden oplyse, på hvilken måde dette særpræg giver
      sig til udtryk i sagsøgers t‐shirt 101.
svar:
f/ g/ k/ l
      ud fra en helhedsvurdering adskiller model nørgaard paa strøget nr. 101
      sig udseende‐ og kvalitetsmæssigt samt besidder et konstaterbart særpræg
      ifh. til de i sagen fremlagte plagiater: c/d/e/f/g/h/k/s/t/aa/ac/ad/ae/al/
      al/am/an/ao samt adskiller sig fra de generelle hvide undertrøjemodeller a/b:
      bomuldskvalitet:
      …
      farveintensitet:
      …
      pasform:
      …
      holdbarhed:
      …
spørgsmål:
j.    skønsmanden bedes oplyse, om det efter skønsmandens opfattelse er væsentligt
      for en kundes køb af t‐shirt 101, at der i nakken tydeligt er anført varemærket
      nørgaard på strøget.
                                               -27-
   svar:
         den klassiske label nørgaard paa strøget er et efterstræbt varemærke og i nakken
         af model nørgaard paa strøget nr. 101 en klassisk signatur, der for brugeren står som
         garant for et overordnet højt kvalitetsniveau.
         i det omfang et brugersegment efterstræber model nørgaard paa strøget nr.
         101, men ikke ønsker at betale den reelle markedspris, snyltes der på
         originalmodellens stærke genkendelses‐ og markedsværdi, ved til den halve
         pris at købe heart beat style drop needle‐trøjen, der til forveksling ligner
         model nørgaard paa strøget nr. 101.
         om det er væsentligt for brugeren, at der i model nørgaard paa strøget nr. 101 er
         anført nørgaard paa strøget, må nødvendigvis afhænge af, hvordan de mange
         og individuelle brugersegmenter tillægger den klassiske label betydning.
         eksempelvis som garant for pasformens og bomuldsmaterialets holdbarhed
         og at originalmodellen er indskrevet i dansk modehistorie som design‐ikon.
         …
   spørgsmål:
   m ….
   svar:
         nej, … t‐shirt m‐design, indeholder ikke samme karakteristika som model
         nørgaard paa strøget nr. 101. der henvises til beskrivelsen af de overordnede
         kvalitetsmæssige forskelle i punkt f.
         det bemærkes at bomuldsmaterialet i t‐shirt m‐design er opbygget af 1.5
         centimeter brede striber af glatstrikning i 11 masker, adskilt af vrangstribe i
         én maske, samt at hals, ærmekant og oplægning er syet med dæksøm.
         …”.
tillægserklæring af 10. juli 2007
   spørgsmål p:
         udover eventuelt at være ny på introduktionstidspunktet anmodes skønsmanden om
         detaljeret at redegøre for, hvilke designelementer i sagsøgers design, som kan
         anses for særegne for sagsøgers design rent fremtoningsmæssigt.
   svar:
         drop‐needle
         metervaren er fremstillet i drop‐needle teknik i maskeforholdet 9:1 i en høj kvalitet
         indfarvet bomuldsgarn. grundideen er, at producere en fast, men transparent
         metervare i klare farver, der illuderer en blonde. ifh. til traditionelle blondevarer
         anslår materialet, der subtilt åbner sig over huden i lange vertikale linier, et
         afslappet udtryk. kvaliteten fremtoner i ʹtouchʹ både fast og formbar og i ʹfinisʹ
         transparent. …
         der henvises til 1/ generelt, punkt: 1.1.1; 1.1.2; 1.1.7; 1.1.8; 1.1.9, 1. linie; 1.1.16,
         afsnit 4; 1.1.17, afsnit 3, der uddyber designelementets betydning i en modehistorisk
         kontekst.
         form
         model nørgaard paa strøget nr. 101 er fremstillet som en mellemting mellem en
         spinkel undertrøjekvalitet og en ribstrikket uldbluse. model nørgaard paa strøget nr.
         101s grundform er ikke alene konstrueret ved fladbordstilskæring; men er tilprøvet
         på gine og levende model. ved at tilprøve t‐shirtens form i tre dimensioner, er
         der arbejdet med og taget højde for materialets iboende egenskaber, mens t‐shirten
         er blevet til. … i den rundstrikkede grundform påsættes ærmer i en syrunde, der
         følger den naturlige kurve over skulder og arm. ærmets tilslutning til grundform
                                               -28-
      giver en bedre og mere kropsnær pasning ved buste og under arm. ærmets
      påsætning i model nørgaard paa strøget nr. 101 bryder med generel industriel
      standard, hvor ærme og sidesøm samles i en tværgående sygang, med mere stof ved
      buste og under arm til følge. halsudskæring i model nørgaard paa strøget nr. 101
      er sænket, ifh. til halsudskæring i den på lanceringstidspunktet generelle t‐shirt,
      til en mere åben og feminin linieføring. der afsluttes med en roleaukant og ærmer
      er ligeledes kantet med en roleau. skuldersømmens bredde fastholdes i brug
      med et tyndt syntetisk fladbånd påsyet med overlock.
      der henvises til 1/ generelt, punkt: 1.1.1; 1.1.2; 1.1.8; 1.1.9; 1.1.12, afsnit 5; 1.1.14,
      afsnit 3, der belyser designelementernes betydning i en modehistorisk kontekst.
      farvestillinger og stribe‐variationer
      forbrugerstyrelsen var på lanceringstidspunktet meget kontrollerende overfor en
      beklædningsvares brugsværdi, hvorfor det var industriel standard at fremstille
      bomuldsvarer i hvidt garn. model nørgaard paa strøget nr. 101 er den første
      funktionsdygtige t‐shirtmodel, der er industrielt fremstillet i indfarvet
      bomuldsgarn. …
      delkonklusion
a     … med sit både tidløse og funktionsdygtige særpræg, har model nørgaard
      paa strøget nr. 101 over 40 år på det danske modemarked opnået en særlig
      velkendthed, og har over tre generationer opnået både at fastholde og udvide en
      trofast kundegruppe. model nørgaard paa strøget nr. 101 er beskrevet, inddraget,
      udstillet og fremhævet som et enestående industrielt designikon i danmark.
      der henvises til 1/ generelt, punkt: 1.7, afsnit 4‐9.
b     model nørgaard paa strøget nr. 101 er et indarbejdet design med høj status. t‐
      shirten udmærker sig ved, at der er kræset om garnspecifikation, pasform og
      farvestillinger, samt stillet strenge produktionskrav til grundform, metervare,
      indfarvning, komfort og holdbarhed. model nørgaard paa strøget nr. 101 er et
      originalt kvalitetsprodukt der, med sit tidløse designmæssige særpræg, i sig selv
      evner at skabe interesse. model nørgaard paa strøget nr. 101 anslår en demokratisk
      orienteret livsstil, der på en gang distancerer sig fra hurtigt skiftende moder, og
      samtidig sikrer brugen af model nørgaard paa strøget nr. 101 at deltagelse i
      modens cyklus er mulig. t‐shirten bryder med det traditionelle fokus på
      sæsonbestemt lancering af »det nye», og unddrager sig herved modesystemets
      erstatningslogik.
      der henvises til 1/ generelt, punkt: 1.1.3; 1.1.5; 1.1.6; 1.1.10; 1.1.11; 1.2.
c     … model nørgaard paa strøget nr. 101s stilskabende farve ‐og stribestillinger giver
      mulighed for både at kommunikere og udtrykke individualisme såvel som
      gruppetilhørsforhold.
      der henvises til 1/ generelt, punkt: 1.1.10; 1.1.11; 1.1.14, afsnit 2; 1.2, afsnit 2;
      1.4, afsnit 3; 1.7, afsnit 2; 1.8, afsnit 3.
d     … jørgen nørgaard har med præcision skabt en t‐shirt model, der besidder den
      kulturelle evne at flette fortiden ind i nutiden og samtidig favne fremtiden – en
      klassiker.
spørgsmål q:
      når bortses fra de af nærværende sag omfattede t‐shirts kan det så i dag
      anses for sædvanligt, at unge kvinder bærer langærmede bomulds t‐shirts,
      som er kropsnære og derved fremhæver kroppens og brystets naturlige former?
svar:
      ja, det anses i dag som sædvanligt, at unge kvinder bærer langærmede bomulds t‐
                                             -29-
      shirts, som er kropsnære og derved fremhæver kroppens og brystets naturlige
      former. udviklingen ses som en naturlig følge af, at model nørgaard paa strøget nr.
      101, som den første kropsnære og farvestrålende bomulds t‐shirt på det danske
      modemarked, sætter nye banebrydende standarder for skønhed.
      …
herefter
–     model a = model nørgaard paa strøget nr. 101
–     model b =, model heart beat style drop needle;
–     t.i. = teknologisk institut.
      …
spørgsmål v:
      skønsmanden bedes oplyse, hvor stor vægtforskellen er mellem sagsøgers t‐shirt og
      sagsøgtes t‐shirt modeller i de fremlagte størrelser.
svar:
      model b er 34 % tungere end model a.
      …
spørgsmål w:
       skønsmanden bedes oplyse, om den konstaterede vægtforskel kan have indflydelse
      på forbrugerens vurdering af sagsøgtes t‐shirt i forhold til sagsøgers t‐shirt
svar:
      den konstaterede vægtforskel i model a og model b har indflydelse på
      fremtoning i metervare, og har dermed indflydelse på forbrugerens vurdering af
      produkternes designmæssige særpræg.
  a ‐ model as både faste og meget formbare fremtoning sikrer optimal pasform og
      komfort. den anvendte metervares både transparente og faste fremtoning er et
      centralt og identificerbart kvalitetsparameter.
      forbruger, der ved direkte sammenligning vurderer fremtoning i model a i
      forhold til model b, vil i model b finde et tungt, formfast, tæt samt mindre
      komfortabelt produktalternativ.
  b ‐ model bs tunge, formfaste og tætte metervare, er i fremtoning og komfort
      identificerbar med generel bomuldsmetervare anvendt til t‐shirtproduktion.
      forbruger, der ved direkte sammenligning vurderer fremtoning i model b i
      forhold til model a, vil i model a finde et fast, formbart, transparent samt mere
      komfortabelt produktalternativ.
spørgsmål x:
      skønsmanden bedes oplyse, på hvilket grundlag hun udtaler i besvarelsen af
      spørgsmål 2.2, at sagsøgtes t‐shirt er fremstillet af metervare som er appreteret
      med et fyldstof.
svar:
      min formodning om, at model bs metervare indeholder et appreteret fyldstof, var alene
      baseret på en taktil fornemmelse. det tunge grif i model bs metervare skyldes alene,
      at den er fremstillet af et tungere garnnummer samt med et tættere antal maskestave.
      …
spørgsmål ø:
      i fortsættelse af besvarelsen af spørgsmål 2.4.4. anmodes skønsmanden oplyse, hvad
      der menes med, at ʺmodel nørgaard på strøget nr. 101 er ʺopbygget over en draperet
      grundformʺ.
                                          -30-
svar:
      … linieføring er … analyseret på »stockmann« gine str. 38 (anerkendt europæisk
      standard til 3d formgivning) og her fremkommer det at:
 a – model as grundform ligger i perfekt overensstemmelse med stockmann ginens
      linieføring og grundform.
      …
 b – model bs grundform ligger ikke i perfekt overensstemmelse med stockmann ginens
      linieføring og grundform. …
      …
spørgsmål å:
      i fortsættelse af besvarelserne af spørgsmål f/g/k og l bedes skønsmanden nøje
      redegøre for, hvorledes sagsøgers t‐shirt adskiller sig fra hver enkel af de i
      besvarelsen anførte t‐shirts samt de nu fremlagte t‐shirts fremlagt som bilag
      at ‐ aå. …
å/ gennemgang af fremlagte bilag og sammenstilling med model a
      a er mærket »anky«.
      …
      c er mærket »mario cotelli«
      …
      e er mærket »pepper corn«
      …
      f er mærket »michelle«.
      …
      g er mærket »lel«.
      …
      k er mærket »m•design«.
–     bilag k er fremlagt i str. xl, hvorfor direkte sammenligning af mål ikke er mulig.
      rib er 11:1, ærme er afsluttet med ombuk og interlock, halsudskæring er afsluttet
      med kant og interlock, ærme og sidesøm interlocket ud i et. metervare fremtoner
      ifh. til model a tæt, mere fast og mindre formbar, samt er begyndende hvidslidt
      over kanter og folder. i vaskeanvisning er anført at beklædningsvaren tåler 60 grader.
      s er mærket »soya«
      …
      t er mærket »morrison«
–     bilag t er fremlagt i str. m, rib er 9:1, ærme er afsluttet med ombuk og interlock,
      ærme og sidesøm interlocket ud i ét. bilag t og model a er identisk i
      grundformens overvidde og i ærmelængde. bilag t er 8 cm kortere end model a.
      afslutning i halsudskæring med roleau og skulderbredde er skæv (venstre 8 cm,
      højre 9 cm), hvorfor direkte sammenligning ikke er mulig. overordnet fremtoner
      metervare i lethed påfaldende identisk med model a. nakkemærke i bilag t er for
      stort, hvorfor mærket trækker halsudskæring og roleau ud af form. generel
      skævhed giver en indikation af hurtig produktionsgang og manglende efterkontrol med
      bilag t.
      …
      ab er af mærket »ln wear«.
       …
      ad; am er mærket »cat«.
      …
      ae er af mærket »kʹå«.
      …
                                           -31-
     ah; ac; d er alle af mærket »saint tropez«.
–    ah er fremlagt i str. l, hvorfor direkte sammenligning af mål ikke er mulig. rib er
     7:1, ærme er afsluttet med ombuk og interlock, ærme og sidesøm interlocket ud i
     ét. ah er fremstillet i en lysegul indfarvning som vurderes, aldrig har været eller vil
     være at finde i virksomheden nørgaard paa strøgets farvesortiment.
–    ac er fremlagt i str. s, hvorfor direkte sammenligning af størrelse ikke er mulig.
     rib er 9:1, ærme er afsluttet med ombuk og interlock, ærme og sidesøm interlocket ud
     i et.
–    d er fremlagt i str . , m, rib er 9:1, ærme er afsluttet med ombuk og interlock,
     ærme og sidesøm interlocket ud i ét. model a og bilag d er identisk i
     grundformens overvidde. model a er i grundform 10 cm længere end bilag d.
     afslutning i halsudskæring med roleau og skulderbredde er skæv (venstre 9 cm,
     højre 10 cm), hvorfor direkte sammenligning ikke er mulig. skævhed giver en
     indikation af hurtig produktionsgang og manglende efterkontrol med bilag d.
     overordnet fremtoner metervare i bilag ah; bilag ac og bilag d i formbarhed
     påfaldende identisk med model a.
     al er mærket »one way«
     …
     an er mærket »lysgaard«.
     …
     ao; h er begge mærket »rose«.
     …
     ap er mærket »ichi«
     …
     aq er mærket »chopin«
     …
     as er mærket »sparkz«
     …
     az; ay er mærket ”collection club”
     …
     aæ er mærket »basic«
     …
     aø er mærket »tapuz«
     …
     aå er mærket »panorama«.
     …
å/ konklusion
model nørgaard paa strøget nr 101 adskiller sig fra samtlige anførte t‐shirts ved:
  a    – model nørgaard paa strøget nr. 101 er et indarbejdet design der i et enkelt blik kan
     genkendes.
  b  – model nørgaard paa strøget nr. 101 er i 40 år vedvarende produceret, gennemprøvet og
     efterkontrolleret i danmark i overensstemmelse med den oprindelige unikke
     kombination af grundform, metervare, indfarvning samt stribestillinger.
  c      – model nørgaard paa strøget nr. 101 fremtoner i sin helhed som en både
     funktionsdytig, komfortabel og holdbar beklædningsvare af særlig høj kvalitet.
 d   ‐ model nørgaard paa strøget nr. 101s metervare fremtoner både fast, formbar og
     transparent i klare stilskabende farver og stribevariationer.
  e  – model nørgaard paa strøget nr. 101s grundform er tilprøvet i tre dimensioner
     med højde for materialets iboende egenskaber.
  f  – model nørgaard paa strøget nr. 101’s halsudskæring tilslutter ifh. til hals i en
                                         -32-
     feminin og åbnet linieføring. sammenholdt med »stockmann« ginens grundform er
     linie sænket 1 cm ved nakkepunkt og sænket 2,5 cm fortil.
  g – model nørgaard paa strøget nr. 101s grundform er rundstrikket – strikket ud i ét
     uden sømme – hvilket bevirker, at modellen tilslutter mere kropsnært samt er mere
     behagelig at bære.
  h – model nørgaard paa strøget nr. 101s ærmer påsættes i én syrunde, der følger den
     naturlige kurve over skulder og arm. ærmets tilslutning til grundform giver en
     bedre og mere kropsnær pasning ved buste og under arm. ærmets påsætning i
     model nørgaard paa strøget nr. 101 bryder med generel industriel standard, hvor
     ærme og sidesøm samles i en tværgående sygang med mere stof ved buste og under
     arm til følge.
i   – model nørgaard paa strøget nr. 101 har i over tre generationer både evnet at skabe
     interesse samt fastholde og udvide en trofast kundegruppe.
j – model nørgaard paa strøget nr. 101 sælges til fast markedspris og tilbydes aldrig som ud‐
     salgsvare.
k – model nørgaard paa strøget nr. 101 er beskrevet, inddraget, udstillet og fremhævet
     som et enestående industrielt designikon i danmark.
l ‐ ud over at opretholde sin formmæssige, æstetiske og funktionelle værdi, repræsenterer
     model nørgaard paa strøget nr. 101 fælleskulturelle koder. disse symbolistiske værdier
     ses som udtryk for en social konstruktion af virkeligheden – en særlig levemåde.
     bagvedliggende associationer kan være, at model nørgaard paa strøget nr. 101
     repræsenterer virksomheden nørgaard paa strøgets stil og traditioner – tidløst og
     tilgængeligt design.
…
kommentering ifh. til t.i. rapport
vask og tørretumbling
     i model a er anført »finvask 40 grader, ikke tørretumble« og i model b er anført
     »40 grader, ikke tørretumble«. model a og model b blev fremsendt til t.i. uden
     mærker med vaskeanvisning. efter anbefaling af charlotte fischer,
     prøvningsansvarlig, t.i, blev vaskeprøve udført som standardvask 40 grader med
     efterfølgende fuld tørring i tumbler, da det er den vask og efterbehandling, der udføres
     af flest forbrugere.
sammenligning af model a og model b efter 15x vask og tørring
  a  — model a tåler ikke standardvask og tørretumbling. model a mister sin særegne
     formbare og transparente materialefremtoning ved at trække sig betydeligt sammen i
     både længde (8.5%) og bredde (9%).
  b  — model b tåler standardvask og tørretumbling. model b fremtoner efter
     behandling som det forventes af en generel bomuldsmetervare og trækker sig
     ubetydeligt sammen i både længde (2%) og bredde (3%).
     …
farvefremtoning efter vask og tørretumbling
  a  — model a fremtoner med en dyb sorthed samt jævn farvedybde over kanter og folder.
  b    — model b fremtoner med en ʹstøvetʹ sorthed samt begyndende hvidslidthed over
     kanter og folder.”
                                           -33-
markedsundersøgelser
der er fremlagt en interviewundersøgelse (14. ‐ 21. januar 2004), foretaget af observer
danmark a/s vedr. ”modeeksperters kendskab til ”t‐shirt fra nørgaard på strøget””.
undersøgelsens overordnede formål (rapporten side 3) er ”at undersøge, om
nørgaards t‐shirt er et indarbejdet design, som har opnået en særlig velkendthed”.
de interviewede personer er ”et repræsentativt udsnit af danske modeeksperter …
førende modejournalister, indkøbere fra førende detailbutikker og stormagasiner
samt designere, som designer modetøj til kvinder”. fra konklusionen (side 4) citeres:
   ”…
   ribstrikken bliver hyppigt nævnt som det karakteristiske ved designet, og desuden
   nævnes også bomuldsmaterialet, den smalle facon, kantbåndene, og den runde hals … det
   er ud fra disse kendetegn …, at respondenterne genkender t‐shirten.
   kvaliteten fremhæves som en parameter … hovedparten er … enige om, at det er en god
   kvalitet. …
   holdningen til t‐shirtens status i branchen er, at den beskrives som en ”klassiker”.
   derudover beskriver enkelte den som ”historisk”, ”en evergreen”, ”et brand”, ”nørgaard‐
   husets ikon”, og ”en del af kulturhistorien”.
   markedsundersøgelsen viser, at modetøjseksperter generelt mener, at t‐shirtens design har
   opnået en særlig velkendthed i danmark”.
fra konklusionen i endnu en markedsanalyserapport fra observer danmark,
benævnt ”kendskabs‐måling for ”t‐shirt fra nørgaard på strøget””, citeres:
   ”kendskabet til t‐shirten … blandt kvinder bosiddende i storkøbenhavn i alderen 20‐60 år
   [502 interviewede personer].
   telefonisk adspurgt kender 46 % t‐shirten uden beskrivelse, mens 61 % kender den med
   beskrivelse. …
   to tredjedele af kvinderne under 50 år kender t‐shirten ‐ de fleste uhjulpet. det er især de
   yngste kvinder mellem 20‐29 år, hvor kendskabet er højt. her kender næsten 7 ud af 10 t‐
   shirten.
   respondenterne mener, at t‐shirten er karakteriseret ved god kvalitet (32 %) og med en
   mangfoldighed af farver (30 %). ribberne er det design‐kendetegn, som flest (23 %) nævner
   som karakteristisk. en del hæfter sig også ved den tætsiddende facon (14 %).
   15 % udnævner t‐shirten til at være tidløs/klassisk. kun ganske få betegner den som
   unik.”
                                        -34-
øvrige ”drop needle”‐t‐shirts
rebecca mode har fremlagt og i oversigtsform præsenteret en række andre t‐shirts
fra andre producenter og udbydere, strikket med ”drop‐needle”‐teknik. rebecca
mode har udarbejdet to oversigtsbilag med systematiserede oplysninger om de
fremlagte modeller. modellerne er omtalt i syns‐ og skønserklæringerne (bortset fra
enkelte, som er fremlagt efter skønserklæringen). der er i bilagene redegjort for t‐
shirtens producent/mærke, om t‐shirten har rouleauer på hals og ærmer, hvilken
”drop needle”‐teknik, der er anvendt, t‐shirtens vægt, rebecca modes opfattelse af
tidspunktet for markedsføringens start, om der af nørgaard er rejst indsigelse mod
markedsføringen, om markedsføringen er ophørt og i givet fald, på hvilket tidspunkt
dette er sket. i meget vidt omfang er der ifølge bilagenes egne oplysninger tale om t‐
shirts, der er kommet på markedet efter lanceringen af rebecca modes ”heart beat”‐
model og efter nørgaard indsigelse mod rebecca modes markedsføring i december
2001. de to eneste t‐shirts med ”drop needle”‐strik fra tiden før december 2001 er i
følge bilagene en hvid herreundertrøje fra anky underwear i ”drop needle” 11:1 fra
1995, og en mørkeblå t‐shirt fra m‐design i ”drop needle” 12:1 og alene rouleau‐
afslutning i halsen, men ikke på ærmerne (1980).
erstatning. vederlag
nørgaard har til støtte for sin betalingspåstand som procedurebilag under hovedfor‐
handlingen fremlagt ”sagsøgers reviderede tabsopgørelse” indeholdende to bereg‐
ningsmodeller for nørgaards afsætningstab, udvisende henholdsvis 2.090.800 kr. og
1.393.840 kr., et erstatningskrav for markedsforstyrrelse på 500.000 kr., et
godtgørelseskrav for ikke‐økonomisk skade på 30.000 kr. og et vederlagskrav opgjort
til 557.536 kr.
rebecca modes revisor, statsaut. revisor søren nielsen, har afgivet en erklæring af 27.
maj 2008 vedrørende rebecca modes tabsopgørelse på 1.269.000 kr., som rebecca
mode har rejst som erstatningskrav mod nørgaard med henvisning til østre
landsrets ophævelse den 3. juni 2004 af rødovre fogedrets forbud af 15. juli 2003. af
                                         -35-
det samlede tab er 976.000 kr. opgjort som ”mistet dækningsbidrag i fogedperioden”,
126.000 kr. som ”tab på returneret varelager, solgt på udsalg efter fogedperioden”,
100.000 kr. som ”tab i genbestillingsperioden” (anslået til 12 uger efter
fogedforbuddets ophævelse) og 67.000 kr. som ”tab af engrossalg af børne‐t‐shirts”.
der er til illustration fremlagt en intern ”salgsrapport” af 5. juli 2004 samt syv
fakturaer til firmaet milibe aps.
forklaringer
syns‐     og   skønsmand,     jeanne    betak    cleemann,      har   vedstået   syns‐  og
skønserklæringerne af 10. april 2006 og af 10. juli 2007. med t‐shirtens ”forfinede” 9:1
bomuldsrib (pkt. 1.1.7) hentyder hun til det transparente look.
det ”eksklusive” ved t‐shirten ”no. 101” er dels en træfsikkerhed med hensyn til
farvevalg, dels en sikkerhed med hensyn til øvrige foretagne valg, både subtilt og
taktilt, herunder f.eks. materialevalg. et designprodukts succes er summen af de valg
og beslutninger, man tager. det transparente understreger ”no.101”’s eksklusivitet.
t‐shirten ”no. 101” har (pkt. 1.1.16, næstsidste afsnit) efter hendes opfattelse med en rib
9:1 ramt den rigtige balance mellem fasthed og smidighed. jo længere, der er mellem
ribbene, jo mere fast bliver modellen. hendes vurdering tager udgangspunkt i,
hvordan modellen føles på kroppen.
rouleauer er (pkt. 1.3) mere kostbare end traditionelle dæksømme og en mere
eksklusiv afslutningsmåde. rouleauer gør en model mere formfast og holdbar. de
anvendes ikke traditionelt som afslutning på en trøje, idet produktionsgangen kræver
mere præcist arbejde. selv en lille unøjagtighed kan give skævvridning. når rouleauer
anvendes i trøjens hals, fremhæves selve halsudskæringen ‐ nærmest som et smykke.
interlock er en maskinfremstillet dæksøm, som ses anvendt på ærmerne på en del af de
fremlagte t‐shirts.
                                         -36-
t‐shirten     ”no. 101”   har  særpræg       (pkt.   1.6). når  summen      af de  trufne
designbeslutninger lykkes, når de virker i praksis, er beslutningerne rigtige. også ved
brugen viser t‐shirten sig som noget særligt. den ”går ind ad mange døre”, bruges ved
fest og til almindelig dagligdag ‐ og til at sove i. den bæres direkte på kroppen og både
med og uden noget andet over. farvespektret argumenterer for, at den er til stede i
markedsbilledet. den har en særlig måde at åbne sig over kroppen på, fordi den sidder
så godt, som den gør. netop måden, den sidder på kroppen, gør den genkendelig. den
er skabt ved tredimensionel formgivning med omhu i designet. den har
”formautoritet”.
den ”selvstændige og originale kunstneriske indsats” (pkt. 1.8) består i det, udefra set,
trufne valg, der fremtræder som en sum af jørgen nørgaards egen erfaring, evnen til at
læse sin samtid og den kunstneriske nerve. han skabte det rigtige produkt på det
rigtige tidspunkt.
det er nok er en fejl, når det (pkt.2.4) fremgår, at de to t‐shirt‐modeller har samme
ærmeretning. en almindelig forbruger ville dog næppe opfatte nogen forskel i
ærmeretningen. ”heart beat” har en anden ærmekonstruktion end ”no. 101”.
ærmegabene på de to modeller er ikke ens. hvis man forestillede sig, at man skar en
model ”no. 101” op og kopierede modellen på dette grundlag, ville man ikke nå til
”heart beat”‐modellen. de to modeller er formgivet på to grundlæggende forskellige
måder ‐ drapering og fladbordstilskæring. ved indvendig undersøgelse af modellerne
ses de forskellige produktionsløsninger. skønsmanden valgte for sammenligning af
modellerne at lægge den ene model ind i den anden. det er ikke en fremgangsmåde,
hun selv har opfundet, og den er velegnet, når man, som hun selv, tænker rumligt.
hun er trænet i at arbejde tredimensionalt.
ærmet på t‐shirten ”no. 101” går længere ned end på ”heart beat”‐modellen, når pro‐
dukterne sammenlignes ved, at de lægges på en flade ved siden af hinanden.
                                       -37-
som en mere subtil detalje kan nævnes, at ”heart beat”‐modellen lægger sig tættere til
halsen end ”no. 101”, der ved at være lidt mere åben fremstår mere feminin.
de to modeller forfølger samme mål. ”heart beat” søger at signalere den samme
udstråling som ”no. 101”, og ”heart beat”‐modellen kan ikke tænkes at være
produceret uden kendskab til ”no. 101”.
rouleau er i dag en almindeligt anvendt afslutning ved hals, men ikke så almindelig
ved ærmer (pkt. b).
hun er uddannet beklædningsdesigner fra 1988 med speciale i design‐ og
formudvikling og har ikke nogen særlig teknisk baggrund. hun arbejder nu mest med
grafisk design. at det ved en nærmere undersøgelse viste sig, at ”no.101”’s stof ikke,
som hun oprindeligt havde anført, var merceriseret, og at ”heart beat”‐modellens stof
ikke var appreteret, ændrer ikke på konklusionerne i rapporterne.
direktør hos nørgaard, jørgen nørgaard, har forklaret, at han efter udstået læretid
rejste til udlandet. han ønskede at beskæftige sig med metervarer og søgte ansættelse i
et metervare‐en gros‐firma i london. han fik arbejde på en kjolefabrik, og i manchester
lærte han at væve skjorter. han kom siden på købmandsskole i bremen og fik
ansættelse på en metervarefabrik i samme by. han blev senere ansat på en frakkefabrik
i berlin. da han kom tilbage til københavn i 1958, overtog han sin mors forretning på
strøget. han ønskede at starte egen produktion af tøj og at gøre forretningen moderne.
inspireret af en ikast‐fabrikants maskiner og arkiver over, hvad der var produceret
gennem 100 år, fandt han på den kropsnære, ribstrikkede t‐shirt. den var inspireret af
den amerikanske, maskuline ungdomskultur med centrale navne som marlon brando
og james dean. han ville have den sensuelle udtryksform over på kvindesiden.
nørgaard driver i dag butikken ”nørgaard paa strøget”, der sælger tøj til piger og
kvinder, og børnetøjsbutikken ”englebørn”. t‐shirten ”no. 101” sælges endvidere
                                         -38-
gennem 51 en gros kunder. engroskunderne er ikke‐eksklusive, små modetøjsbutikker
på mellem 50 og 150 kvadratmeter. t‐shirtens kunder er kvinder i stort set alle aldre.
efterkrigstidens store ungdomsårgange lignede ikke deres forældre. de fremstod
nærmest som en trussel mod det bestående. der lå et spirende oprør i tiden, hvilket
man også kunne aflæse på rock‐and‐roll‐musikken. musikken blev spillet højt ‐ de
unge mennesker var langhårede og frække, og dem så han det som sin opgave at lave
tøj til. han indså, at det var nødvendigt med betydelig kortere leveringstider end de 6
måneder, som var minmum på det tidspunkt. dette kunne opnås ved at producere
selv. de eksisterende, amerikanske t‐shirts var ikke af rib og kunne ikke give sig. med
inspiration fra ikast fandt han frem til en t‐shirt i rib til piger til at bæres inderst på
kroppen ‐ og alligevel yderst. t‐shirten var fra start kortærmet, men fandt i 1972 sit
endelige, langærmede udtryk som en mellemting mellem datidens garderobe: uldtrøjer
og strygefri skjorter.
det er kombinationen af rundstrikning, rouleau på ærmer og hals, trikotagestof, rib
m.v., der var det nyskabende. det er vidnet, der har fundet på at anvende rouleauer i
trikotage.
da han skabte t‐shirten i 1967, var det ikke en modevare og alligevel mode. i t‐
shirtens forsimpling ligger også dens udtryk. dens funktion kombineret med dens
sensualitet gør den til et forførende tøjstykke. det forførende ligger i måden, kroppen
vises. den er uhyre nem at kopiere, og det er i dag, hvor man kan få sin kopi
produceret udenfor danmark, meget nemmere end i gamle dage. ikke én af de t‐shirts,
som rebecca mode har fremlagt, havde eksisteret uden ”no. 101”.
i 1967 fandtes der ikke lignende modeller i skandinavien, i paris eller andre steder, og
det gør der vist stadig ikke. ”no. 101” sælges da også kun i danmark.
                                         -39-
det nyskabende ved ”no. 101” var: undertøjet blev til t‐shirt, den maskuline t‐shirt,
som den var kendt fra usa, blev til kvindebeklædning, t‐shirten blev langærmet,
nåleudtagningen og rouleauerne.
allerede fra t‐shirtens fremkomst solgte den godt. den blev omtalt i aviser og
ugeblade. nørgaard producerer masser af andet tøj; der er flere hundrede
egenproduktioner, men selv i dag er t‐shirten nørgaards identitet. nørgaards salg er
50 % egenproduktion og 50 % andres. denne fordeling er nørgaards ”grundlov”. et
andet princip er, at t‐shirten aldrig annonceres.
det var fra starten planen at lave t‐shirten i mange farver og stribekombinationer. det
giver mulighed for hurtigt at tilpasse t‐shirten ændrede trends.
selvom en del kvinder ‐ de mindste og de største ‐ ikke er tilfredse hermed, produceres
t‐shirten som one size ud fra devisen ”less is more”. det er enestående, at det har
kunnet lade sig gøre at holde dette koncept. t‐shirtens længde varierer med op til 6 cm.
gennem årene er der solgt 2,5 ‐ 3 mio. t‐shirts ”no. 101”. der blev solgt ca. 216.000 stk.
i 2005, ca. 218.000 stk. i 2006 og ca. 200.000 stk. i 2007. salgstallene har igennem årene
bevæget sig op og ned, og i disse år er der tale om en bølge. han kan ikke forestille sig,
at t‐shirten ikke kendes af alle professionelle.
i 2007 modtog han designrådets årspris. det var opsigtsvækkende og opløftende for
hele branchen, at den blev tildelt en tekstilperson.
i 2001 blev han opmærksom på ”heart beat”‐modellen, som ikke kan tænkes at være
udviklet uden nøje kendskab til ”no. 101”. han forsøgte at ordne problemet over
telefonen, hvilket han havde haft held med i andre situationer. det lykkedes imidlertid
ikke, idet rebecca mode valgte ikke at besvare hans henvendelser. dette ærgrede ham,
og selvom retssager byder ham imod, søgte han for første gang juridisk assistance.
                                        -40-
undervejs     døde    advokaten    imidlertid,  hvilket     var   med    til  at   forsinke
fogedforbudssagen.
forevist t‐shirten af mærket ”m‐design” forklarede han, at han givetvis har haft
kontakt til udbyderen, og det var hans indtryk, at man ophørte med salget.
forevist t‐shirten af mærket ”saint tropez” forklarede han, at han er overbevist om, at
produktionen er stoppet, når niels martinsen siger det. han har tidligere handlet med
niels martinsen.
det er et bevidst valg, at mærket ”nørgaard paa strøget” ikke er synbart på t‐shirten,
som præsenterer sig selv, men det kan godt være, at mærket betyder noget for salget.
dækningsbidraget på t‐shirten er ca. 50 %. nørgaard giver ikke licens. han formoder,
at det påvirker nørgaards omsætning, når der er kopister på markedet.
direktør hos rebecca mode, flemming olesen, har forklaret, at rebecca mode driver
detailhandel med tøj til damer og piger og på det seneste også til mænd. han har været
i branchen, siden han var teenager, og stod i lære i c. p. lauritzen , der solgte de fineste
mærker samt trikotageundertøj af alle slags ‐ med og uden ærmer. i perioden 1979‐1981
forhandlede han selv ”m‐design”‐t‐shirten, som senere har været ”on and off” på
markedet.
han ser af og til t‐shirts af samme type som ”no. 101” på messer.
det er hovedsagelig kvinder fra 25 – 60/70 år, der køber rebecca modes t‐shirts, som
ikke er specielt trendy. rebecca mode har ikke megen egenproduktion, men dog
enkelte basisvarer.
”heart beat”‐modellen blev skabt i efteråret 2000 eller foråret 2001. de handlede med
bo hagbarth, til hvem de sagde, at de trængte til noget nyt og havde set, at en del
                                         -41-
konkurrenter solgte drop needle t‐shirts bl.a. h&m, vero moda, magasin (mario
cotelli), janus, og også coop danmark. t‐shirten fra saint tropez kom først til senere.
bo hagbarth præsenterede nogle metervarer, og da anne‐lise syntes, at det (bilag y)
var en pæn kvalitet, valgte de den. de ”lavede herefter i fællesskab lidt udvikling”, og
bo hagbarth tog materialet med til tyrkiet, hvorefter modellen blev rettet til. den blev
produceret i fire størrelser. der blev solgt flest i størrelserne large og x‐large.
da ”heart beat”‐modellen blev sat i produktion, kendte han til nørgaards t‐shirt ”no.
101”, men ikke i detaljer, og han var ikke i besiddelse af et eksemplar. de kigger ikke
efter, hvad andre laver, fordi man så har en tendens til at lave det samme. rouleau‐
lukningen blev valgt, fordi den holder bedre. anne‐lise går op i den slags detaljer.
”heart beat”‐modellen blev solgt i 10 farver, måske flere, herunder basisfarverne sort,
hvid og offwhite. farveskemaet havde de ikke fra nørgaard. de brugte pantone‐farve‐
kortet. i efteråret 2002 og foråret 2003 blev ”heart beat” solgt i armygrøn, der på dette
tidspunkt var en generel farve ‐ også til bukser.
i 2001 havde de butikker i lyngby, rødovre, frederiksberg centret, ballerup og city 2.
de hørte ikke om forvekslinger mellem ”heart beat” og ”no. 101”. han blev flere
gange kontaktet af andre, der gerne ville sælge ”heart beat”‐modellen i deres butikker,
hvilket blev afslået.
rebecca mode har ikke tidligere været involveret i kopisager. jørgen nørgaard kontak‐
tede ham ikke telefonisk før fogedsagens start. da rebecca mode modtog brevene fra
nørgaard, rådførte han sig med bo hagbarth og spurgte, om der kunne være noget i
det, hvilket bo svarede nej til. da de modtog rykkerbrevet fra nørgaard, købte han en
nørgaard‐t‐shirt for at sammenligne, men kunne ikke se ligheden. ”heart beat” har en
anden halsudskæring, er syet sammen i siderne, er ikke transparent og er meget
tungere.
                                          -42-
fogedsagen blev foretaget uden forudgående varsel på rebecca modes lager. han blev
kontaktet telefonisk i sit sommerhus og bad om at kunne komme ind for at forsvare
sig, hvilket der ifølge fogeden ikke kunne være tale om. rebecca modes
tilstedeværende lagerdame var dybt rystet. efter forbuddet samlede han alle t‐shirts
sammen på 4 dage og afleverede dem til nørgaards advokat. derved nåede man op på
i alt 3.147 stk. inkl. de beslaglagte under forbudsforretningen. efter østre landsrets
kendelse om ophævelse af forbuddet fik de de beslaglagte t‐shirts retur, og de blev
solgt til 40 kr. pr. stk. på torvedage på frederiksberg.
det er ham, der har leveret oplysningerne til den fremlagte tabsopgørelse. i rebecca
modes salgsrapport (bilag bu) står ”hb 5499” for ””heart beat” langærmet,
uspecificeret farve”. indkøbsprisen var 32 kr.
børne t‐shirts blev alene solgt en gros. salget hos milibi var stigende. han mener, at
der blev leveret yderligere to gange til milibi, efter at fogedforbuddet blev ophævet.
der er i dag mange drop needle‐t‐shirts på markedet. hver gang, han er i byen, ser
han 3 ‐ 4 nye drop needle‐t‐shirts. der er de samme, der fører dem ‐ lysgaard,
magasin, saint tropez, dansk supermarked osv.
det er helt almindeligt i branchen, at man inspirerer hinanden. rebecca modes ting er
basisting, som ikke skifter hver sæson. ”heart beat”‐modellen har ikke været
annonceret.
anne‐lise olesen har forklaret, at hun er rebecca modes indkøber. hun designer ”lidt
i det små”, men har ikke uddannelse som designer. rebecca mode startede i 1976.
rebecca mode har tidligere bl.a. solgt t‐shirten af mærket ”m‐design”, som hun
oplevede som en almindelig basisvare. ”heart beat”‐modellen blev udarbejdet i
samarbejde med bo hagbarth, som kom med nogle klip. vidnet valgte den
pågældende rib, som hun syntes var pæn, og som hun havde set andre steder, bl.a. hos
vero moda, hvis sortiment hun kendte. hun valgte rouleau‐lukning for at sikre imod,
                                        -43-
at den skulle blive slap i brug. bo hagbarth bragte ved brug af måleskema nogle
rouleau‐størrelser på bane. det er den normale arbejdsgang, at bo hagbarth på
baggrund af drøftelserne med vidnet får udarbejdet nogle prøver, som så sendes op til
hende, og det er sædvanligt, at der så kan blive tale om nogle korrektioner. farverne til
”heart beat” valgte hun efterfølgende fra pantone‐farvekortet. kriteriet for farvevalget
var markedets aktuelle farver.
hun har kendt nørgaards t‐shirt ”no. 101”, siden hun var ung. hun havde ikke
forestillet sig en sag som denne, idet de to t‐shirt‐modeller er så forskellige. hun
havde ikke set den olivengrønne ”no. 101”‐model, da hun valgte farver til ”heart
beat”, som altid føres i 10 farver, hvoraf sort, hvid, råhvid og melangegrå er
standardfarver. da hun valgte ribstrik, var hun sig ikke bevidst, at det var rib 9:1, som
blev valgt. ribben blev valgt, fordi den var pæn, og det var først bagefter, at de fik at
vide, at ”no. 101” også havde rib 9:1.
rebecca mode har ikke på noget tidspunkt søgt at efterligne en konkurrents produkter.
rebecca har også fået strik og andre varer, f.eks. dunjakker, fra kina.
rebecca modes typiske kunde er en kvinde i alderen 30‐60 år, der efterspørger en
basisvare uden at ville give meget for den. vidnet har mange veninder, hvis
teenagedøtre bare vil have nørgaards t‐shirt, og til dem kommer vidnet så ikke med
sin egen.
jan mackenhauer har forklaret, at han er uddannet på skolen for brugskunst
(danmarks designskole) med afgangseksamen 1976. han driver butikken ”zone 1” på
nikolai plads, der mest sælger hans eget design, overvejende i små serier. han har eget
skrædderi. han har gennem årene modtaget mange priser og anerkendelser bl.a.
kunsthåndværkerrådets årspris, der specielt blev givet for hans regnfrakke, georg
jensen‐prisen og statens kunstfonds 3‐årige legat. han henter sin inspiration fra alt
mellem himmel og jord og er også bevidst om modens udvikling.
                                        -44-
”kreativitet” kan betegnes som en form for kunstnerisk udtryk ‐ et talent, som kan
dyrkes, raffineres og bruges. i en kreativ proces indgår også allerede kendte teknikker.
i en kreativ proces, baseret på en indsigt i tidens strømninger, tilføres noget nyt til
noget bestående.
t‐shirten ”no. 101” er en civiliseret t‐shirt, en klassiker. han kender dens historie fra
sin tidligste ungdom, og den har været i hans univers gennem alle årene. designet er
minimalistisk, enkelt og samtidig originalt. t‐shirten er smukt formet og sidder godt.
den er resultatet af en individuel, kreativ proces. den tilføjer noget nyt til noget
allerede eksisterende. ved fremkomsten i 1960’erne indgik den med sin kombination af
designelementer som en del af en kulturforandring. den manifesterede t‐shirtens
forandring fra undertøjsprodukt til modetøj. enhver branchekyndig person i danmark
har kendskab til t‐shirten ”no. 101”.
han er også selv udsat for kopiering af sine produkter. han henvender sig i disse
tilfælde direkte til de pågældende, der omgående viser forståelse. han får ofte at vide,
at der er tale om uvidenhed.
både ”drop needle”‐teknik og rouleauer er ældre end t‐shirten ”no. 101”. ribstrik er
almindelig kendt.
også den velbekendte ”polo‐shirt”, som vist har sin oprindelse fra polosporten, må be‐
tegnes som en klassiker, hvilket ligeledes gælder ”sømandstrøjen”.
”heart beat”‐modellen er mindre elastisk end ”no. 101”, kedeligere i pasformen og død
i overfladen. modellerne fremtoner forskelligt for vidnets skarpe blik, men ligner i
øvrigt præcist hinanden.
nørgaard er som brand meget kendt i danmark vidnet kender jørgen nørgaard
personligt og i forretningssammenhæng, men de omgås ikke privat.
                                        -45-
bodil busk laursen har forklaret, at hun siden 1995 har været direktør på kunstindu‐
strimuseet. hun er uddannet i historie og kunsthistorie og har været tilknyttet flere
museer, herunder frederiksborgmuseet, nationalmuseet og ribe kunstmuseum. hun
er   medlem     af  designrådets   femmands      forretningsudvalg  og   har   sæde   i
kulturværdiudvalget og en række udvalg og fonde inden for design og kunstindustri.
kunstindustrimuseet begyndte først klart at satse på mode fra midten af 1980´erne ‐ i
takt med dansk modedesigns interessante udvikling. ordet ”kunstindustri” er i dag
erstattet af ”design”.
designrådets forretningsudvalg udarbejder indstilling til designrådet om tildeling af
årspriserne. i 2007 fandt forretningsudvalget, at det på grund af dansk modes høje
profilering var på tide, at prisen tilfaldt en repræsentant fra modebranchen. valget
faldt på jørgen nørgaard, fordi han har tilført dansk modeplatform et kulturelt tilsnit
og har medvirket til, at dansk mode tænkes ind i en kulturel sammenhæng.
hun ses ikke privat, men i professionelle sammenhænge med jørgen nørgaard. på an‐
modning fra forlaget gyldendal er hun redaktør på en ny bog om jørgen nørgaard.
t‐shirten ”no. 101” har fået prædikat som ikon. den er blevet et sindbillede på jørgen
nørgaards arbejde og virksomhed siden 1968. t‐shirten bærer prædikatet med rette.
det dækker ikke bare t‐shirtens design, men også det værdisæt, der ligger bag.
designrådet besluttede at udarbejde sin egen kanon ‐ det 20. århundredes design ‐
som et modstykke til kulturministeriets, som ikke havde vakt den store begejstring.
forretningsudvalget skrev ud til rådets medlemmer for at indsamle forslag til de 12
genstande, som skulle med. nørgaards t‐shirt ”no. 101” blev foreslået af flere af
medlemmerne, men kom ikke med, da stemmerne blev optalt.
                                         -46-
”sømandstrøjen” findes ikke i museets samling, men den er under overvejelse, idet
dens historie er interessant. hun har ikke noget nærmere kendskab til ”polo‐shirten”’s
tilkomst.
hun følger området for mode og design og var medstifter af danish fashion institute,
som med held har arbejdet for at få moden indenfor i kulturministeriet. hun er ikke
uddannet inden for området, men museet har ekspertise.
at t‐shirten ”no. 101” findes i kunstindustrimuseets samling, skyldes, at den er et or‐
dentligt produkt funktionelt og materialemæssigt, og at den har ikonstatus. tingene
blev med ”no. 101” vendt på hovedet ‐ en herreundertrøje blev udviklet og ændret til et
kvindebeklædningsstykke. den blev et oprørssymbol og indgik næsten som et
kampmiddel i kvindernes frigørelse.
museet har en meget stor samling af tekstiler. dansk mode fra det 20. århundrede
repræsenterer ca. 500 stykker i samlingen.
lars dybdahl har forklaret, at han er lektor ved institut for kunst og kulturvidenskab
ved københavns universitet, hvor han særligt varetager fagene designhistorie og
designteori. han er magister i kunsthistorie. i årene 1984 ‐ 1998 var han tilknyttet
kunstindustrimuseet, først som forskningsbibliotekar, senere som museumsinspektør.
han har forskellige tillidshverv, bl.a. ved center for designforskning og kulturarvens
forskerskole, og han er medlem af kunstindustrimuseets repræsentantskab. han har
ingen praktisk baggrund inden for tekstildesign, men har arbejdet med grafisk design.
han var redaktør på publikationen ”de industrielle ikoner: design danmark”, der
havde sin basis i udstillingen af samme navn på kunstindustrimuseet i 2004. han var
som udstillingens kurator eneansvarlig for udvælgelsen af de genstande, der kom med
i publikationen. udvælgelsen fandt sted inden for fire hovedgrupper: produktdesign,
møbeldesign, grafisk produktion og tekstildesign. i ”ikon”, der betyder billede på
græsk, ligger bl.a., at der er en motiveret sammenhæng mellem udtrykket og
                                         -47-
indholdet. ikon markerer noget betydningsfuldt og eftertragtet og har elementer af
kultværdi i sig.
et af udstillingens 12‐13 temaer var ”design inden for byens rum”, hvor t‐shirten ”no.
101” var placeret. blandt kriterierne for udvælgelsen af produkterne var, at de var
innovative     med     designmæssig     prægnans,     at  de    havde     markedsmæssig
gennemslagskraft, var en kommerciel succes, og at de havde betydning for
forbrugernes generelle identitet.
artiklen i publikationen om t‐shirten ”no. 101”, der er skrevet af nikolina olsen‐rule,
er redigeret af vidnet. ud af de i alt ca. 700 genstande på udstillingen blev der ‐ i små
case stories ‐ kun sat fokus på ganske få. nørgaards t‐shirt var den eneste modeartikel,
som var med. valget af t‐shirten skyldtes dens designmæssige prægnans, dens
kulturelle betydning, at den var innovativ og en nøgle til at forstå historiske, kulturelle
sammenhænge. t‐shirten har ikon‐status og stor folkelig appeal. alle kender den ‐
uden nødvendigvis at vide, hvem der har skabt den.
den oprindelige ”street style”‐t‐shirt med sine maskuline symbolværdier er ved
jørgen nørgaards greb og materialevalg gjort til en krydsning af maskulinitet og
højaktuelt feminint dress. heri genfindes det kreative element: at gribe elementer fra
begge sider og vælge materialer, der udtrykker målet. innovationen ligger i resultatet
af de kreative processer og valg. og det, som er skabt som nyskabelse, bliver ved med
at være det.
t‐shirten no. 101´s særegne status ligger i kombinationen af inspirationen fra en under‐
trøje, som bliver til noget andet end en undertrøje, og en inspiration fra en ribstrikket
sweater ‐ plus en materialemæssig kvalitet, som ligger et sted midt i mellem. t‐shirtens
udtryk bliver derved tvetydigt. den spiller på flere forskellige betydninger og er
hverken en undertrøje eller en trøje.
                                       -48-
nørgaards t‐shirt rangerer på niveau med ”stelton‐kanden”, ”margrethe‐skålen” og
”wegnerstolen”. polo‐shirten er så ordinær, at den nødvendigvis må have et mærke
påsyet. sømandstrøjen har udviklet sig fra en gammel tradition og fik masseudbredelse
i 1960’erne.
i lange historiske løb kan ting miste deres ikon‐status. det kan styrke en genstands
ikon‐status, at den kopieres meget.
rouleau‐kanter kendes tilbage til 1700‐tallet. det kreative aspekt ved t‐shirten skal
findes i den vellykkede måde at nå frem til enkelheden i udtrykket.
thomas schødt rasmussen har forklaret, at han har en ph.d‐grad og er cand. phil. i
litteraturhistorie. han blev i 2002 ansat til at opbygge en forskningsafdeling på
danmarks designskole. han er redaktør af værket ”dansk mode historie design
identitet”, og han er medinitiativtager til dannelsen af danish fashion institute og har
siddet i bestyrelsen for cumulus.
moden er blevet uendeligt meget stærkere, end den var tilbage i 1950’erne. den
udviklede sig i ideologisk retning og blev en del af værdikampen. i de seneste år er der
kommet stigende politisk fokus på mode. der er opstået en erkendelse af, at moden
ikke kun er et flygtigt fænomen, men også repræsenterer en økonomisk og kulturel
værdi. t‐shirten ”no. 101” er kerneeksemplet på det, man kan kalde opnormering af
moden. jørgen nørgaard opnåede ved at skabe et tidløst design og holde fat i det at
skabe kultur.
på tidspunktet, hvor brian mikkelsen som kulturminister fremkom med sin kultur‐ka‐
non, sad vidnet i designrådet, hvor man blev enige om at give et svar på den
officielle kanon. flere, heriblandt vidnet selv, bragte t‐shirten ”no. 101” på bane som
et oplagt emne til en dansk design‐kanon. den er et originalt, tidløst produkt med en
ideologisk side, og ”den har altid været der”. vidnet har ikke mødt en eneste kvinde,
der ikke kender t‐shirten.
                                         -49-
vidnet sad i designrådets bestyrelse, da designrådets årspris 2007 blev tildelt.
prismodtager var jørgen nørgaard personligt, men i centrum står hans t‐shirt som den
genstand, som han i sit kreative virke er forbundet med.
nogle produkter har opnået en særlig aura, f.eks. ”levis 501”. det ”kræver ganske vist
et øje” at genkende ”levis 501”, men når man køber en sådan vare, får man mere end
blot et par bukser. nørgaards t‐shirt ”no. 101” er i samme kategori.
forevist nørgaards t‐shirt ”no. 101” (bilag 3) og rebecca modes t‐shirt “heart beat”
(bilag 8), begge på giner, forklarede vidnet, at han ikke kan se forskel på de to
modeller.
mette freyberg har forklaret, at hun er direktør for to tøjbutikker i henholdsvis frede‐
riksberg centret og lyngby storcenter. hun er uddannet i tøjbutik 1978‐1980. hun
deltager i modemesser et par gange om året. hun mener, at hun har et godt kendskab
til modebranchen.
i vidnets læretid blev t‐shirten ”m‐design” solgt i butikken, der lå i roskilde. hun har
aldrig været ansat under flemming olesen.
vidnet kender nørgaards t‐shirt. hun støder på messer og hos leverandører hele tiden
på ribstrikkede t‐shirts og har selv solgt nogle, bl.a. fra firmaet ”soya”. de popper op
en gang i mellem, men hun har ikke nogen klar tidshorisont herpå. inden for de sidste
8 år har der været mange på markedet.
farven olivengrøn kommer og går. enten sælger den meget eller også slet ikke.
nørgaard t‐shirten er lidt finere i strikken og kvaliteten end de øvrige t‐shirts, og det
er vel deri, forskellen består. vidnets datter på 16 år nægter at gå med andet end
nørgaards t‐shirt, og sådan er det også med hendes veninder. vidnet mener, at det
                                         -50-
skyldes mærket ‐ de unge er mærkefikserede ‐ samt den omstændighed, at t‐shirten
sidder så tæt. det kan de unge godt lide. det er en unik t‐shirt ‐ og en mærkevare.
bo hagbarth har forklaret, at han har været i tøjbranchen siden 1983 og tidligere ansat
som indkøbschef og butikschef i forskellige forretninger. han har i dag to firmaer,
hvoraf ”eurotex” er det ene, som han startede i 1992.
eurotex formidler produktion af tøj til danske, norske og svenske virksomheder. tøjet
produceres af en virksomhed i tyrkiet. der er navnlig tale om t‐shirts og sweatshirts,
men også bukser. vidnet fremviser kollektioner, som eurotex selv står for, og
stofprøver til de skandinaviske kunder. i samråd med kunderne defineres deres behov.
kunderne har ofte deres eget oplæg.
det var vidnet, der leverede modellen ”heart beat”. anne‐lise olesen havde nogle
idéer om en drop needle‐t‐shirt, som skulle være ”basic”. vidnet havde 40‐50 klip
med. ”eurotex” lavede halsudskæringen. rouleau‐lukninger er ganske almindelige.
der er ikke så mange muligheder. han drøftede ikke nørgaard‐t‐shirten med anne‐
lise olesen. vidnet kender nørgaards t‐shirt, men ligger ikke inde med en model af
den. med sit indgående kendskab til markedet kan han ”beskrive den med lukkede
øjne”.
efter kontakten med anne‐lise olesen lavede vidnet et måleskema, og t‐shirten i de
forskellige størrelser blev sendt op til rebecca mode til godkendelse. der kan i denne
fase komme nogle småkorrektioner.
vidnet får sin inspiration fra tv, messer mv. drop needle 9:1 er en sædvanlig
metervare, som der produceres meget i. vidnet ser mange forskellige drop needle‐
modeller, fra 1:1, 2:1 etc. one size inden for t‐shirts er nok noget usædvanligt, men
vidnet har set det.
vidnet har mange forskellige typer t‐shirts i sit sortiment, formentlig 1000 forskellige.
                                         -51-
de to t‐shirts (bilag 3 og bilag 8) ligner hinanden. vidnet vil karakterisere nørgaard
som et stærkt brand.
statsaut. revisor, søren nielsen, har vedstået sin revisorerklæring (bilag bs) og
forklaret, at det dækningsbidrag, der danner grundlag for tabsopgørelsen (pkt. 1), er
det sædvanlige. indkøbsprisen på 3,24 euro er stikprøvevist kontrolleret. det samlede
antal t‐shirts, 17.794 stk., er summen af t‐shirts fra rebecca mode og t‐shirts fra et
andet selskab, vm høje taastrup aps, som vidnet også fik salgsstatistikker fra,
visende 3.113 stk. solgte t‐shirts. dette tal har han kontrolleret. vedr. tab på returneret
varelager    (pkt.  2)   har   han   foretaget    stikprøvevis   kontrol   af  salgspriser.
genbestillingsperioden (pkt. 3) er oplyst af flemming olesen. 30 kr. var den normale
engrossalgspris for børne‐t‐shirts (pkt. 4).
vidnets revisorerklæring i denne sag repræsenterer den laveste (af tre) grad af
sikkerhed for oplysningernes rigtighed. tabsopgørelsen er baseret på en beregnet 12
måneders periode. vidnet har foretaget stikprøvevis gennemgang af en række købs‐ og
salgsfakturaer.
parternes synspunkter
nørgaard har anført, at t‐shirten no. 101 har værkshøjde, idet den er frembragt som et
resultat af en selvstændig og original kunstnerisk indsats. t‐shirten nyder derfor
ophavsretlig beskyttelse, jf. ophavsretslovens § 1, stk. 1.
ingen danske domme har anset beklædningsgenstande for ophavsretligt beskyttet,
men der har, jf. dommene i ufr 1979.844 s og ufr 2001.2387 s, været tilfælde, der har
været tæt på. i sverige, hvor de juridiske kriterier er de samme som i danmark, har
man taget skridtet (fx hovrätten för vestra sveriges dom af 1. november 1996 om en
jakke og högsta domstolens dom af 28. marts 1995 om en tunika).
alene på grundlag af syns‐ og skønserklæringerne, hvori der peges på, at t‐shirten
”no. 101” på lanceringstidspunktet var designmæssigt ny (pkt. 1.2), og at den er et
                                        -52-
resultat af en selvstændig og original kunstnerisk indsats (pkt. 1.8), har retten grundlag
for at anse t‐shirten for ophavsretligt beskyttet. dette støttes yderligere entydigt af
forklaringerne fra de på dette felt højt kvalificerede vidner, forskningsleder thomas
schødt rasmussen, lektor lars dybdahl, modedesigner jan mackenhauer og
museumsdirektør bodil busk laursen.
t‐shirten ”no. 101” har rigtig nok et enkelt udtryk, og den er sammensat af enkle, i
forvejen kendte designelementer. dette modsiger imidlertid ikke ophavsretlig
beskyttelse. der henvises illustrerende til ufr 1961.1027 h (spisebestik), ufr 1985.1087
s (mobiler), ufr 1998.941 s (opvaskebørsteholder) og ufr 1999.158 s (eva trio‐
grydeserie). noget af det, der står allerstærkest, er også det mest enkle. dette gælder
inden for alle kunstarter, også musikken, f.eks. ”c jam blues” af duke ellington og
”one note samba”, eller i billedkunsten det enkle maleri med enkle farver. noget
tilsvarende må også gælde for tøj. nørgaards t‐shirt er ikke bare en t‐shirt, ikke bare
bomulds‐ribstrik, ikke bare rouleau osv., men det er den t‐shirt ‐ som modedesigner
jan mackenhauer omtalte som minimalistisk design, dvs. hvor intet overflødigt er
medtaget.
t‐shirten ”no. 101” er et resultat af en udviklingsproces, der bærer jørgen nørgaards
personlige præg. bag designet ligger jørgen nørgaards personlige fortolkning, hans
overvejelser og udviklingstanker, inspireret fra udlandet og ungdomsbevægelsen. det
var med jørgen nørgaards forhistorie fra london og bremen, hans samarbejde med
fabrikken i ikast osv. ikke tilfældigt, at han blev ophavsmand til t‐shirten ”no. 101”
med den, som det fremhæves i skønserklæringen, særlige fremtoningsmæssige
egenart. t‐shirten var på udviklingstidspunktet original, idet den adskilte sig markant
fra det, der i øvrigt fandtes. den har været på markedet gennem fire årtier og er i dag
stort set den samme t‐shirt som på fremkomsttidspunktet i 1967 og helt den samme
som i 1972, hvor den havde undergået nogle mindre justeringer i forhold til 1967. den
er således alt andet end en døgnflue og har overlevet modens skiften. der henvises til
skønserklæringernes (pkt. 1.3 og 1.4).
                                          -53-
udover at være særdeles velkendt og indarbejdet nyder t‐shirten anerkendelse som
designikon. den er udstillet på kunstindustrimuseet og nationalmuseet, er omtalt i
værker om dansk design og har, som det er dokumenteret, herunder i
skønserklæringen pkt. 1.7, gennem årene været genstand for massiv medieomtale i
modeblade og dagspressen.
anerkendelsen af jørgen nørgaards designindsats kom markant til udtryk ved
tildelingen af designrådets årspris i 2007. det var første gang, prisen gik til en person
inden for modeverdenen. t‐shirtens betydning blev specielt fremhævet i forbindelse
med tildelingen.
i medfør af ophavsretslovens § 2, stk. 1, har nørgaard eneret til at råde over t‐shirten
”no. 101”. rebecca modes ”heart beat” model krænker nørgaards ophavsret, idet den
er en særdeles nærgående, grænsende til en slavisk efterligning af nørgaards t‐shirt.
der er mindre detailforskelle, som er uden betydning for helhedsindtrykket, der er
påfaldende identisk. dette støttes meget klart af skønserklæringen (pkt. 2.8 og 2.9), der
bygger på skønsmandens minutiøse gennemgang af de to t‐shirt‐modeller. der
henvises til ufr 1998.941 sh (opvaskebørsteholder) og ufr 2004.2464 sh (vola‐
armaturer).
når t‐shirt ”no. 101”’s indarbejdelse og velkendthed samt den betydelige lighed
mellem de to t‐shirt‐modeller tages i betragtning, strider det mod al sandsynlighed, at
”heart beat”‐modellen er udviklet uden kendskab til model ”no. 101”. det fremgik da
også klart af flemming olesen og anne‐lise olesens forklaringer, at de havde et godt
kendskab til t‐shirt ”no. 101”. også skønsmanden har den opfattelse, at der er tale om
en efterligning (pkt. 2.8 og 2.9). det er derfor ubetænkeligt at lægge til grund, at ”heart
beat”‐modellen er udviklet med et nøje kendskab til t‐shirt ”no. 101”.
der er ikke noget ved ”heart beat”‐modellen, der adskiller sig på en sådan måde, at
den kan anses for udviklet på grundlag af en selvstændig kunstnerisk indsats. der
foreligger ingen selvstændigt skabende elementer og ingen dokumentation for nogen
                                           -54-
udviklingsindsats. det kan således, jf. skønserklæringens pkt. 2.8, fastslås, at ”heart
beat”‐modellen er tilvejebragt som en efterligning af nørgaards t‐shirt.
det gøres endvidere gældende, at t‐shirten ”no. 101” i kraft af sit kommercielle
særpræg, sin velkendthed og stærkt indarbejdede markedsposition nyder beskyttelse
mod slaviske og meget nærgående efterligninger i henhold til markedsføringslovens §
1.
t‐shirten er et særligt dansk produkt, som har været uafbrudt markedsført gennem 40
år; forløbet er illustreret i scrapbogen (bilag 19). observer‐undersøgelserne giver et
illustrativt indtryk af, hvor velkendt t‐shirten er. velkendtheden er bekræftet af syns‐
og skønsmanden og underbygget ved thomas schødt rasmussen, lars dybdahl og jan
mackenhauers forklaringer. bo hagbarth kaldte t‐shirten no. 101 for et stærkt brand.
at nørgaards logo er syet i nakken på t‐shirten er helt uden betydning for sagen. det
er t‐shirten, sagen drejer sig om.
”heart beat”‐modellen udgør en særdeles nærgående, grænsende til slavisk
efterligning af t‐shirten ”no. 101”, jf. skønserklæringens pkt. 2.8 og 2.9. da de to t‐
shirts blev forevist i retten, båret af to levende modeller, var det da heller ikke til at se
forskel. såvel anne‐lise olesen som bo hagbarth, som samarbejdede om ”heart beat”‐
modellen, kendte nørgaards t‐shirt særdeles godt. rebecca mode har i juridisk
forstand været i ond tro. det er uden for enhver sandsynlighed, at ”heart beat”‐
modellen kan være lavet uden nøje kendskab til nørgaards t‐shirt, hvilket også er
syns‐ og skønsmandens opfattelse. ”heart beat”‐modellen efterlader så påfaldende et
ensartet helhedsindtryk, at det må lægges til grund, at man har bestræbt sig på på
illoyal vis at lægge sig op ad nørgaards t‐shirt.
syns‐ og skønsmanden har gennemgået samtlige de detaljer, som rebecca mode har
peget på som forskelle mellem de to t‐shirts. det klinger hult at hænge sig i disse
detaljer, som er uden betydning for modellernes substituerbarhed. såfremt t‐shirten
”no. 101” ikke var blevet skabt, ville ”heart beat”‐modellen aldrig have set dagens lys.
                                          -55-
at ”heart beat”‐modellen er sammensyet i siderne i modsætning til t‐shirten ”no.
101”, der er syet i rundstrik, at der er en detailforskel ved halsudskæringerne, at ”heart
beat” er tættere strikket end ”no. 101”, at ”heart beat” markedsføres i str. s, m, l og
xl, mens ”no. 101” er one size, har ikke nogen nævneværdig betydning for
fremtoningen, som er påfaldende identisk. dette accentueres af, at rebecca mode har
valgt overlappende farver.
i kraft af sit designmæssige særpræg og den mangeårige, uafbrudte markedsføring har
t‐shirten ”no. 101” opnået en velkendthed og en helt særlig og beskyttelsesværdig
markedsposition. ved den tilstræbte efterligning af t‐shirten har rebecca mode
utilbørligt snyltet på t‐shirtens stærke genkendelses‐ og markedsværdi og ved at
udbyde ”heart beat”‐modellen som plagiat til den halve pris forsøgt at fortrænge ”no.
101” fra markedet. rebecca modes markedsføring udsatte nørgaards t‐shirts
renommé for risiko for devaluering.
”heart beat”‐modellen med ”drop needle” kunne have set ud på et utal af andre
måder, end det blev tilfældet, men man valgte en model, der ligner ”no. 101” til
forveksling.
det bestrides, at t‐shirten no. 101 skulle være degenereret og have mistet sin
kommercielle adskillelsesevne som følge af andre producenters kopiering. at andre
kopierer ”no. 101”, svækker ikke nørgaards retsstilling i forhold til rebecca mode. det
ville savne mening, om rebecca mode frit kunne kopiere, bare fordi andre gør det. kun
en enkelt, m‐design” (1978‐80), af de t‐shirts, som rebecca mode har fremlagt, har
været på markedet før denne sag. med hensyn til de øvrige t‐shirts har nørgaard rejst
indsigelse, og nogle har rettet ind. nogle krænker ikke nørgaards rettigheder. det
svækker ikke nørgaards position, at der ikke er foretaget retlige skridt. det kan der
være flere årsager til, f.eks. at udfaldet af denne sag afventes. at anse ”no. 101” for
udvandet savner mening. t‐shirten genkendes stadig i uændret omfang og er ikke
blevet et generisk produkt. intet i sagen antyder, at t‐shirten ikke længere kan
                                         -56-
identificeres. t‐shirten er ikke noget almindeligt modeprodukt, men den er også et
modeprodukt.
som følge af rebecca modes retsstridige markedsføring af ”heart beat”‐t‐shirten er
rebecca mode pligtig at betale erstatning for nørgaards afsætningstab og den
forvoldte markedsforstyrrelse, godtgørelse for ikke‐økonomisk skade samt rimeligt
vederlag efter ophavsretsloven. ved udmålingen af erstatningen for afsætningstab skal
der tages hensyn til nørgaards tabte fortjeneste og omfanget af rebecca modes salg.
der henvises til ufr 2004.1085 h samt sø‐ og handelsrettens dom af 15. august 1997
(sag v‐0034‐06) (tripp trapp).ved udmålingen af erstatning for markedsforstyrrelse
skal der henses til de negative konsekvenser for originalproduktets kommercielle
værdi, som markedsføringen af ”heart beat” må antages at have medført. med
henvisning til den reviderede tabsopgørelse har nørgaard nærmere anført, at
erstatningen må baseres på rebecca modes oplysninger om et årssalg af ”heart beat”‐
modeller på 17.794 stk. markedsføringsperioden for ”heart beat” var 23,5 måneder (1.
august 2001 – 15. juli 2003), hvilket svarer til 34.846 solgte t‐shirts. erstatningskravet
for så vidt angår afsætningstab kan herefter enten opgøres med udgangspunkt i en
skønsmæssigt mistet afsætning svarende til 75 % af antallet af solgte ”heart beat”‐
modeller, et lavt ansat gennemsnitligt dækningsbidrag på 50 % og en gennemsnitlig
salgspris på 160 kr. ekskl. moms til 2.090.800 kr. eller der kan tages udgangspunkt i det
samme antal solgte ”heart beat”‐modeller ganget med rebecca modes udsalgspris på
80 kr. ekskl. moms, sat i forhold til et dækningsbidrag på 50 %, hvilket giver et
erstatningsberettiget beløb på 1.393.840 kr. erstatning for markedsforstyrrelse må
opgøres skønsmæssigt og kan passende sættes til 500.000 kr., og et godtgørelseskrav
for ikke‐økonomisk skade til 30.000 kr. det samlede erstatningskrav efter den
førstnævnte beregningmodel andrager herefter 2.620.800 kr. og efter den anden model
1.923.840 kr.      som vederlagskrav efter ophavsretsloven kan nørgaard med
udgangspunkt i 34.846 solgte ”heart beat”‐modeller, en salgspris på 160 kr. ekskl.
moms samt en hypotetisk licensafgift på 10 % beregne sit krav til 557.536 kr.
nørgaards påstand på 1.500.000 kr. ligger inden for de nævnte beregninger.
                                           -57-
med hensyn til rebecca modes erstatningspåstand på 1.269.000 kr. gøres det
gældende, at opgørelsen hviler på et meget usikkert grundlag. erklæringen af 27. maj
2008 fra rebecca modes revisor var ifølge revisorens forklaring afgivet med den laveste
grad af sikkerhed, og tabsopgørelsen er ifølge erklæringens ordlyd ”uden nogen grad
af sikkerhed”.
det gøres overordnet gældende, at opgørelsen lider af så mange fejl og i det hele er be‐
hæftet med så megen usikkerhed, at den ikke kan bruges til noget.
særligt med hensyn til tabsopgørelsens pkt. 1 er tallene opgjort som svarende til 12
måneder, men forbudsperioden var på 10,5 måneder. der er ikke overensstemmelse
mellem rebecca modes fremlagte salgsrapport (bilag bu) og de værdier, der er
anvendt i tabsopgørelsen. der er bl.a. anvendt et dækningsbidrag på 68 % i
tabsopgørelsen, mens et gennemsnit, beregnet efter oplysningerne i salgsrapporten,
giver 58 %. at en del af de solgte t‐shirts skulle kunne henføres til et selskab vm høje
taastrup, kan ikke bruges til noget i denne sag. så det stykantal, som rebecca mode
højst kan operere med, må være 15.298 stk. (reduceret fra 17.794), yderligere reduceret
til 10,5 måneder. med et dækningsbidrag på 58 % er tabet iht. tabsopgørelsens pkt. 1
reduceret fra 976.000 kr. til 682.666 kr.
med hensyn til tabsopgørelsens pkt. 2 gøres det gældende, at det ikke er
dokumenteret, hvorfor partiet ikke kunne sælges til halv pris. dertil kommer, at der
kun blev beslaglagt 2.545 t‐shirt, og det er alt, hvad der er dokumentation for.
tabet under pkt. 3 er helt fiktivt og kan ikke lægges til grund.
med hensyn til pkt. 4 er nørgaard enig i, at nørgaard er erstatningspligtig, da
nørgaard under hovedforhandlingen frafaldt sit krav vedrørende børne‐t‐shirts. hvis
opgørelsen sammenholdes med de fremlagte fakturaer er der imidlertid ikke
                                          -58-
dokumentation for mere end et beregnet salg på 1.283 stk. børne‐t‐shirts, svarende til
et tab på 9.305 kr.
med hensyn til forbudssagens omkostninger er det af østre landsret overladt til sø‐ og
handelsretten at træffe afgørelse herom. det gøres gældende, at det af fogedretten i
rødovre nedlagte forbud materielt set var nedlagt med rette. østre landsrets
ophævelse af forbuddet skete alene med henvisning til de formelle regler i
retsplejelovens § 642, nr. 3, og de materielle betingelser for fogedforbuddet blev ikke
efterprøvet.
rebecca mode har anført, at ophavsretlig beskyttelse, der er meget langvarig, ikke er
oplagt for modeartikler ‐ navnlig ikke, når genstanden er så enkel i sit udtryk som nør‐
gaards t‐shirt. der foreligger da heller ikke tidligere retspraksis, som har tillagt
modeartikler ophavsretlig beskyttelse. markedsføringsretlige synspunkter passer bedre
til dette område, hvilket afspejles i retspraksis.
nørgaard har ikke løftet bevisbyrden for, at t‐shirten har den fornødne værkshøjde.
vurderingen skal udelukkende tage afsæt i t‐shirtens fremtoning med udgangspunkt i
skabelsestidspunktet. der er ikke idébeskyttelse efter dansk ret, og idéen om t‐shirtens
anvendelse som overbeklædning og de lange ærmer har således ikke betydning for
vurderingen.
de elementer, som jørgen nørgaard nævner i sin erklæring fra september 2007 (bilag
34), peger ikke rigtig på noget, der indikerer den fornødne kreative indsats til opnåelse
af ophavsret. den gode kvalitet er ikke tilstrækkelig, heller ikke at t‐shirten er
kropsnær, at den er ribstrikket, at den er sensuel, eller at man gerne ville have en t‐
shirt, der ikke var glat som dem, man kendte i forvejen.
alt materiale om t‐shirten, som nørgaard har fremlagt, vedrører tiden efter retssagens
start, bortset fra udklippene i scrapbogen, bilag 19, som imidlertid ikke entydigt peger
på, at t‐shirten gennem årene skulle have været noget ganske særligt. på en del af
                                       -59-
udklippene er der fokus på andet tøj end t‐shirten, og på side 10 vises t‐shirts med
applikationer. omtalen af t‐shirten har generisk karakter, og det er karakteristisk, at
der henover årene ses færre og færre klip.
lars dybdahl, der er forsker, men ikke branchekyndig, indlemmede t‐shirten ”no.
101” i de udvalgte industrielle ikoner. ikonerne i samlingen er i vidt omfang uden
ophavsretlig     beskyttelse, men    har,  ligesom   t‐shirten    ”no.  101”,  folkelig
genkendelighed og appeal. ikoner har i juridisk forstand intet med ophavsret at gøre ‐
også selv om kvaliteten er god. et ikon er vel, som forklaret af bodil busk laursen, et
sindbillede ‐ et markedsmæssigt symbol.
at kunstindustrimuseet og nationalmuseet i brede har valgt at udstille t‐shirten no.
”101” som et symbol på 1960´ernes strømninger, siger ikke noget om dens værkshøjde.
det gør dens kommercielle succes heller ikke, og at den har været konstant produceret,
er nørgaards valg. som libbie fjelstrup skrev, har den undervejs også haft trange kår.
syns‐ og skønserklæringerne er udarbejdet af en skønsmand uden erfaring som skøns‐
mand. hun kan ikke betegnes som sagkyndig på tekstilområdet. erklæringerne er be‐
hæftet med flere faktuelle fejl. at lægge den største t‐shirt ind i den mindste er en
uholdbar måde at foretage målinger på. erklæringerne fremstår som en begejstret
hyldest til t‐shirten, hvilket har påvirket skønsmandens konklusioner, der ikke er
baseret på faktuelle omstændigheder. det er forblevet ubesvaret, hvad der er det
særlige ved t‐shirten ”no. 101”. på denne baggrund kan skønserklæringernes
konklusioner ikke lægges til grund.
de i skønserklæringerne fremhævede omstændigheder, herunder det omfattende pkt.
1.1, underbygger ikke, at t‐shirten har værkshøjde. skønsmanden fremhæver igen og
igen de efterfølgende omstændigheder, som imidlertid er uden betydning for
spørgsmålet. skønsmanden henviser i pkt. 1.8 til jørgen nørgaards kunstneriske
indsats, men der er under sagen kommet meget lidt frem herom. under pkt. p peger
skønsmanden på nogle konkrete forhold. konklusionen skulle så være, at
                                        -60-
kombinationen af drop needle‐teknik og rouleauer, god smag og praktisk
anvendelighed skulle føre til, at t‐shirten skulle være ophavsretligt beskyttet. det er
alt, hvad der kan uddrages af skønserklæringerne, og det løfter ikke nørgaards
bevisbyrde. som sagkyndig ret har sø‐ og handelsretten kapacitet til selv at danne sig
sit billede uden at være afhængig af syn og skøn.
det bestrides ikke, at der kan opnås ophavsret til frembringelser med et enkelt
udseende. et eksempel er mag‐lite‐lygten (ufr 2000.212 s), som imidlertid var
resultatet af en kompleks proces, og som er et komplekst produkt, hvorved det
adskiller sig fra t‐shirten ”no. 101”. der henvises herom til dansk textil unions
udtalelse af 5. december 2003.
den ophavsretlige beskyttelse er begrænset til meget nærgående efterligninger.
formgivningen på de to t‐shirts er forskellig. ”heart beat” er udskåret på fladbord, er
symmetrisk og passer ikke til ginen. ”no. 101” er draperet, asymmetrisk og passer til
ginen. nok ligner modellerne hinanden, men der kan konstateres flere detaljer, der
adskiller dem fra hinanden, og som man måske ikke bemærker i gadebilledet, nemlig
forskelle i ærmeretning, ærmelængde, halsudskæring, garntyngde samt pasform. man
kommer ikke til ”heart beat” ved at tage udgangspunkt i en opklippet ”no. 101”. syns‐
og skønsmandens sammenligninger lider under, at det er uoplyst, hvilke
modelstørrelser hun har anvendt.
ophavsretlig krænkelse kræver subjektiv tilregnelse. den krænkende part skal have
haft kendskab til originalproduktet og forsøgt at efterligne det. det er nørgaards
bevisbyrde, at disse omstændigheder foreligger. anne‐lise olesen kendte t‐shirten
”no. 101”, men intet tyder på, at ”no. 101” har været forlægget for ”heart beat”. der
var mange andre drop needle‐t‐shirts på markedet. bo hagbarth forklarede, at drop
needle 9:1 med rouleau var helt almindelig. ”heart beat”‐modellen er, selvom den ikke
udtrykker nogen større grad af kreativitet, et selvstændigt produkt. i modebranchen
inspireres man gensidigt, og det vil fastlåse modeområdet urimeligt, hvis nørgaard får
medhold i sit ophavsretlige standpunkt.
                                       -61-
med hensyn til nørgaards anbringende om beskyttelse efter markedsføringsloven
anføres, at den markedsmæssige investering, som beskyttes efter markedsføringsloven,
ikke er dokumenteret af nørgaard, som ikke bruger midler på markedsføring.
fremtoningen af produktet, som det tager sig ud for kunden, kan være beskyttet, men
når produktet, som det er tilfældet med t‐shirten ”no. 101”, er uhyre enkelt og med et
ringe fremtoningsmæssigt særpræg, er beskyttelsen meget snæver ‐ ikke mindst inden
for modeområdet, hvor det netop er traditionen, at man lader sig inspirere af hinanden.
dette er helt acceptabelt, så længe det sker loyalt (”fair followers”). der henvises til
dommen i ufr 2004.737 h (diesel bukser). når det tages i betragtning, at der på
markedet ses en nærmest kakofoni af t‐shirt‐designs, er det spørgsmålet, hvad der
skulle være særegent ved t‐shirten ”no. 101”.
for den kunde, der i købsøjeblikket sammenligner de to t‐shirt‐modeller, vil detail‐for‐
skellene være så umiddelbart iøjnefaldende, at modellerne ikke er forvekslelige. hvis
kunden f.eks. vægter, at t‐shirten skal være tynd og transparent, fremstår ”heart beat”
som en tung model. der foreligger da heller ikke oplysninger om forvekslingstilfælde.
spørgsmålet om farver er uden betydning. begge produkter har en farvepalet.
spørgsmålet er ikke nærmere dokumenteret.
den ene observer‐rapport, hvor fagfolk besvarer spørgsmål i relation til nørgaard‐t‐
shirten, er uden relevans for vurderingen. med hensyn til den anden observer‐rapport,
hvor kvinder i alderen 20‐60 besvarer spørgsmål, var der tale om hjulpne spørgsmål,
hvor de adspurgte personer spores ind på svaret. retten må se bort fra rapporten, der
ikke er toneangivende for, hvordan en sådan udarbejdes, og som endvidere er ensidigt
indhentet af nørgaard.
der findes på markedet en række t‐shirts, som designmæssigt ligner nørgaards, og
som nørgaard har ikke rejst indsigelse mod. nørgaard må jo mene, at
markedsføringen af disse ikke krænker t‐shirten ”no. 101”. t‐shirten ”m‐design” var
                                        -62-
på markedet helt tilbage til 1970’erne, og det kan lægges til grund, at der gennem årene
løbende har været efterligninger på markedet.
det er tvivlsomt, om der foreligger en konkurrencerelation mellem parterne, hvilket er
en betingelse for at bringe markedsføringsloven i anvendelse. nogle kundegrupper vil
efterspørge nørgaads t‐shirt, andre rebecca modes.
for at statuere markedsføringsretlig krænkelse kræves solid ond tro. anne‐lise og
flemming olesens forklaringer om ”heart beat”‐modellens tilblivelse må lægges til
grund, hvorefter der ikke er grundlag for statuere ond tro. de har kendt til nørgaards
t‐shirt, men ikke tilstræbt nogen efterligning.
t‐shirten ”no. 101”’s kendthed relaterer sig ikke mindst til brandet. bo hagbarth
omtalte nørgaard som et stærkt brand. man taler om ”nørgaard‐trøjen”. at
varemærket findes påtrykt t‐shirten ”no. 101” er med til at skabe adskillelse mellem
produkterne.
nørgaard har ikke dokumenteret at have lidt et erstatningsberettiget tab. der er ikke
sammenhæng mellem rebecca modes salg og et manglende salg hos nørgaard. der er
kvalitetsforskel mellem t‐shirt‐modellerne ‐ og forskel mht. varemærker og
kundegrupper. nørgaards salgstal er steget, og der er ingen dokumentation for
faktiske tilfælde af forveksling. de tal, f.eks. den gennemsnitlige salgspris på 160 kr.,
der i nørgaards bilag om erstatning er lagt til grund for beregningen, er
udokumenterede. at afsætningstabet skulle svare til 75 % beregnet i forhold til antallet
af solgte ”heart beat”‐modeller, er grebet ud af luften.
nørgaard kan selvsagt først opnå forrentning fra det tidspunkt, hvor der er nedlagt en
erstatningspåstand. et forbehold om at nedlægge en påstand er ikke tilstrækkeligt.
                                         -63-
der er intet grundlag for godtgørelse for ikke økonomisk skade. at nørgaard skulle
have et vederlagskrav på grundlag af en beregningsmæssig licensafgift på 10 % er helt
udokumenteret. nørgaard har undladt at løfte sin bevisbyrde.
med hensyn til rebecca modes selvstændige erstatningspåstand på 1.269.000 kr., som
følger af, at nørgaards fogedforbud var nedlagt med urette, må det erkendes, at nogle
af de fremlagte fakturaer, der ligger til grund for tabsopgørelsen, ikke er relevante. det
er også rigtigt, at de 12 måneder, som danner grundlag for beregningen, rettelig skal
være 10,5 måneder, og at ca. 3.100 t‐shirts vedrører et andet selskab. de øvrige
fremlagte, interne tal kan tillige med tabsopgørelsen med de anførte korrektioner
lægges til grund. at de t‐shirts, som havde været beslaglagt, blev solgt til et mindre
beløb, skyldes devaluering af værdien som følge af den lange liggetid.
det er overladt til sø‐ og handelsretten at træffe afgørelse om sagsomkostningerne
vedrørende det nu ophævede fogedforbud. den mundtlige forhandling for østre
landsret varede 2 retsdage. det gøres gældende, at nørgaard på objektivt grundlag må
godtgøre rebecca mode dennes sagsomkostninger, på i alt 273.283,30 kr. inkl. moms,
herunder møde‐ og vidnehonorarer på 23.468,10 kr. og sagkyndig erklæring på 4.880
kr.
rettens bemærkninger
indledende bemærkninger
nørgaards t‐shirt ”no. 101” blev udviklet af jørgen nørgaard til markedsføring i 1967.
den undergik i årene derefter nogle ‐ ikke nærmere dokumenterede ‐ forandringer/til‐
retninger for i 1972 at opnå det udtryk, som har været grundlaget for sagen. den har
været markedsført kontinuerligt siden starten. salget har efter det oplyste gennem
årene svinget en del med et antal opture (”booms”) undervejs.
t‐shirten ”no. 101” er grundlæggende en i form og udtryk enkel frembringelse,
sammensat af få enkeltelementer, der på frembringelsestidspunktet alle var kendte i
                                        -64-
forvejen: tyndt bomuldsstof, drop needle ribsstrikteknik 9:1, rouleauer (på hals og
ærmeafslutninger), rund hals og klassiske farver. t‐shirten er kropsnær, produceret
som rundstrik med påsyede ærmer og markedsføres som ”one size”, udelukkende til
kvinder.
ophavsretsloven
to af rettens medlemmer (claus forum petersen og christian hvidt) udtaler:
nørgaards t‐shirt ”no. 101” fremtræder på alle måder som et kvalitetsprodukt med
enkle, rene linier og et harmonisk, feminint design, der, som det er fremgået af
bevisførelsen, på en sensuel måde fremhæver de kvindelige kropsformer. den må efter
bevisførelsen, herunder navnlig jørgen nørgaards oplysninger, anses at være skabt
som modeartikel til datidens unge mennesker, og der er efter det fremkomne intet
grundlag for at betvivle, at den gik godt i spænd med de nye strømninger, som
ungdommen repræsenterede. denne omstændighed adskiller dog ikke i sig selv t‐
shirten fra andre vellykkede modeartikler, hvis særkende det er, at de afspejler deres
kreatørers evne til at give deres forståelse af tendenser og strømninger i samtiden
kvalitativt udtryk i modeartiklens design.
det kan ikke anses for afgørende for vurderingen af det ophavsretlige spørgsmål, at
nørgaard valgte at fortsætte med at udbyde t‐shirten i årene efter dens fremkomst,
hvor den ‐ med periodevist betydelige udsving i salgstallene ‐ blev en kommerciel
succes, og ej heller at den, som det er fremgået af bevisførelsen, i en kulturel kontekst
har opnået ikon‐status eller som symbol ‐ sindbillede ‐ for en tidsepoke har fundet vej
til museer.
under hensyn til den markedsmæssige bevægelsesfrihed, herunder for at modvirke
monopolisering, stilles der ifølge dansk retstradition betydelige krav i henseende til
originalitet og kunstnerisk indsats, for at ophavsretlig beskyttelse kan komme på tale
for modeartikler, som begrebsmæssigt er skabt til at være markedsmæssigt flygtige.
ved vurderingen af disse krav i relation til t‐shirten ”no. 101” må det udover det
allerede anførte tages i betragtning, at t‐shirts som beklædningsgenstande, stramtsid‐
                                        -65-
dende og med rund hals, var kendte i forvejen (efter det oplyste udelukkende til
mænd), at samtlige t‐shirten ”no. 101”´s ganske få design‐ og formelementer hver for
sig var velkendte på fremkomsttidspunktet, og at t‐shirten med hensyn til fremtoning
og formudtryk fremstår som en frembringelse af uhyre enkelhed, hvilket i særlig grad
er eksponeret ved enkelheden i hver enkelt af de form‐ og materialedetaljer, som t‐
shirten er en sammensætning af. når disse omstændigheder ses i lyset af, at den
samtid, som den ophavsretlige vurdering tager afsæt i, ligger 35 ‐ 40 år tilbage i tiden,
og at t‐shirten inden for de første 5 år undergik nogle ikke fuldt dokumenterede,
designmæssige ændringer, findes nørgaard uanset t‐shirtens æstetik og kvalitet og på
trods af sin bevisførelse, herunder det foretagne syn og skøn, ikke at have godtgjort, at
betingelserne for ophavsretlig beskyttelse er opfyldt, jf. ophavsretslovens § 1, stk. 1.
et af rettens medlemmer (lisbet friis) udtaler:
1960’ernes ungdom, som ifølge jørgen nørgaards forklaring havde haft hans
bevågenhed, repræsenterede et opgør med samtidens autoriteter og førte nye
strømninger med sig, hvilket bl.a. gav sig udtryk inden for musik, kunst og mode.
jørgen nørgaard analyserede og læste denne samtid og skabte en t‐shirt, som
matchede tidens strømninger. netop på grund af sin grundlæggende minimalisme og
underspillethed var t‐shirten et meget præcist udtryk for sin tid. den var på
fremkomsttidspunktet ny og epokegørende med bevidste til‐ og fravalg og stak en kurs
ud, som var anderledes end hidtil set. dens udtryk var stærkt og ‐ om end enkelt ‐ så
alligevel særpræget. i harmoni med de kvindelige (og seksuelle) frigørelsesstrømninger
var denne sensuelle og feminine t‐shirt i ganske tynd garntykkelse kropsnær og
stramtsiddende, hvorved den ‐ næsten som om den ikke var der ‐ tredimensionalt
fremhævede de kvindelige former, hvilket må betegnes som et kunstnerisk greb.
under hensyn til det anførte må t‐shirten ”no. 101” anses i en sådan grad at være et re‐
sultat af jørgen nørgaards selvstændigt skabende og kunstneriske indsats, at den
nyder beskyttelse efter ophavsretsloven, jf. lovens § 1, stk. 1.
                                       -66-
efter udfaldet af voteringen findes t‐shirten ”no. 101” ikke at have ophavsretlig
beskyttelse.
markedsføringsloven
kombinationen af t‐shirtens præcise finish, materialekvalitet og design giver den et
elegant og minimalistisk udtryk og gør den til et kvalitetsprodukt, der efter det
fremkomne nyder betydelig anseelse. det lægges efter bevisførelsen, herunder syns‐ og
skønserklæringen, til grund, at t‐shirten ‐ naturligt ikke mindst i den kvindelige del af
befolkningen ‐ er velkendt, og at den har en stærk markedsmæssig identitet og en
indarbejdet markedsposition. herefter, og idet rebecca modes henvisning til øvrige t‐
shirt‐modellers tilstedeværelse på markedet ikke findes at kunne føre til en anden vur‐
dering, finder retten det ubetænkeligt at fastslå, at t‐shirten ved sagens start i 2003,
hvor den kontinuerligt havde været solgt gennem mere end 30 år i omkring 2,5 mio.
eksemplarer, havde den til markedsføringsretlig beskyttelse fornødne adskillelsesevne.
rebecca modes ”heart beat”‐t‐shirt er teknisk fremstillet på en anden måde
(”fladbordstilskæring”) end nørgaards rundstrik‐t‐shirt (”drapering”), hvilket bl.a.
har til følge, at der på ”heart beat”‐modellen er sømme i hver sin side på t‐shirtens
krop. der er, som det har været dokumenteret under sagen, også andre detailforskelle
mellem de to t‐shirts, f.eks. i halsudskæring og ærmeretning, hvortil kommer, at
”heart beat”‐modellens bomuldsstof er forholdsmæssigt tungere og i kvaliteten tæt‐
tere end nørgaards. markedsføringsmæssigt blev ”heart beat” solgt i fire forskellige
størrelser (s, m, l, xl), mens nørgaards t‐shirt er ”one size”.
ved forvekslelighedsvurderingen har retten imidlertid lagt afgørende vægt på, at
grundlæggende designelementer er ens eller næsten ens: bomuldsstof, drop needle 9:1,
rund hals og rouleau‐afslutninger i hals og på ærmer, samt at det efter bevisførelsen,
der stemmer med rettens eget indtryk, er dokumenteret ‐ og med de to t‐shirts på
giner og levende modeller demonstreret ‐ at produkternes look og udtryk er særdeles
meget lig hinanden, hvor de påpegede detailforskelle næppe observeres af personer
                                        -67-
uden særlige forudsætninger. de to t‐shirt‐modeller efterlader et så ensartet
helhedsindtryk, at de må anses for substituerbare og forvekslelige.
med den position og stærke identitet, som nørgaards t‐shirt ”no. 101” historisk har
haft og fortsat i 2003 havde på markedet, samt idet ikke mindst anne‐lise olesen, som
hos rebecca mode stod for de designmæssige beslutninger, har et indgående kendskab
til t‐shirten, som hun har kendt fra sin ungdom, finder retten det uanset oplysningerne
om ”heart beat”‐modellens tilblivelse ubetænkeligt at fastslå, at rebecca modes
markedsføring af ”heart beat”‐modellen skete med den fornødne tilregnelse i henhold
til markedsføringsloven.
erstatning
ved at forhandle sin t‐shirt‐ model ”heart beat” i strid med markedsføringsloven har
rebecca mode handlet ansvarspådragende over for nørgaard og er derfor pligtig at
yde nørgaard erstatning for det tab, som nørgaard måtte have lidt som følge af den
ansvarspådragende adfærd, jf. den dagældende markedsføringslovs § 13.
med hensyn til erstatning for afsætningstab bemærkes, at der mellem produkterne er
substituerbarhed og i betydelig grad kommerciel identitet. det må derfor antages, at
salg af ”heart beat”‐t‐shirts har influeret på salget af ”no. 101”‐t‐shirts. uden anden
dokumentation for et tab end oplysningerne om antallet af rebecca modes solgte t‐
shirts, og idet der henses til jørgen nørgaards forklaring med relevans for dette punkt
samt øvrige oplysninger i sagen herom, må der imidlertid udvises en betydelig
forsigtighed med hensyn til en erstatningsudmåling, der må ske på skønsmæssigt
grundlag.
rebecca modes markedsføring af ”heart beat”‐modellen har på retsstridig vis lukreret
på    nørgaards     t‐shirts  markedsposition.   ”heart   beat”‐modellen     lægger  sig
fremtoningsmæssigt meget tæt op ad t‐shirt ”no. 101”, men er, som det er fremgået af
bevisførelsen, et produkt af ringere kvalitet uden den særlige elegance, som er
kendetegnende for nørgaards t‐shirt. rebecca modes salg af 30‐35.000 stk. ”heart
                                        -68-
beat” må derfor antages at have skadet nørgaards t‐shirts image og goodwill, hvorfor
der er grundlag for at tilkende nørgaard erstatning for markedsforstyrrelse.
det nørgaard tilkommende erstatningsbeløb kan under de anførte omstændigheder
passende og skønsmæssigt bestemmes til i alt 100.000 kr., der forrentes fra
erstatningspåstandens nedlæggelse ved indgivelse af replik den 5. oktober 2007.
efter sagens udfald, jf. ovenfor, er der ikke grundlag for at imødekomme rebecca
modes selvstændige erstatningspåstand på 1.269.000 kr., der er gjort gældende med
henvisning til tabsopgørelsen (bilag bs), bortset fra at rebecca mode ubestridt har krav
erstatning vedr. børne‐t‐shirts. som sagen er forelagt fastsættes dette beløb til 9.305 kr.
med tillæg af renter fra påstandens nedlæggelse den 9. juli 2004 (processkrift a).
sagsomkostninger
med hensyn til spørgsmålet om sagsomkostninger i forbuds‐ og beslaglæggelsessagen
må det tages i betragtning, at rebecca mode vandt kæresagen i østre landsret, idet
landsretten tiltrådte rebecca modes anbringende om, at forbudsbetingelserne i
retsplejelovens § 642, nr. 3, på grund af tidsmæssige omstændigheder ikke var opfyldt.
i sin kendelse vurderede østre landsret ikke, om rebecca mode med sin
markedsføring af t‐shirten ”heart beat” måtte antages at krænke nørgaards
rettigheder til t‐shirten ”no. 101”. ved nærværende dom er en sådan krænkelse blevet
fastslået   i    henhold     til   markedsføringsloven.     de    af   rebecca      modes
kæresagsomkostninger, der vedrører spørgsmålet om rebecca modes materielle
krænkelse af nørgaards rettigheder (retsplejelovens § 642, nr. 1), er derfor i udgangs‐
punktet nørgaard uvedkommende, hvilket bl.a. gør sig gældende med hensyn til
rebecca modes omkostninger til honorarer og salærer. ved at tage de nævnte forhold i
betragtning finder retten, at nørgaard bør betale sagsomkostninger til rebecca mode
med 40.000 kr.
efter rettens afgørelse med hensyn til nørgaards hovedanbringender med henvisning
til henholdsvis ophavsretsloven og markedsføringsloven samt sagens samlede udfald
                                          -69-
findes hver part at måtte bære egne sagsomkostninger for sø‐ og handelsretten, dog
således at rebecca mode som delvis godtgørelse af nørgaards udlæg til syn og skøn til
nørgaard betaler 33.916 kr. nørgaards samlede, foreløbigt udlagte beløb til syn og
skøn, 67.832 kr., afholdes herefter endeligt af denne part.
                                t h i k e n d e s f o r r e t:
rebecca mode aps, tilpligtes at anerkende, at rebecca mode aps ved at fremstille,
lade fremstille, markedsføre, eksportere, importere, sælge eller på anden måde
overdrage t‐shirt model ”heart beat style drop needle”, fremlagt som bilag 6‐8 og
bilag n side 2, 4, 6, 7 og 9, krænker j. nørgaard a/s’ rettigheder efter markedsførings‐
loven til den af j. nørgaard a/s udviklede, fremstillede og markedsførte t‐shirt model
”nørgaard paa strøget no. 101”, fremlagt som bilag 1‐3 og bilag n side 1, 3, 5,
8 og 10.
rebecca mode aps forbydes at fremstille, lade fremstille, markedsføre, eksportere,
importere, sælge eller på anden måde overdrage t‐shirt modellen ”heart beat style
drop needle” eller tilsvarende produkter under andre produktbetegnelser, der er
identiske eller nærmest identiske med den af j. nørggard a/s udviklede, fremstillede
og markedsførte t‐shirt model ”nørgaard paa strøget no. 101”.
rebecca mode aps betaler inden 14 dage i erstatning til j. nørgaard a/s 100.000 kr.
med tillæg af procesrente fra den 5. oktober 2007.
j. nørgaard a/s betaler inden 14 dage i erstatning til rebecca mode aps 9.305 kr. med
tillæg af procesrente fra den 9. juli 2004.
i sagsomkostninger vedrørende forbuds‐ og bevissikringsforretningen, jf. rødovre
fogedrets kendelse af 15. juli 2003 (fs 5‐972/2003) og østre landsrets kendelse af 3.
juni 2004 (10. afd. kære nr. b‐2386‐03), betaler j. nørgaard inden 14 dage til rebecca
mode aps 40.000 kr.
                                          -70-
i sagsomkostninger for sø‐ og handelsretten betaler rebecca mode aps inden 14 dage
til j. nørgaard a/s 33.916 kr. til delvis dækning af j. nørgaard a/s’ udlæg til syn og
skøn. i øvrigt betaler ingen af parterne sagsomkostninger til den anden part.
     lisbet friis                  claus forum petersen              christian hvidt
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den
