                                             dom
afsagt den 31. marts 2015 af østre landsrets 7. afdeling
(landsdommerne k. wiingaard, karen hald og ib hounsgaard trabjerg).
7. afd. nr. b-789-10:
1) vestas wind systems a/s
2) vestas deutschland gmbh
(advokat lotte eskesen og advokat claus richter weigelt for begge)
mod
if skadeforsikring
(advokat henrik valdorf-hansen)
denne sag, der blev anlagt ved retten i glostrup den 30. december 2009 og ved kendelse af
11. marts 2010 er henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226,
stk. 1, drejer sig om, hvorvidt vestas har dækning under forsikringer tegnet hos if
skadeforsikring i anledning af skader på fundamenter på vindmøller, som vestas har leveret i
tyskland og østrig.
påstande
vestas wind systems a/s og vestas deutschland gmbh har nedlagt følgende endelige
påstande:
påstand 1:
if skadeforsikring skal betale eur 23.725.000 til vestas wind system a/s og vestas
deutschland gmbh med tillæg af procesrente af eur 8.857.621,47 fra den 28. september
2011, af eur 8.726.686 fra den 27. juni 2012, af eur 21.644.000 fra den 30. oktober 2013
og af eur 23.725.000 fra den 6. november 2014.
                                              - 2 -
påstand 2.a:
if skadeforsikring skal anerkende, at vestas deutschland gmbh’s ansvar over for kunder i
anledning af projekteringsfejl vedrørende fundamentet på de i bilag a til denne dom anførte
vindmøller omfattet af sagen er dækket under erhvervs- og produktansvarsforsikring med
policenummer
lp0000003520-2 af 20. juni 2006 uden hensyn til den i policen indeholdte beløbsmæssige
dækningsbegrænsning vedrørende ingrediens- og komponentskader.
påstand 2.b:
if skadeforsikring skal anerkende, at vestas deutschland gmbh’s ansvar over for kunder i
anledning af projekteringsfejl vedrørende fundamentet på de i bilag a til denne dom anførte
vindmøller omfattet af sagen er dækket under erhvervs- og produktansvarsforsikring med
policenummer 55-003614 af 24. juni 2005 uden hensyn til den i policen indeholdte
beløbsmæssige dækningsbegrænsning vedrørende ingrediens- og komponentskader.
påstand 2.c:
if skadeforsikring skal anerkende, at vestas deutschland gmbh’s ansvar over for kunder i
anledning af projekteringsfejl vedrørende fundamentet på de i bilag a til denne dom anførte
vindmøller omfattet af sagen er dækket under erhvervs- og produktansvarsforsikring med
policenummer 55-003614 af 2. september 2004 uden hensyn til den i policen indeholdte
beløbsmæssige dækningsbegrænsning vedrørende ingrediens- og komponentskader.
påstand 3:
if skadeforsikring skal anerkende, at vestas deutschland gmbh’s ansvar over for kunder i
anledning af fejlagtigt fundamentdesign på de i bilag b, c, d og e til denne dom anførte
vindmøller er dækket under ear-all risks forsikringen med policenummer ns2000002373
for 2004 og de tilsvarende policer for 2001, 2002 og 2003 op til policernes maksimum.
det er oplyst, at påstand 1 er sideordnet med påstand 2.a, 2.b, 2.c og 3, men dog således, at
påstand 2.a, 2.b og 2.c er indbyrdes rangordnede.
if skadeforsikring har over for påstand 1 påstået frifindelse og over for påstand 2.a., 2.b, 2.c
og 3 principalt påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
                                                - 3 -
sagsfremstilling
vestas deutschland gmbh, der er et tysk, helejet datterselskab af det danske moderselskab
vestas wind systems a/s, leverede i perioden 1997-2008 et betydeligt antal vindmøller til
kunder i tyskland og østrig. som en del af ydelsen leverede vestas designspecifikationer og
statiske beregninger for fundamenterne, som kunderne i øvrigt selv skulle stå for at opføre.
disse designspecifikationer og statiske beregninger havde vestas ladet udføre hos en
underleverandør.
efterfølgende henvendte en række kunder sig med reklamationer over revner i fundamenter
vedrørende vindmølletyperne v66, der er idriftsat i årene 1999-2001, v80, der er idriftsat i
årene 2000-2005, og v90, der er idriftsat fra 2005.
vestas er som følge heraf ved domstole i tyskland og østrig i flere tilfælde blevet anset for
ansvarlig for indholdet af designspecifikationerne og de statiske beregninger, og vestas har
måttet betale for reparation mv. af et stort antal vindmøllefundamenter, der er blevet udført i
overensstemmelse med vestas’ oplysninger. vestas forventer, at der også fremover i en
periode vil komme yderligere krav. reparationsomkostningerne er i det koncerninterne
forhold afholdt af vestas wind systems a/s.
under sagen skal der tages stilling til, i hvilket omfang vestas har forsikringsdækning hos if
skadeforsikring for de udgifter, som koncernen har afholdt til reparation af skaderne på
fundamenterne. der skal herunder tages stilling til, i hvilket omfang skaderne er dækket af
vestas’ erhvervs- og produktansvarsforsikring og/eller entrepriseforsikring (ear all-risk),
ligesom der skal tages stilling til, om der er sket rettidig anmeldelse over for forsik-
ringsselskabet, og om et krav på udbetaling kan være forældet.
sagen angik oprindeligt flere end 1.700 vindmøllefundamenter, men er blandt andet som
følge af forældelse i forholdet mellem vestas og de tyske/østrigske kunder blevet begrænset
til nu at omfatte ansvar og forsikringsdækning vedrørende revnedannelser, der er opstået eller
vil kunne opstå i 1.290 vindmøllefundamenter.
nærmere om vestas’ forsikringsmæssige forhold
                                              - 4 -
vestas-koncernen var i en årrække forsikret hos if skadeforsikring, hvor der i vidt omfang
skete årlige nytegninger. forsikringerne blev tegnet både centralt i vestas wind systems a/s
og lokalt i datterselskaberne.
der har blandt andet været tegnet erhvervs- og produktansvarsforsikringer og ear all-risk
forsikringer (ear-forsikringer) med dækning for vestas wind systems a/s og dets datter-
selskaber, herunder vestas deutschland gmbh.
samarbejdet mellem vestas og if skadeforsikring ophørte, for så vidt angår entreprisefor-
sikring i 2005, og for så vidt angår ansvarsforsikring med udgangen af 2008.
denne sag angår spørgsmålet om dækning under erhvervs- og produktansvarsforsikringernes
masterpolice for årene 2004-2006 og ear-forsikringerne for årene 2001-2004.
ear-forsikringerne for årene 2001-2004
ear-forsikringerne, som blev tegnet af vestas wind systems a/s hos if skadeforsikring i
årene 2001-2004, har som sikrede på policen blandt andet vestas wind systems a/s som
leverandør og hovedentreprenør og/eller ejer/bygherre og fuldt ejede datterselskaber, herunder
vestas deutschland gmbh, som entreprenør, underentreprenør og/eller ejer/bygherre.
forsikringerne dækker i henhold til policerne all risks for opstilling, montage og idriftsættelse
af nye møller for kontrakter op til en værdi på 500 mio. kr. pr. site og op til 25 mio. kr. pr.
vindmølle.
det er desuden under de særlige betingelser anført blandt andet, at forsikringerne ikke dækker
skader hidrørende fra årsager, som er opstået inden den enkelte entreprises påbegyndelse.
herudover fremgår det, at forsikringerne dækker sekundære omkostninger med indtil 1 mio.
kr. pr. mølle foranlediget af en primær skade på møllefundament, ligesom forsikringerne er
udvidet til – på montageforsikringens vilkår i øvrigt – at dække skader på eksisterende
bygninger og anlæg, der er en direkte følge af entreprisearbejdet. policerne indeholder
herudover blandt andet bestemmelser om, at vestas wind systems a/s hvert år til if
skadeforsikring skal deklarere sin omsætning for de entrepriser, der er omfattet af
forsikringen. værdien af fundamenter indgår ikke ved deklareringen.
                                                   - 5 -
ear-forsikringen for 2001 omfatter både ear ansvar og ear all- risks. forsikringen
omfatter all-risks for montageentrepriser, som sikrede udfører i forsikringstiden. forsik-
ringsperioden for hver montagetageentreprise er angivet til maksimalt 24 måneder inklusive
test og indkøring til automatisk drift. forsikringen omfatter desuden ”extended maintenance i
henhold til kontrakt, dog i maximalt 60 måneder fra aflevering eller idriftsættelse til automa-
tisk drift”. i policens vilkår og klausuler henvises der til ”munich re ear section i & ii +
endorsements”.
forsikringstiden er nærmere behandlet i ”munich re ear section i”, hvoraf følgende fremgår
om dækningsperiode:
       "the liability of the insurers shall commence notwithstanding any date to the
       contrary specified in the schedule, directly upon commencement of work or after
       the unloading of the items entered in the schedule at the site and shall continue
       until immediately after taking over or after the first test operation or test loading is
       completed whatever is the earlier..."
forsikringens general conditions indeholder i pkt. 4 nærmere bestemmelser om forsik-
ringsselskabets adgang til at foretage inspektioner og undersøge risikoforhold og om den
sikredes oplysningspligt i denne forbindelse. om anmeldelse af krav under forsikringen
fremgår af pkt. 5, stk. 1, litra a, jf. stk. 2, følgende:
       "5. in the event of any occurrence which might give rise to a claim under this
       policy, the insured shall
       a) immediately notify the insurers by, telephone or telegram as well as in writing,
       giving an indication as to the nature and extent of loss or damage,
       ...
       the insurers shall not in any case be liable for loss, damage or liability of which
       no notice has been received by the insurers within 14 days of its occurrence. …”
dækningerne i henhold til ear-forsikringerne for 2002 og 2003 er identiske med 2001-po-
licen, for så vidt angår bestemmelserne vedrørende forsikringstiden, forsikringsperioden og
afhjælpningsperioden.
dækningen i henhold til ear-forsikringen for 2004 svarer i vidt omfang til policerne for de
forudgående år, idet 2004-policen dog ikke omfatter ansvar, ligesom dækningsperioden
                                               - 6 -
påbegyndes ved arbejdets påbegyndelse eller aflæsning af vindturbiner og løber indtil ud-
stedelse af toc (”taking over certificate”), dog ikke mere end 18 måneder.
ear-forsikringerne indeholder endvidere en særlig dækning af “designer’s risks”. der er
enighed mellem parterne om, at forsikringen ifølge denne del af aftalen ikke dækker følgende:
      ”c) omkostningerne, som er nødvendige til udskiftning, reparation eller af-
      hjælpning af eventuelle mangler i design, planer, specifikationer, materialer eller
      den håndværksmæssige udførelse, men såfremt fysiske skader opstår som følge af
      sådanne mangler, skal denne undtagelse være begrænset til de yderligere
      omkostninger til forbedringer af det oprindelige design, planer, specifikationer,
      materialer eller håndværksmæssig udførelse.”
erhvervs- og produktansvarsforsikringerne for årene 2004-2006
erhvervs- og produktansvarsforsikringerne for årene 2004-2006 er ligesom ear-forsikrin-
gerne blevet nytegnet årligt og har som sikrede på policerne vestas wind systems a/s og
fuldt ud ejede datterselskaber i ind- og udland.
erhvervs- og produktansvarsforsikringspolicen for 2004 omfatter blandt andet erhvervsan-
svar, produktansvar og ingrediensdækning. den samlede forsikringssum udgør efter policen
500 mio. kr. følgende fremgår blandt andet af policen vedrørende arten af de dækkede risici,
beregninger og rådgivning:
      ”risikoens art
      alle aktiviteter, der kan henføres til sikredes normale forretningsområde herunder,
      men ikke begrænset til:
      produktion, salg, transport, montage, reparation og service af vindmøller og
      supervision i forbindelse hermed. …
      beregninger og rådgivning:
      forsikringen dækker udelukkende den del af sikredes virksomhed, som vedrører
      fabrikation og/eller salg af vindmøller samt tilknyttede ydelser hertil.
      forsikringen dækker kun ansvar for skade forvoldt i forbindelse med beregninger
      og rådgivning, når ansvaret pådrages i direkte tilknytning til de af forsikringen
      omfattede og leverede produkter.
      heraf følger, at ansvar der ifaldes i forbindelse med konsulent- og rådgivnings-
      virksomhed (know how) eller anden immateriel virksomhed ikke dækkes.
                                               - 7 -
      dog er ansvar for fysisk skade som følge af fejlagtig eller mangelfuld rådgivning,
      supervising/tilsyn og formidling af knowhow, som sikrede har pådraget sig
      dækket i det tilfælde en bygherre, der i øvrigt modtager leverance fra sikrede i
      form af møller ekskl. tårn/fundament, får fremstillet tårne/fundamenter ud fra
      tårn/fundament-design leveret af vestas. endvidere er ansvar for fysisk skade i
      forbindelse med supervising/tilsyn i forbindelse opstilling af sikredes produkter
      omfattet.”
dækningen for ingrediensskade er begrænset til 25 mio. kr. pr. skade pr. år og i øvrigt re-
guleret af en særlig bestemmelse. denne særlige bestemmelse, der er afløser de almindelige
forsikringsbetingelsers § 3, stk. 4, har følgende ordlyd:
      ”forsikringen dækker sikredes ansvar for skade på eller tab vedrørende ting,
      herunder bygninger
      a. som sikredes produkt eller ydelse er gjort til en del af, er opblandet eller
      indarbejdet i, sammenføjet med, benyttet til emballering af eller på anden måde
      forbundet med,
      b. som sikredes produkt eller ydelse er oparbejdet til, benyttet til oparbejdelse af
      eller foder for,
      c. som sikredes produkt eller ydelse benyttes til fremstilling, bearbejdning eller
      anden form for behandling af.
      dækning ydes i de i litra a-c nævnte tilfælde, hvad enten der foreligger en skade
      som angivet i stk. 1 eller et formuetab som angivet i stk. 3, 1. pkt., under de i
      øvrigt i stk. 1 nævnte betingelser, men kun med den herfor i policen særskilt
      angivne dækningssum.
      dækningen er begrænset til sikredes ansvar for det direkte tab forbundet med, at
      en fremstillet eller bearbejdet ting på grund af sikredes produkt eller ydelse må
      kasseres, repareres, er blevet dyrere at fremstille eller bearbejde eller mindre
      værd.
      dækning ydes kun for den fremstillede eller bearbejdede tings værdiforringelse,
      de yderligere fremstillings- eller bearbejdningsomkostninger eller selve
      reparationsudgiften.
      andre omkostninger og tab, herunder som følge af udsendelse af personel,
      hjemkaldelse, opsporing, undersøgelse eller transport af den fremstillede eller
      bearbejdede ting eller udsendelse af meddelelser vedrørende denne, dækkes ikke.
      i de tilfælde, hvor sikredes produkt eller ydelse har forvoldt skade på, eller tab
      vedrørende ting som nævnt i litra a og b, sker dækning med fradrag af værdien af
      sikredes produkt eller ydelse uden defekt.”
                                                 - 8 -
policen indeholder endvidere blandt andet bestemmelser om, at forsikringen inden for den
aftalte forsikringssum også dækker det ansvar, som sikrede måtte kunne blive pålagt for tab
eller skade forvoldt på personer eller ting forvoldt af sikredes underentreprenører eller
underleverandører under udførelsen af sikredes entrepriser.
de almindelige betingelser for erhvervs- og produktansvarsforsikringen (nr. 54-92) inde-
holder blandt andet følgende bestemmelser om forsikringstiden i § 9, stk. 1, 2 og 4:
       ”§ 9. forsikringstid
       forsikringen dækker erstatningskrav, som er rejst mod sikrede i forsikringstiden.
       2. et erstatningskrav anses for rejst på det tidligste af følgende tidspunkter:
       a) det tidspunkt, hvor sikrede modtager første skriftlige henvendelse i anledning af
       en skade eller et tab med krav om erstatning,
       b) det tidspunkt, hvor forsikringstageren eller den, hvem det på dennes vegne
       påhviler at lede virksomhedens drift, får sin første viden om,
       1) at der er indtrådt en skade eller et tab, eller
       2) at der er umiddelbar, fare for, at der vil indtræde en skade eller et tab,
       som kan være forårsaget af sikredes handlinger eller undladelser, produkter eller
       ydelser.”
       …
       4. forsikringen dækker ikke skade eller tab konstateret før den i policen herom
       angivne dato”
herudover indeholder policen en særlig bestemmelse om adgang til efteranmeldelse af krav.
denne bestemmelse, der erstatter de almindelige betingelsers § 9, stk. 3, har følgende ordlyd:
       ”efteranmeldelse:
       anmeldelsesfristen i almindelige betingelser nr. 54-92 § 9, stk. 3, på 3 måneder
       er udvidet til 2 år. endvidere er fristen på 2 år for skriftlig henvendelse med krav
       om erstatning ændret til 5 år.”
forsikringsbetingelsernes § 11 indeholder følgende bestemmelse om maksimumdækning ved
serieskader:
       ”§ 11. maksimumdækning ved serieskader
       erstatningskrav, som efter § 9 er rejst mod sikrede i anledning af skade eller tab
       forårsaget af samme ansvarspådragende forhold, betragtes som én forsik-
       ringsbegivenhed (serieskadekrav).
                                                 - 9 -
      2.     serieskadekravet anses for rejst på det tidspunkt, hvor det første krav i serien
      rejses, jf. § 9. er første krav i serien rejst forud for denne polices ikrafttræden eller
      efter denne polices ophør, er ingen del af serieskaden dækket under denne police.
      3. i det omfang, de enkelte krav i serien vedrører skader, der er konstateret før den
      i policen herom angivne dato (jf. § 9, stk. 4), dækker policen ikke disse skader
      eller tab.”
erhvervs- og produktansvarspolicerne for 2005 og 2006 er affattet på engelsk. den samlede
forsikringssum udgør nu 200 mio. kr. ingrediensskadedækningen er i policerne for 2005 og
2006 blevet forhøjet til 50 mio. kr. med en selvrisiko på 500.000 kr. bestemmelserne i de
almindelige forsikringsbetingelser §§ 9 og 11 svarer til bestemmelserne i policen for 2004,
idet ”krav-rejst”-princippet i § 9 dog er ændret til et ”occurrence”-princip.
policen for 2005 indeholder desuden følgende bestemmelse om forsikringsdækning i for-
bindelse med rådgivning:
      ”3. beregninger og rådgivning
      …
      den forsikredes aktiviteter som rådgiver, formidler af knowhow osv. er dækket af
      denne police, såfremt denne rådgivning leveres i direkte forbindelse med le-
      veringen af fysiske produkter eller serviceydelser.
      derudover er forsikringen udvidet til at dække ansvar for fysiske skader lidt af
      den forsikrede som følge af urigtig eller utilstrækkelig rådgivning, tilsyn eller
      formidling af knowhow uden samtidig levering af den forsikredes produkter, dog
      maksimalt med et beløb på kr. 25 millioner pr. krav pr. år. ydermere er det en
      betingelse, at rådgivningen/tilsynet ydes og at knowhow formidles i forbindelse
      med aktivitetsområder, som den forsikrede normalt ville påtage sig.
      for klarhedens skyld skal det udtrykkeligt fastslås, at den forsikredes aktiviteter
      for så vidt angår tilsyn, fjernovervågning og kontrol af vindturbiner anses for
      værende serviceydelser, der er dækket af de generelle bestemmelser om an-
      svarsforsikring, og som følge deraf gælder den særlige begrænsning angivet
      ovenfor ikke for ejendomsskade eller personskade som følge af sådanne ser-
      viceydelser.”
den tilsvarende bestemmelse i policen for 2006 er stort set identisk hermed.
nærmere om hændelsesforløbet
i perioden 1997-2008 leverede vestas deutschland gmbh et betydeligt antal vindmøller til
kunder i tyskland og østrig. vindmøllerne var af typerne v66, v80 og v90.
                                                - 10 -
det fremgår af de under sagen fremlagte uddrag af leveringsaftaler vedrørende vindmøllerne
og af en erklæring af 13. april 2010 fra vice president legal i vestas deutschland gmbh,
christina gordes, at vestas skulle levere og opføre vindmøllerne. vestas leverede også en
fundamentssektion, men etablering af fundamentet var ikke en del af leveringsaftalen.
fundamenterne er således blevet udført på grundlag af særskilte aftaler indgået direkte
mellem køberne af vindmøllerne og de udførende entreprenører.
som en del ydelsen forsynede vestas deutschland gmbh imidlertid kunderne med nærmere
instruktioner til brug for etableringen af fundamentet i form af designspecifikationer og
statiske beregninger. dette materiale var udarbejdet af bergmann bauingenieure (bbi), et
mindre, personligt drevet tysk firma, der således havde fungeret som underleverandør for
vestas. designspecifikationerne og de statiske beregninger er herefter typisk indgået som en
del af myndighedernes typegodkendelse af møllen til brug for indhentning af byggetilladelse.
.
efterfølgende viste det sig, at der er opstået revnedannelser i et meget betydeligt antal fun-
damenter opført på grundlag af designspecifikationer og statiske beregninger, som vestas har
ladet udarbejde.
vestas har oplyst, at den første registrerede henvendelse hos vestas vedrørende (blandt andet)
revner i et fundament er et brev af 25. november 2004 fra kunden windkonzept. brevet er
stilet til en hr. patent, som efter det af vestas oplyste var kunderådgiver i vestas deutschland
gmbh, og en hr. lasarow, der var projektleder med praktisk ansvar for opstilling af
vindmøller. i brevet anføres det under overskriften ”reklamation vedr. fundamentplan og
projektering – vestas” vedrørende vindmøllepark springberg og sichau blandt andet, at der
dels var opstået en cirkelformet revne i den største del af fundamenterne på vestas’ v80-
møller angiveligt på grund af en projekteringsfejl som følge af mangelfuld hensyntagen til
tårnvibrationer, dels at der var vandindtrængen i fundamentkælderen angiveligt som følge af
mangelfuld tætning.
i løbet af 2005 modtog vestas flere henvendelser fra kunder vedrørende revner i vindmøl-
lefundamenterne. disse henvendelser blev efter det oplyste alle afvist under henvisning til, at
fundamenterne ikke indgik som en del af vestas’ leverance.
                                             - 11 -
samtidig blev der i en række tilfælde iværksat isoleret bevisoptagelse, ligesom der begyndte
at blive anlagt retssager mv. mod blandt andet vestas i både tyskland og østrig.
ved e-mail af 5. april 2006 skrev jesper stensgaard fra vestas wind systems a/s følgende til
if skadeforsikring:
       "vi adviserer herved om, at der er konstateret revner i et antal fundamenter i
       tyskland. der pågår p.t. undersøgelser for at fastslå årsag og omfang."
i sammenhæng med en e-mail korrespondance af 8. juni 2006 med petra pein fra vestas
deutschland gmbh om skader på fundamenter i vindmølleanlæg i görmin og helmstedt
accepterede if skadeforsikring en suspension af forældelsen i et tidsrum på 6 måneder.
ved e-mail fra if skadeforsikring til vestas af 9. juni 2006 anmodede if skadeforsikring om
yderligere oplysninger i sagen og anførte blandt andet følgende:
       "jeg har ikke modtaget oplysninger om skadedato, men har indsat den 1. april
       2006 som skadedato for at oprette sagen. hvornår hørte i om problemet med de
       revnede fundamenter første gang?”
på foranledning af vestas deutschland gmbh – og under inddragelse af blandt andet en
skønserklæring af 17. februar 2006 vedrørende et vindmølleanlæg i görmin og en skønser-
klæring af 24. februar 2006 vedrørende et vindmølleanlæg i helmstedt, begge udarbejdet af
ingeniørfirmaet zorn – udarbejdede ingeniørfirmaet psi en rapport af 25. oktober 2006 med
blandt andet et forslag til konceptudbedring og forebyggelse af skader på vindmølle-
fundamenter til møller af typen v80.
ved brev af 9. november 2006 orienterede vestas deutschland gmbh alle ejere af vindmøller
af typerne v80 og v90 om risikoen for revner i fundamenterne. vestas opfordrede i brevet
ejerne til omgående at lade fundamenter til vindmøller af typerne v80 og v90 undersøge og i
givet fald tage de nødvendige forholdsregler.
ved e-mail af 19. januar 2007 accepterede if skadeforsikring – i forlængelse af en forud-
gående korrespondance – suspension af forældelse for et tidsrum på yderligere 6 måneder.
                                              - 12 -
en betydelig del af de i sagen omhandlede vindmøllefundamenter var omfattet af forsikringer
tegnet af vestas' kunder hos blandt andet forsikringsselskabet gothaer allgemeine
versicherung ag (gothaer). en del af disse forsikringer blev tegnet som led i en rammeaftale
indgået mellem vestas og forsikringsselskabet, og for disse forsikringers vedkommende er
både vestas og vindmøllekunden sikret under policen. alternativet til en forsikring hos
gothaer formidlet under rammeaftalen var, at ejeren af vindmøllen selv tegnede en forsikring,
hvilket en del kunder valgte at gøre enten ved en direkte aftale med gothaer eller ved en aftale
med blandt andre forsikringsselskabet allianz, der også tegnede vindmølleforsikringer.
gothaer havde efter det oplyste indledningsvis afvist at yde forsikringsdækning. ultimo 2007
blev der imidlertid indgået en forligsaftale mellem gothaer og vestas. hovedindholdet af
denne aftale, hvis indhold i øvrigt er fortrolig, indebærer, at gothaer dækker halvdelen af de
skader, der konstateres på møller forsikret hos gothaer op til samlet eur 15 mio., ligesom
gothaer giver afkald på at gøre regres gældende over for vestas.
ved e-mail af 15. november 2007 til vestas tiltrådte if skadeforsikring forliget med gothaer.
det fremgår af e-mailen, at tilslutningen alene indebærer, at if skadeforsikring i relation til
sine eventuelle dækningsforpligtelser over for vestas ikke vil bebrejde vestas, at man ikke
havde opnået et højere dækningstilsagn fra gothaer.
i forbindelse med vestas’ drøftelser med gothaer om forsikringsdækning under de policer,
der var tegnet af kunder, blev professor dr.ing. jens minnert anmodet om en sagkyndig
vurdering vedrørende revner i fundamenter på vindmøller af typen v80 med henblik på
fastlæggelse af årsagerne til revnedannelserne. denne sagkyndige vurdering foreligger i
professorens skønserklæring af 10. september 2007 og et tillæg 1 til denne erklæring af 4.
oktober 2007. professor, dr.ing. jens minnert konkluderer i sin erklæring af 10. september
2007 i dansk oversættelse følgende:
      ”undersøgelsesrapporterne kan sammenfattes som følger:”
      1. den model for belastningsfordeling via den øverste trykflange og den nederste
      trækflange, som er anslået i den statiske beregning, indtræder efter dannelse af
      talrige revner i betonen. denne revnedannelse frembringer betonafskalninger på
      fundamentets overside og trykrevner på fundamentets underside i område ved
                                               - 13 -
       trykkraftudledningen. yderligere forårsager revnedannelserne og afskalningerne
       en lastforskydning og et fald i stivhed for tårnfastspændingen samt i givet fald en
       ændring af tårnets dynamiske egenskaber (forandring af egenfrekvensen).
       2. på grund af den valgte konstruktion og de deraf følgende monteringsbetingelser
       for stålelementet er det næsten uundgåeligt, at der på grund af hhv. kontraktions-
       og afsætningsprocesserne opstår en revne under den øverste trykflange, der ud
       over de under punkt 1 beskrevne problemer fører til en forstærket lastforskydning
       på den nederste ”trykflange”. ydermere kan der opstå defekter ved
       fundamentbetonen under den øverste trykflange, da underløbet i hele fladen ikke
       kan kontrolleres. i dette område findes der i udførelselsesplanerne ingen
       yderligere injektionsslanger el.lign. til at sikre en tilstrækkelig kraftsluttende
       forbindelse.
       3. hele fundamentssektionen er udført uden forskydningsarmering. hvis man
       vurderer de beregnede forskydningsspændinger (fe-beregninger) med henblik på
       grænseværdierne for forskydningsspændingen i henhold til din 1045(88),
       kommer man til det resultat, at en forskydningsarmering i fundamentet er nød-
       vendig. dette gælder særligt i betragtning af de store dynamiske belastninger, som
       forekommer ved disse fundamenter (pulserende belastninger).
       som de omfattende fe-undersøgelser har vist, skyldes de tilstedeværende rev-
       nedannelser og afskalninger hovedsageligt en konstruktionsfejl i fundament-
       sektionen.”
i tillæg 1 af 4. oktober 2007 til skønserklæringen besvarede professor, dr.ing. jens minnert
nogle supplerende spørgsmål vedrørende armering og revnedannelser mv.
den 25. oktober 2007 blev der afholdt et møde om sagen hos vestas’ forsikringsmægler
optica. i mødet deltog repræsentanter fra if skadeforsikring, vestas og optica.
i et brev af 25. oktober 2007 skrev advokat lotte eskesen på vegne af vestas herefter til if
skadeforsikring blandt andet, at skaderne på fundamenterne efter vestas’ opfattelse skulle
dækkes under erhvervs- og produktansvarsforsikringen.
den 12. december 2007 blev der holdt endnu et møde om sagen hos optica med deltagelse af
repræsentanter fra if skadeforsikring, vestas og optica.
ved breve af 19. december 2007 og 17. marts 2008 rettede vestas på ny henvendelse til
ejerne af vindmøller af typerne v80 og v90. i brevet anførtes det, at vestas nu havde besluttet
at tilbyde kunderne en gratis inspektion af de relevante vindmøllers fundamenter med henblik
                                              - 14 -
på som led i et måleprogram at foretage måling af vindmøllernes bevægelser. ved brev af 18.
marts 2008 blev også ejere af vindmøller af typen v66 tilbudt at blive omfattet af
måleprogrammet.
i en sagkyndig erklæring af 6. juni 2008 indhentet af vestas wind systems a/s vedrørende
vindmøller af typerne v80 og v90 hos efg beratende ingenieure konkluderes det – i lighed
med blandt andet skønsrapporten fra professor dr. ing. jens minnert – at der er tale om en
konstruktionsfejl. det anføres herunder, at de i typestatikken indeholdte oplysninger og
dokumenter ikke er tilstrækkelige til en forsvarlig fremstilling af fundamentet.
vestas deutschland gmbh, repræsenteret af advokatfirmaet cms hasche siegle, og bbi
indgik den 23. september 2008 en forligsaftale, hvorefter vestas frafaldt at rejse krav mod
bbi mod, at bbi i verserende og fremtidige retssager om revner i fundamenterne forpligti-
gede sig til ikke at indtræde til skade for vestas.
advokatfirmaet cms hasche siegle, der på vestas’ vegne har varetaget behandlingen af de
krav, der er rejst af kunder i tyskland, og advokatfirmaet cms reich-rohrwig hainz, der har
varetaget behandlingen af krav rejst af kunder i østrig, har i erklæringer af 25. og 27. juni
2012 indhentet til brug for nærværende retssag redegjort nærmere for, hvorledes vestas’
interesser er blevet varetaget i forbindelse med de enkelte sagsforhold. i erklæringerne
konkluderes det blandt andet, at man på baggrund af indholdet af de indhentede
skønserklæringer og de afsagte domme, der alle gik vestas imod, fremadrettet søgte at forlige
sagerne på den for vestas gunstigste måde.
vestas har således i vidt omfang indgået forlig med berørte kunder. forligene indebærer, at
vestas påtager sig at overvåge fundamenternes tilstand og at foretage den nødvendige ud-
bedring.
forhandlingerne som led i de forlig, der blev indgået i forlængelse af retssagerne og de
isolerede bevisoptagelser i tyskland og østrig, tog udgangspunkt i en af vestas udarbejdet
standardaftale om udbedring af skader og overvågning af vindmøllefundamenterne inden for
rammerne af en serviceaftale med en varighed på 5 år. denne standardaftale blev ændret i
større eller mindre grad i forbindelse med forhandlingerne med kunderne, herunder således at
                                               - 15 -
løbetiden i visse tilfælde blev forlænget til 20 år, eller således at der også blev ydet erstatning
for driftstab.
den nødvendige udbedring af fundamenterne i henhold til forligsaftalerne er foretaget på
grundlag af et af vestas udarbejdet udbedringskoncept. konceptet, der efter det oplyste stadig
anvendes, bygger på, at beskadigede vindmøllefundamenter på grundlag af oplysningerne i en
skadesrapport udarbejdet af en uafhængig ingeniør inddeles i tre udbedringskategorier
afhængig af omfanget og karakteren af den nødvendige udbedring.
skaderne er efter det oplyste blevet udbedret af et og samme firma, der har fremsendt sine
fakturaer til betaling hos vestas deutschland gmbh.
betalingerne i henhold til dommene og de indgåede forlig mv. er foretaget af vestas
deutschland gmbh, der har fået refusion hos det danske moderselskab vestas wind systems
a/s.
der har som led i sagens behandling løbende været omfattende korrespondance mellem
repræsentanter fra vestas og if skadeforsikring. i denne korrespondance behandles blandt
andet spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om en serieskadeproblematik, herunder om der er
tale om en eller to serieskader, idet der er der optræder revner i fundamenter til vindmøller af
både type v80 og v90. der er endvidere en drøftelse af, om skaden eventuelt kunne være
dækket af ear-forsikringen hos codan eller de tidligere tegnede ear-forsikringer hos if
skadeforsikring, og i november 2008 rejste vestas formelt også krav efter ear-
forsikringerne.
if skadeforsikring afviste ved breve af 17. december 2008 og 27. marts 2009 dækning under
ear-forsikringerne
ved brev af 10. februar 2009 afslog if skadeforsikring at yde dækning under erhvervs- og
produktansvarsforsikringen.
der er under sagen fremlagt en omfattende korrespondance mellem vestas’ og if skade-
forsikrings advokater. korrespondancen omfatter tiden både før og efter sagsanlægget og
                                               - 16 -
omhandler en række forskellige forhold, der har været drøftet mellem vestas og if skade-
forsikring herunder for eksempel spørgsmålet om, hvilke oplysninger if skadeforsikring
havde behov for i forbindelse med sagens behandling, dækning under ansvarsforsikringens
ingrediens- og komponentskadedækning, rettidig anmeldelse af krav og forældelse samt
dækning under ear-forsikringerne.
professor, dr. ing. jens minnert har i en skønserklæring af 9. april 2010 indhentet af vestas
konkluderet, at de statiske beregninger, der ligger til grund for typegodkendelsen af vind-
møllefundamenter vedrørende møller af typen v80 ikke er foretaget korrekt, idet de tilladte
værdier for beregningerne er overskredet med mellem 7 og 52 %.
professor dr. ing. jens minnert har desuden i en skønserklæring af 5. juli 2011, der er ind-
hentet til brug for retssagen til belysning af, om der er tale om en eller flere serieskader (for
hver af møllerne v80 og v90), konkluderet, at der er tale om én serieskade, og at skaderne
således skyldes de samme forhold.
vestas’ tabsopgørelse
vestas har i en opgørelse af 30. juni 2013 og i en opdateret tabsopgørelse, der dækker peri-
oden frem til den 31. juli 2014, opgjort sit tab til eur 23.725.000 svarende til påstands-
beløbet under påstand 1.
tabsopgørelsen er baseret på vestas’ bogføring over afholdte udgifter i forbindelse med
udbedring af skader på fundamenter. tabsopgørelsen af 30. juni 2013 – men ikke den senere
opdatering heraf – er blevet revideret af vestas-koncernens revisionsfirma, pwc.
tysk og østrigsk ret
professor wolfgang wurmnest, universitetet i augsburg, har til brug for sagen udfærdiget en
erklæring af 17. juni 2014 om tysk ret. professor andreas kletecka, universitetet i salzburg,
har ligeledes til brug for sagen udfærdiget en erklæring af 14. august 2014 om østrigsk ret.
holland
det fremgår af sagen, at if skadeforsikring i 2009 har ydet dækning under ear -forsikringen
for skader på fundamenter på to vindmøller, der er opstillet af vestas i holland. af et
                                               - 17 -
mødereferat af 12. marts 2009 fremgår det, at dækningen er ydet pr. kulance under henvisning
til et tidligere meddelt dækningstilsagn under car-policen (dvs. ear-forsikringen).
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af hans jörn riecks, karin stellmacher, petra pein,
günther hecker, helge frohn, hanne halse, henrik stamer, inge andersen, palle njor, claus
lindholm jacobsen, jens minnert, dorotee jantzen, thomas berg, poul s. nørgaard, mikkel
vangsgaard, bernt sandell, andreas kletecka, wolfgang wurmnest og christina gordes.
hans jörn riecks har forklaret blandt andet, at han er tidligere geschäftsführer i vestas
deutschland gmbh. han blev ansat i vestas i 1993, og var fra 1999 og indtil sin fratræden i
2012 direktør i vestas deutschland gmbh. han beklæder i dag en direktørstilling i siemens
windpower i danmark.
vestas indgik som hovedregel aftale med kunderne i tyskland og østrig om levering og
installering af vindmøller på købers fundament. opførelse af fundamenterne var således i
langt de fleste tilfælde ikke en del af aftalen med vestas. der var imidlertid knyttet et bilag til
aftalerne omhandlende et typegodkendt fundament, der kunne anvendes, hvis jordbunds-
forholdene var til det. senere er aftalegrundlaget dog blevet ændret, således at fundamentet
ikke længere indgår i typegodkendelsen.
som han erindrer det, blev de første klager over revner i fundamenterne modtaget fra 2003.
han kan ikke huske, hvem de første klager kom fra. klagerne blev i første omgang afvist, da
vestas mente, at revnerne skyldtes udførelsesfejl. denne linje fulgt vestas i ca. 2 ½ år. i 2003
blev der vist modtaget 8-10 klager. herefter eskalerede antallet af klager over fundamenterne.
alle indkomne kundeklager, herunder klager over manglerne ved fundamenter, blev indsat i
en oversigt.
han er næsten sikker på, at problemerne med fundamenterne blev nævnt på et bestyrelses-
møde ultimo 2003 i vestas deutschland gmbh kort før fusionen med neg micon. under
mødet blev det blandt andet drøftes, om der skulle hensættes beløb til garantisager, og i den
forbindelse blev problemerne med fundamenterne nævnt blandt de potentielle risici. man var
dog på daværende tidspunkt ikke klar over, at der var tale om en designfejl, ligesom det under
                                             - 18 -
alle omstændigheder ville være et forhold, der var omfattet af vestas forsikringsdækninger.
han mener derfor, at der ikke blev truffet beslutning om hensættelser. det skal nok passe, at
han i 2006 under et møde med koncernens administrerende direktør ditlev engel har
orienteret om sagen vedrørende skaderne på fundamenterne, men det har formentlig blot
været ét møde ud af en række møder om spørgsmålet.
i 2004 begyndte vestas at modtage de første sagsanlæg. det var juridisk afdeling, der stod for
at registrere henvendelser fra kunderne. han blev orienteret om sagen dels af juridisk afdeling
dels af de enkelte kunderådgivere.
han er bekendt med windkonzepts brev af 25. november 2004 til vestas deutschland gmbh.
windkonzept havde i 2001 købt møller til to vindmølleprojekter. der var en tale om en
vanskelig kunde, som der blev anvendt meget tid på, fordi der var en del tekniske problemer
med blandt andet vibrationsdæmperne på denne årgang af vindmøller. det var et generelt
problem, som således ikke var begrænset til windkonzept, og der var generelt mange
kundehenvendelser i denne periode. de tekniske problemer havde imidlertid ført til, at
windkonzept nægtede at betale i henhold til aftalen, og han blev på ugebasis orienteret om
status i sagen. han blev også orienteret om windkonzepts reklamation over fundamenterne.
vestas deutschland gmbh tog hånd om reklamationerne over vindmøllerne, men for så vidt
angår fundamenterne henholdt man sig i lang tid til, at der var tale om en udførelsesmangel,
der ikke vedrørte vestas. alle henvendelser vedrørende mangler ved fundamenterne blev
således afvist indtil ultimo 2005/primo 2006, hvor der blev nedsat en specialgruppe til at
afdække problemets omfang.
de fleste vindmøller var kasko- og driftstabsforsikret af kunderne hos forsikringsselskaberne
gothaer, allianz og viktoria under nogle rammeaftaler, som vestas havde indgået med
forsikringsselskaberne for at sikre sine kunder de bedste markedsvilkår. der var således kun
enkelte kunder, der forsikrede sig uden om rammeaftalerne, idet rammeaftalerne gav en bedre
dækning. alle projekter skulle have forsikringsdækning navnlig af hensyn til finansiering.
vestas afviste i starten henvendelser om revner i fundamenter med henvisning til de fore-
liggende typegodkendelser, som på daværende tidspunkt omfattede fundamenter, men i takt
med at antallet af kundehenvendelser steg, begyndte vestas i 2005 at se på, hvordan man
                                              - 19 -
kunne hjælpe kunderne, også selvom det stadig var opfattelsen, at der var tale om ud-
førelsesfejl, som vestas ikke kunne gøres ansvarlig for. der viste sig efterhånden et skade-
billede, hvorefter problemet var, at den ring, der var støbt ned i fundamentet, var begyndt at
bevæge sig med revnedannelser til følge. revnedannelserne ville eskalere, hvis der ikke blev
gjort noget. skaderne på fundamenterne blev inddelt i tre kategorier alt efter omfanget af de
skader, som bevægelserne havde forårsaget. kategori 1, hvor der alene havde været tale om
mindre bevægelser, og hvor der derfor kun var behov for mindre udbedringer, omfattede på
daværende tidspunkt ca. 90 % af det samlede antal skader. de sidste 10 % blev henført under
kategori 2 eller 3, som krævede større reparationsarbejder. der var vel 10-15 møller, der
havde behov for en større reparation, herunder en af møllerne fra windkonzept. vestas’
samarbejdspartere havde en fast pris på udbedringsomkostningerne alt efter omfanget af
arbejder, der skulle foretages under de enkelte kategorier af skader. i kategori 1 skulle der i
visse tilfælde kun ske forsegling, hvilket kostede eur 3.000-5.000. var der også behov for at
injicere specialhærdende beton, lå udgiften på eur 8.000-15.000. i de dyrere kategorier lå
udbedringsomkostningerne på eur 40.000-60.000. for enkelte møllers vedkommende lå
udbedringsomkostningerne på over eur 200.000.
forliget mellem vestas og gothaer blev indgået, fordi gothaer havde kasko- og driftstabs-
forsikret et betydeligt antal møller i tyskland og derfor ikke kunne holde til at få et dårligt ry.
gothaer havde antaget ekspertbistand med henblik på at vurdere, om manglerne på fun-
damenterne skyldtes udførelsesfejl eller designfejl. han erindrer ikke, hvorfor forliget endte
på et dækningstilsagn på eur 15 mio. forliget gik i øvrigt ud på, at halvdelen af
udbedringsomkostningerne skulle betales af henholdsvis vestas og gothaer inden for den
aftale ramme. forligets indhold skal ses i lyset af, at det på daværende tidspunkt ikke var
klart, om der var en tale om en designfejl eller en udførelsesfejl. havde det været klart, at der
var tale om en designfejl, ville ansvaret entydigt have ligget hos vestas.
omkring 2005-2006 nedsatte vestas en intern specialgruppe, der skulle se på, om der kunne
være tale om en designfejl.
vestas deutschland gmbh’s brev af 9. november 2006 blev sendt til kunderne for at sikre, at
skaderne ikke udviklede sig yderligere, også i forhold til de kunder der ikke tidligere havde
ladet fundamenterne undersøge. brevet er formentlig en konsekvens af specialgruppens
                                                - 20 -
arbejde. han erindrer ikke, om det var rapporten af 25. oktober 2006 fra psi, der umiddelbart
gav anledning til udsendelse af brevet af 9. november 2006.
det gik op for ham, at der var et problem for vestas i takt med, at der begyndte at komme
flere klager fra kunder i både østrig og tyskland. i takt hermed opstod der også en bekymring
for, at der kunne være tale om en designfejl. da dommene begyndte at blive afsagt, kom det
imidlertid hurtigt til at stå klart, at skaderne på fundamenterne skyldtes en designfejl.
i forbindelse med vestas’ forligsforhandlingerne med kunderne gik man fra vestas’ side efter
et 5-årigt ansvar. det blev sværere at opnå en sådan aftale, hvis der var anlagt retssag. han var
involveret i disse drøftelser, men deltog ikke i den direkte kontakt med kunderne i de
uproblematiske sager. i de sager, hvor der anlagt sag, og hvor der var tale om at påtage sig et
20-årigt ansvar, var han direkte inddraget i forligenes tilblivelse. han blev i perioden indtil sin
fratræden ved med at modtage en løbende månedlig orientering om status vedrørende mangler
ved fundamenterne, men han beskæftigede sig mest intensivt med sagerne i forligsfasen i
2009-2010 efter modtagelsen af de første domme.
hovedparten af retssagerne blev forligt, herunder fra vestas’ side med accept af en 20-årig
garanti for fundamenterne i forbindelse med serviceaftaler. serviceaftalerne indebar, at vestas
overtog den tekniske risiko for, at vindmøllen fungerede. som en del af serviceaftalen skulle
vestas årligt kontrollere og om nødvendigt reparere fundamenterne. kunderne betalte et fast
årligt beløb for serviceaftalen. den årlige standardpris lå på eur 4.000–4.500 årligt. for
nogle kunder var serviceaftalen dog lidt billigere, og for andre var den helt gratis, alt
afhængig af udfaldet af forhandlingerne og forhandlingspositionerne. vestas’ tekniske
afdeling havde i den forbindelse udarbejdet en kalkulation over, hvorledes skaderne
forventede at udvikle sig, og prisen for serviceaftalerne blev fastsat herefter. han ved ikke,
hvor stor en andel af kunderne, der indgik på en sådan aftale. den interne kalkulation gik ud
på, at de fremtidig reparationsomkostninger ville blive dækket fra betalingen af serviceaftaler
vedrørende 1/3 af de omhandlede møller.
karin stellmacher har forklaret blandt andet, at hun blev ansat i vestas i december 2004 i
forbindelse med, at vestas og neg micon fusionerede. på daværende var hun leder af
                                                - 21 -
”complaints management” i neg micon. hun har ikke haft noget at gøre med forsikringerne.
hun delte kontor med petra pein, der stod for kontakten til gothaer.
sommeren 2005 var første gang hun hørte om, at der var problemer med nogle fundamenter.
det skete i tilknytning til et brev til vestas’ juridiske afdeling fra en østrigsk advokat, der
repræsenterede en østrigsk vindmøllepark. hun blev bekymret over brevets indhold og
indhentede i første omgang bistand i teknisk afdeling. hun skrev herefter til advokaten, at
fundamenterne ikke var vestas’ ansvar, men tilføjede også, at vestas som kontraktspart ville
gøre, hvad man kunne for at hjælpe. den pågældende advokat skrev mange breve til vestas.
hun kan ikke erindre, om der også kom henvendelser fra andre advokater.
hun har ikke noget kendskab til windkonzepts brev af 25. november 2004 til vestas, og hun
er ret sikker på, at brevet ikke tilgik juridisk afdeling. hvis hun havde set dette brev, ville det
- i lighed med det tidligere modtagne brev fra den østrigske advokat – have vakt hendes
bekymring. hun var klar over, at der var problemer med den pågældende vindmøllepark, men
det drejede sig om andre forhold end fundamenterne.
hun orienterede første gang direktionen i vestas om problemerne med fundamenter i april
2006. årsagen hertil var, at der kom flere og flere sager herom. i forbindelse med oriente-
ringen foreslog hun, at vestas foretog yderligere undersøgelser i forhold til spørgsmålet om
dækning efter erhvervs- og produktansvarsforsikringen. så vidt hun erindrer, iværksatte helge
frohn sådanne yderligere undersøgelser, og ingeniørfirmaet psi's rapport af 25. oktober 2006
er et af resultaterne heraf.
forud for vestas brev af 9. november 2006 til kunderne havde man rådført sig med vestas’
eksterne advokat, herunder om indholdet af brevet. hun ved ikke, hvornår den eksterne
advokatforbindelse første gang blev inddraget i sagen.
hun kan ikke sige, hvornår det stod klart for hende, at vestas i juridisk henseende kunne blive
ansvarlig for fundamenterne. det var en flydende proces. hun henvendte sig på et tidspunkt
til ledelsen for at få klarlagt, om vestas eventuelt kunne have et ansvar. det, der accelererede
processen, var retssagerne og de isolerede bevisoptagelser, særligt vedrørende
                                               - 22 -
vindmølleanlæggene i østrig. der var vedrørende østrig syv til otte søgsmål, der blev anlagt i
2007.
hun har formentlig på et tidspunkt fået en kopi af ingeniørfirmaet zorns rapport af 17. februar
2006 om vindmølleanlægget i görmin. det er imidlertid ikke sket allerede i februar 2006, idet
det først var hen mod slutningen af marts 2006, at hun begyndte at gøre sig overvejelser om,
hvad direktionen skulle orienteres om.
hun erindrer ikke at have set ingeniørfirmaet zorns rapport af 24. februar 2006 vedrørende
vindmølleanlægget i helmstedt. hun er imidlertid bekendt med, at der på et tidspunkt kom en
klage fra kunden i helmstedt.
i takt med sagens udvikling blev det klart, at vestas var forpligtet til også at forholde sig til
spørgsmålet om revner i fundamenterne.
hun var kun i begyndelsen og kun i et vist omfang inddraget i indgåelsen af de enkelte forlig
med kunderne, da denne opgave fortrinsvis blev varetaget af anden kollega. i forhold til nogle
kunder lykkedes det som led i forliget at opnå betaling for den serviceaftale, der indgik som
en del af forliget. i forhold til andre kunder havde vestas ikke held hermed. navnlig for så
vidt angår sagerne fra østrig, hvor vestas tabte i højeste retsinstans, indeholdt forligsaftalerne
ringe vilkår for vestas.
petra pein har forklaret blandt andet, at hun blev ansat i vestas deutschland gmbh i sep-
tember 2003. hun beskæftiger sig med virksomhedens forsikringsforhold. forud for an-
sættelsen i vestas arbejdede hun 16 år i et erhvervsforsikringsselskab. de forsikringsaftaler,
som hun stod for indgåelsen af, omfattede vestas central europe. der blev dog også indgået
forsikringsaftaler, der kun gjaldt for tyskland og holland. hun er sagsbehandler og har ikke
en ledende rolle i vestas.
sommeren 2005 hørte hun første gang om, at der var problemer med nogle fundamenter. hun
hørte om det på et helt generelt plan under en telefonsamtale med en medarbejder fra
forsikringsselskabet allianz, uden at det på daværende tidspunkt var nærmere defineret,
hvilke skader der var tale om. telefonsamtalen med den pågældende medarbejder handlede
                                              - 23 -
egentlig om noget helt andet, men til sidst i samtalen spurgte den pågældende medarbejder,
om hun vidste noget om, at der var opstået skader på nogle vindmøllefundamenter. det havde
hun imidlertid ikke kendskab til på daværende tidspunkt. medarbejderen fra allianz
tilkendegav, at han ville sende hende yderligere materiale om sagen. hun modtog imidlertid
aldrig noget materiale fra den pågældende, men nogen tid senere modtog hun materiale
andetsteds fra hos allianz. i marts 2006 modtog hun også materiale fra gothaer. hun ved
ikke, om det materiale, hun modtog fra allianz, var ingeniørfirmaet psi’s skønsrapport af 24.
februar 2006.
hun modtog zorns rapport af 17. februar 2006 vedrørende vindmølleanlægget i görmin og en
anden rapport under et møde, som hun i marts 2006 holdt i anden anledning med med-
arbejdere fra gothaer. hen mod slutningen af mødet fik hun oplyst, at der var blevet anmeldt
skader på fundamenter på møller, der var forsikret hos gothaer.
i forlængelse af mødet orienterede hun product manager helge frohn hos vestas om de
oplysninger, hun havde modtaget. det blev besluttet, at forholdene skulle undersøges nær-
mere, før ledelsen i vestas blev orienteret, idet der jo på daværende tidspunkt kun var to
kendte skadestilfælde. det er meget sandsynligt, at hun i forlængelse af mødet med gothaer
også har henvendt sig til jesper vangsgaard hos vestas wind systems a/s i danmark, idet
han var ansvarlig for den erhvervs- og produktansvarsforsikring, der var tegnet i danmark, og
i øvrigt var hendes kontaktperson i forhold til produktansvarsforsikringsforhold. hun rettede
kun henvendelse til jesper vangsgaard, når der var tale om store produktansvarssager, som
skulle dækkes over masterforsikringen. som hovedregel blev forsikringsforholdene afklaret
over de forsikringer, der var tegnet lokalt i tyskland.
hun kan ikke konkret huske sin e-mail af 8. juni 2006, men som det fremgår af e-mailen, blev
den sendt til jesper vangsgaard for at give ham yderligere information om sagen. hun kunne
ikke acceptere et afkald på at protestere mod forældelse, uden at forsikringen også havde sagt
god for denne fremgangsmåde, og det var hendes forventning, at jesper vangsgaard ville
kontakte if skadeforsikring.
hun delte på daværende tidspunkt kontor med karin stellmacher. hun kan ikke erindre, om
hun drøftede spørgsmålet om skader på fundamenterne med hende.
                                             - 24 -
hun var inddraget i sagen i forbindelse med den efterfølgende udbedring af skaderne, her-
under i 2007 i forhold til gothaer vedrørende fordeling af omkostningerne.
hun var sammen med torben sandfeld nielsen, helge frohn, rasmus zoffmann knudsen,
karin stellmacher og søren jensen medlem af en projektgruppe vedrørende skaderne på
fundamenterne. senere blev projektleder günther hecker også medlem af projektgruppen.
hun var i sin egenskab af forsikringsmedarbejder kun inddraget i de løbende anmodninger til
gothaer om forsikringsdækning og andre forsikringsspørgsmål. forligsaftalen med gothaer
og vilkårene herfor blev drøftet i projektgruppen. torben sandfeld nielsen og rasmus
zoffmann knudsen underskrev aftalen på vestas’ vegne efter, at forligsaftalen var blevet
godkendt i ledelsen.
vestas deutschland gmbh havde indgået en rammeaftale med gothaer. rammeaftalen blev
indgået for at sikre vestas og samtidig opnå bedre betingelser for kunderne. rammeaftalen
indeholdt blandt andet en serieskadeklausul, der inden for en ramme på eur 15 mio. indebar,
at de første fem skader på samme anlæg blev dækket fuldt ud. de følgende fem skader blev
herefter dækket med halvdelen, mens øvrige skader ikke var dækket af forsikringen.
den forligsaftale, der blev indgået mellem vestas og gothaer, skal ses i lyset af vestas’ gode
forhold til gothaer og den omstændighed, at begge parter var usikre på dækningsomfanget.
beslutningen om at indgå forligsaftalen blev hende bekendt truffet af ledelsen i danmark.
hun har ingen erindring om, at der blev inddraget ekstern advokatbistand i forbindelse med
forligsaftalen med gothaer.
günther hecker har forklaret blandt andet, at han er uddannet som jurist og blev ansat som
strategisk indkøber i vestas i december 2006. han var medlem af den projektgruppe, der i
marts/april 2008 blev nedsat til afklaring af problemerne vedrørende vindmøllefundamen-
terne. projektgruppen havde deltagere fra både teknologiafdelingen, projekteringsafdelingen
og juridisk afdeling. projektgruppen blev mere eller mindre etableret af ham, men der var
også andre kolleger, der forinden havde beskæftiget sig med emnet. hans opgave i
projektgruppen var at opnå enighed med kunderne om en istandsættelsesløsning.
                                              - 25 -
arbejdet med både at undersøge skaderne på fundamenterne og foretage de nødvendige
reparationer var outsourcet til underleverandører. der var tre udbedringskategorier, og det
blev efter foretagelse af blandt andet kerneboringer og navnlig de efterfølgende beregninger
foretaget af den tilknyttede statiker afklaret, hvilken kategori den enkelte vindmølle skulle
henføres under. der blev udarbejdet en skadesrapport for hver mølle. i kategori 1 lå
omkostningerne til reparation på ca. eur 90.000–110.000, i kategori 2 lå omkostningerne på
ca. eur 150.000, og i kategori 3 lå omkostningerne på højere beløb. reparationsarbejderne
blev ikke udført efter faste tilbud, men efter omfang og regning. der var ikke mange firmaer,
der var i stand til at udføre reparationsarbejderne på grund af disses kompleksitet. derfor var
det altid det samme specialiserede firma, ws i kassel, som udførte reparationsopgaverne.
efter 2010 overgik han til andre opgaver i vestas, og han har ikke siden beskæftiget sig med
vindmøllefundamenterne.
det var en langvarig proces at indgå forligsaftalerne, selvom der i udgangspunktet var tale om
en standardaftale. forligsaftalerne blev således i mange tilfælde tilpasset den enkelte kunde.
kunderne var under forhandlingerne ofte repræsenteret af både advokater og ingeniører.
vestas’ mål var at opnå en 5-årig aftale med kunderne, således at der kunne findes en
afslutning på sagen. det lykkedes ikke altid. ved forligsaftalerne påtog vestas sig at betale
udgifterne til udbedring af skaderne på fundamenterne. nogle kunder opnåede bedre vilkår i
forbindelse med fundamentsaftalerne, herunder en længere løbetid end 5 år. det drejede sig
om anlæg, der i henhold til for eksempel oplysningerne i en skønsrapport var særligt
beskadigede, og hvor andre vilkår var en nødvendighed for at opnå en aftale også henset til
kundens forhandlingsposition over for vestas. vestas accepterede i flere tilfælde også at
betale driftstabserstatning, når møllen måtte tages ud af drift som følge af reparationen.
vestas afregnede direkte over for den underentreprenør, som vestas havde antaget, i for-
bindelse med betaling for udbedring af fundamentskaderne. det var også vestas, der indgik
aftale med underentreprenøren på grundlag af oplysningerne i skaderapporterne. han kender
ikke baggrunden for, at der i nogle forligsaftaler er aftalt vederlæggelse af vestas.
                                                - 26 -
helge frohn har forklaret blandt andet, at han var ansat i vestas 2002-2010. han er uddannet
som maskiningeniør. han blev ansat som teknisk supporter i salgsafdelingen. i 2007 blev han
teamleder i product management-afdelingen.
han arbejdede blandt andet med ”wind & sight”, dvs. undersøgelse af vindforhold mv. i
forhold til bestemte anlægstyper. han blev typisk inddraget på et meget tidligt tidspunkt i
projektfasen. han var ikke en del af salgsteamet, der forhandlede med kunden. hans opgave
var at præsentere kunden for de oplysninger, der var nødvendige for, at kunden kunne vælge
det rigtige produkt. han var ikke med til at vælge fundamenter til møllerne, og fundamenterne
blev slet ikke drøftet på det tidlige stadie i projektfasen.
afgørende for valget af fundament er en undersøgelse af grunden, og det er kundens ansvar at
sørge for, at betingelserne for opsætning af møllen er til stede. undersøgelsen af grunden er
afgørende for valget af fundament.
han blev først inddraget i sagen vedrørende vindmølleanlægget i langenberg, da han modtog
et brev af 20. januar 2005 fra ingeninørfirmaet zorn. han kan ikke med sikkerhed sige, om
han har set zorns rapport vedrørende anlægget, men han har besigtiget anlægget den 3. maj
2005 og kan i den anledning godt have fået udleveret rapporten. i forbindelse med
besigtigelsen blev der foretaget de første målinger for at få afklaret, hvad bevægelserne
skyldtes. det var første gang, at der blev foretaget en test for at få afdækket årsagen til
bevægelserne i anlægget. allerede på daværende tidspunkt kunne det konstateres, at
bevægelserne ikke alene kunne skyldes materialeproblemer, men det var ikke klart, hvad der
var årsag til bevægelserne. skaderne på anlægget i langenberg var fremskredne og meget
påfaldende. han har ingen konkret erindring om, at der var korrespondance mellem parterne i
denne sag i oktober 2005 eller om, at sagen trak ud. i 2005 var der også problemer på
vindmølleanlægget gols i østrig. her var situationen endnu værre end i langenberg. han har
ingen viden om karakteren og omfanget af udbedringen på anlægget i gols, idet ejeren selv
stod herfor sammen med sine rådgivere. skader på andre anlæg var langt mindre
sammenlignet med anlæggene i gols og langenberg. han har også kendskab til, at der var
problemer på vindmølleparken i görmin. han erindrer imidlertid ikke at have set zorns
rapport af 17. februar 2006 om anlægget. han deltog ikke i besigtigelsen af anlægget, men
                                              - 27 -
han har på et senere tidspunkt været ude at se på anlægget for selv at danne sig et indtryk af
skaderne.
han var medlem af den projektgruppe, der blev nedsat i 2006. hans arbejde i projektgruppen
bestod i at gennemgå skaderapporterne og besigtige skaderne samt afklare situationen med
juridisk afdeling. herudover havde han kontakt til eksterne advokater samt bbi, der
efterhånden blev mindre og mindre samarbejdsvillige. projektgruppen bestræbte sig også på
at indhente intern ekspertise fra andre enheder i vestas med henblik på i de konkrete tilfælde
at få afdækket årsagen til bevægelserne i fundamenterne.
ingeniørfirmaet psi’s rapport af 26. oktober 2006 blev udarbejdet på foranledning af vestas,
idet vestas ønskede en uafhængig vurdering af årsagerne til skaderne på fundamenterne. det
var ham, der på vegne af vestas i april 2006 tog kontakt til ingeniørfirmaet psi. det stod på
daværende tidspunkt ikke 100 % klart, at der var tale om en projekteringsfejl, men rapporten
viste, at revneproblemerne skyldtes, at den øverste flange ikke havde forbindelse til blødere
lag. på grundlag af rapporten opstod der derfor en mistanke om, at der kunne være tale om
projekteringsfejl. det er dog aldrig blevet konstateret med 100 % sikkerhed, at der var tale om
en projekteringfejl, og han vil snarere betegne det som en konstruktionsfejl. formelt var den
måde, som bbi havde foretaget beregningerne på acceptable, men i praksis var der tale om en
mangel ved udførelsen. man kunne godt have gjort mere ud af det, men det var i orden. der er
således ingen tvivl om, at den øverste flange skulle have været udført bedre. der var heller
ikke foretaget en tilstrækkelig tætning. det er hans opfattelse efter drøftelser med sagkyndige
og kunder, at problemerne kunne være undgået, hvis man havde sikret sig bedre mod
vandindtrængen. der er efter hans opfattelse ingen tvivl om, at den øverste flange skulle være
udført med en kraftigere armering, ligesom der skulle være en bedre tætning.det vigtigste
resultat af psi’s rapport var, at vestas var nødt til at informere kunderne om, at der kunne
være problemer.
professor jens minnerts rapport af 10. september 2007 blev ikke indhentet af vestas. rap-
porten tilgik således vestas gennem kundens forsikringsselskab.
                                              - 28 -
han blev medlem af den projektgruppe, der fra 2008 skulle forestå udbedringsarbejderne.
hans opgaver var i store træk de samme som i den tidligere projektgruppe. han havde ikke
selv kontakt til de udførende entreprenører.
hanne halse har forklaret, at hun i 1998 blev ansat i neg micon. efter fusionen i 2004
mellem vestas og neg micon blev hun juridisk chef for den samlede virksomhed med ansvar
for blandt andet virksomhedens forsikringsprogrammer.
neg nicon havde etableret en samlet forsikringsordning i et masterprogram. der fandtes
også lokalpolicer, men var der ikke dækning under disse, anvendte man masterprogrammets
forsikringsdækning. vestas havde noget, der lignede et masterprogram, men det var ikke lige
så udbygget som hos neg nicon. da hun efter fusionen skulle udarbejde et nyt
forsikringsprogram, gjorde hun brug af både optica og marsh, der var henholdsvis neg
micons og vestas’ hidtidige forsikringsrådgivere. repræsentanter fra marsh og optica deltog
således i forhandlingerne med if skadeforsikring og codan, der var neg micons
forsikringsselskab, ligesom de stod for udarbejdelsen af arbejdsskemaerne. fra if skade-
forsikring deltog poul grønholt og mikkel vangsgaard i forhandlingerne, og det blev fra
opticas side klart tilkendegivet over for if, at der ikke måtte være huller i dækningen.
hun har ikke medvirket ved tegningen af erhvervs- og produktansvarsforsikringen for 2004.
det var således den police, der gjaldt, da vestas og neg micon fusionerede.
hun var derimod inddraget i udarbejdelsen af forsikringsprogrammet for 2005. hun arbejdede
i den forbindelse på at få det bedste med i det nye forsikringsprogram fra vestas’ og neg
micons hidtidige forsikringsordninger, og hun tilkendegav over for codan og if ska-
deforsikring, at ordningen – også af risikomæssige hensyn – fremover ville blive sådan, at if
og codan måtte samarbejde om programmet. forsikringsselskaberne var ikke ubetinget glade
for denne fremgangsmåde, men hun tilkendegav, at hun ville gå på markedet, hvis de ikke
kunne acceptere dette.
hun har i forbindelse med udarbejdelse af arbejdsskemaerne til forsikringsprogrammerne
altid haft særlig fokus på rådgivningsansvaret, således som det for eksempel fremgår af pkt. 3
i erhvervs- og produktansvarsforsikringen for 2005. rådgivningsansvaret kan have betydning
                                                - 29 -
for et stort antal møller og produktionen. optica, der bistod vestas i forbindelse med tegning
af erhvervs- og produktansvarsforsikringen, var også meget fokuseret på, at der ikke måtte
være huller i dækningen. første afsnit i policens pkt. 3 var genstand for forhandlinger, og det
er åbenbart, at dette afsnit også gjaldt i tilfælde, hvor der blev solgt vindmøller. andet afsnit i
policens pkt. 3 var alene rettet mod de situationer, hvor vestas havde ydet rådgivning uden et
samtidigt salg af vindmøller. dette foregik i regi af neg micons
projektudviklingsdatterselskab global renewable energy partners a/s (grep a/s). der var
ikke et tilsvarende datterselskab i vestas regi. hun ville egentlig gerne have tegnet en særlig
forsikring for grep a/s. det lykkedes ikke, men man opnåede i stedet få den særlige
”grep-dækning”, der er beskrevet i andet afsnit. dette afsnit og beløbsbegrænsningen på 25
mio. kr. knytter sig således direkte og udelukkende til grep a/s. forsikringens an-
meldelsesfrist blev udvidet til 2 år på foranledning af vestas. udvidelsen var motiveret af, at
vestas’ produkter er komplekse, og at man ville undgå at komme i en situation, hvor man
skulle anmelde småskader til forsikringsselskabet for ikke at miste forsikringsdækning.
forhandlingerne med forsikringsselskaberne om det nye forsikringsprogram forløb godt. det
vigtigste for vestas var ikke at presse priserne, men derimod at få en sikker og bedre dækning
worldwide.
hun hørte første gang om, at der var problemer med fundamenterne på vindmøller i tyskland
og østrig i foråret 2006. i april 2006 var der også drøftelser med gothaer om forsik-
ringsdækning i anledning af disse skader. hun drøftede i foråret 2006 situationen med henrik
stamer, og de blev enige om for en sikkerheds skyld at advisere if skadeforsikring. i
forlængelse heraf blev der også iværksat undersøgelser med henblik på at afdække skadernes
omfang og ansvarsforholdene. det gik der en rum tid med i 2006.
fra vestas’ side begyndte man først for alvor at blive bekymret ved modtagelsen af jens
minnerts skønserklæring af 10. september 2007, idet det blev anført i erklæringen, at der var
tale om designfejl, ligesom det stod klart, at der var tale om voldsomme skader.
der blev herefter den 25. oktober 2007 afholdt et møde mellem repræsentanter fra if ska-
deforsikring og vestas. fra vestas deltog hun sammen med henrik stamer og advokat lotte
eskesen. fra if skadeforsikring deltog blandt andet thomas berg og vist også mikkel
                                               - 30 -
vangsgaard. under mødet var der blandt andet en drøftelse af forligstilbuddet fra gothaer.
gothaer var i en situation, hvor de risikerede at blive dømt ude på det tyske marked, hvis de
ikke hjalp deres kunder, og derfor var gothaer indstillet på at forlige sagen i forhold til
vestas. vestas deltog i mødet med if skadeforsikring med den dagsorden, at masterpolicen
under erhvervs- og produktansvarsforsikringen skulle bringes i anvendelse. på mødet gjorde
man fra vestas’ side meget for at forklare, at der var tale om en alvorlig situation. thomas
berg tilkendegav under mødet, at han havde brug for yderligere materiale fra vestas, herunder
således at if skadeforsikring kunne vurdere omfanget af forsikringsselskabets hensættelser til
sagen nærmere. thomas berg tilkendegav desuden klart, at der var tale om skader, der skulle
dækkes af if skadeforsikring, i det omfang der ikke var dækning hos gothaer. man vidste, at
det ville blive dyrt, idet jens minnert i sin skønserklæring havde anslået, at
udbedringsomkostningerne ville andrage eur 30.000 pr. mølle. codan deltog ikke i mødet,
da der ikke var tale om en forsikringsbegivenhed af betydning for forsikringerne hos codan.
hun fik ikke dækningstilsagnet på skrift fra thomas berg, da hun fuldt ud stolede på ham.
han nævnte ikke noget forbehold om dækning og tilkendegav klart, at der var dækning under
ansvarspolicen for 2005. et vigtigt punkt på mødet var af få afdækket, om gothaer med rette
kunne tilkendegive, at man alene ville yde dækning for de første 11 skader. advokat lotte
eskesens brev af 25. oktober 2007 er en følge af, at det på mødet blev aftalt, at lotte eskesen
skulle lave en opsamling på, hvad der blev aftalt på mødet. i en lang periode efter mødet den
25. oktober 2007 bad if skadeforsikring løbende vestas om yderligere oplysninger. hun
vedblev at være overbevist om, at if skadeforsikring ville yde dækning. hendes personlige
engagement i sagen ophørte efter mødet. i de drøftelser, hun havde med marsh og lotte
eskesen om sagen, var det ansvarsforsikringen hos if skadeforsikring, der var i fokus. ear-
forsikringen var hende bekendt ikke i spil på daværende tidspunkt. hun kender ikke
baggrunden for, at der i november 2008 også skete anmeldelse under ear-forsikringen.
den ear-dækning, som vestas fra 2005 opnåede hos codan, modsvarer vist ikke den hidti-
dige dækning hos if skadeforsikring. hun er imidlertid ikke nærmere bekendt med
forskellene. codan er ikke blevet inddraget under denne sag, fordi man fra vestas side har
været 100 % sikre på, at skaden var dækket under ansvarsforsikringen hos if skadeforsikring.
hun har ikke nærmere kendskab til, at der er tegnet en yderligere forsikring hos aig, der
tager højde for, at dækningsbegrænsningen nu udgør 200 mio. kr. mod tidligere 500 mio. kr.
                                               - 31 -
henrik stamer har forklaret har blandt andet, at han blev ansat hos vestas i marts 2005. hans
ansættelsesområde var risikostyring, herunder forsikringer. forud herfor var han ansat i royal
greenland med samme ansvarsområde. han har ikke haft noget at gøre med forsikringerne for
2004. hans ansættelse i vestas ophørte med udgangen af februar 2011.
princippet om dækning af rådgiveransvar i erhvervs- og produktansvarspolicen for 2005 blev
videreført i policen for 2006, som var det første år, han havde ansvaret for, og i de følgende
år. i forbindelse med drøftelserne med marsh forsikringsmæglere om fornyelse af policerne
blev det således klargjort, at dette princip skulle videreføres. baggrunden herfor var, at det er
almindeligt, at der i forbindelse med salg af vindmøller gives en eller anden form for
rådgivning. der bør derfor også være en forsikringsdækning i tilfælde af, at rådgivningen er
mangelfuld eller forkert. pkt. 4 under ”other special conditions” i erhvervs- og pro-
duktansvarsforsikringen for 2006 er kopieret fra den tilsvarende bestemmelse i 2005-policen.
begrænsningen i ansvaret under andet afsnit gjaldt kun i de tilfælde, hvor der ikke samtidig
blev solgt en mølle. blev der samtidig solgt en mølle – hvilket er den almindeligt
forekommende situation – gjaldt dækningsbegrænsningen ikke. dette blev håndhævet også i
forbindelse med policerne i efterfølgende år.
han hørte i foråret 2006 første gang om, at der var problemer med vindmøllefundamenterne i
østrig og tyskland. vestas’ anmeldelse til if skadeforsikring blev sendt på e-mail den 5. april
2006 af jesper stensgaard, der forinden havde drøftet sagen med ham. det var vestas wind
systems a/s og ikke vestas deutschland gmbh, der foretog anmeldelsen. det skyldes, at det
blev vurderet, at der var tale om en skade, der skulle dækkes under vestas’ masterpolice.
anmeldelser under masterpolicen kan efter vestas’ interne forretningsgange alene foretages
af vestas wind systems a/s, hvilket forsikringsselskaberne også var bekendt med.
da anmeldelsen blev foretaget i april 2006 var der nogle sporadiske reklamationer, ligesom
der var iværksat nogle eksterne specialistundersøgelser med henblik på at få afdækket, hvad
årsagen til skaderne var. da vestas vurderede, at skaderne ville være dækket under erhvervs-
og produktansvarsforsikringen, foretog man anmeldelse til if skadeforsikring. havde man
vurderet, at skaden ikke ville være dækket af forsikringerne hos if skadeforsikring, ville der
ikke være sket anmeldelse til forsikringsselskabet, idet enhver henvendelse jo kræver
anvendelse af ressourcer.
                                              - 32 -
vestas havde i den periode et usædvanligt godt samarbejde med if skadeforsikring og codan,
som man blandt andet i lyset af vestas’ omfattende ekspansion havde fået til at samarbejde.
på et statusmøde den 3. november 2006 mellem repræsentanter fra vestas og if skadefor-
sikring drøftede man blandt andet nogle fundamentsskader på en vindmøllepark i holland.
skaderne blev dækket under forsikringen. han mener, at dækningen skete under ear-for-
sikringen. han ved ikke, om det er årsagen til, at der efterfølgende også skete anmeldelse
under ear-forsikringen. anmeldelsen under ear-forsikringen skete på foranledning af
optica.
efter modtagelsen af professor jens minnerts rapport af 10. september 2007, som også blev
forelagt for if skadeforsikring, stod det klart, at der var tale om en designfejl. han mener, at
dette også blev drøftet på et møde den 25. oktober 2007 hos optica, herunder blandt andet
thomas berg fra if skadeforsikring deltog. han deltog i mødet sammen med hanne halse.
alle tog sig under mødet til hovedet, fordi det ville blive meget dyrt, men thomas berg
tilkendegav, at der var tale om en dækningsberettiget skade. hans forventning efter dette
møde var, at der nok skulle findes en løsning hurtigt. ganske vist var der tale om en
serieskade, men det måtte efter de foreliggende oplysninger forventes, at udbed-
ringsudgifterne pr. vindmølle for langt de fleste fundamenters vedkommende ville være af
mere begrænset karakter, fordi der alene skulle ske udbedring af revner. der forelå nogle
estimater over, hvad udbedringerne ville koste, men han erindrer ikke det nærmere indhold
heraf. på mødet blev anmeldelsen dog behandlet som en storskade, men der var ikke tale om
en skade, der ville vælte budgettet hos hverken vestas eller if skadeforsikring.
det efterfølgende forløb frem til stævningen i 2009 bar præg af en stigende passivitet og
trænering af sagen fra if skadeforsikrings side. til sidst var det som at slå i en dyne. efter
hans erindring baserede if skadeforsikring deres sagsbehandling på de foreliggende skøns-
rapporter og erklæringer, som vestas sendte til selskabet.
han er ikke bekendt med, at vestas i 2005 også havde en yderligere forsikringsdækning hos
aig på toppen af den dækning, man havde hos if skadeforsikring. han er heller ikke bekendt
med, at der i 2009 skulle være indhentet et forsikringstilbud hos codan vedrørende dækning
                                               - 33 -
af skader, der opstår i forbindelse med udbedring af skaderne på vindmøllefundamenterne.
han kan imidlertid ikke tro, at der er blevet tegnet en sådan forsikring, da det ikke harmonerer
med indholdet af vestas generelle forsikringsprogram.
inge andersen har forklaret blandt andet, at hun har været ansat i vestas siden august 2005.
hun er uddannet statsautoriseret revisor og har tidligere blandt andet været ansat i velux i 16
år. den afdeling hun leder, har til opgave at holde styr på vestas’ hensættelser.
omkostningerne vedrørende udbedring af skaderne på vindmøllefundamenterne blev i første
række afholdt af vestas deutschland gmbh, men den endelige afregning er blevet foretaget
af vestas wind systems a/s. det skyldes, at man i vestas har vurderet, at der har været tale
om fejl og mangler ved udviklingen af møllerne. udgifterne ved sådanne mangler skal i
henhold til de koncerninterne regler afholdes af vestas wind systems a/s.
hun har sammen med en kollega stået for udarbejdelsen af vestas’ tabsopgørelser i sagen.
til brug for udarbejdelsen heraf indhentede hun samtlige omkostningsbilag. alle omkost-
ninger, der ikke direkte vedrører skadesudbedring, er ikke medtaget i opgørelserne. det
gælder for eksempel interne udgifter i forbindelse med projekthåndtering mv. og advokat-
udgifter mv. opgørelsen omfatter således kun de udgifter, der direkte er forbundet med
skadesudbedringer. driftstab er heller ikke medtaget. kun måleudgifter, der er afholdt af
vestas wind systems a/s, er medtaget i opgørelsen. måleudgifter, der er afholdt af datter-
selskaber mv. er ikke medtaget. de to tabsopgørelser er udarbejdet efter samme metode, og
den eneste forskel på opgørelserne er, at det kun er den første tabsopgørelse, der er blevet
revideret hos pwc.
de fakturaer, hun har fået tilsendt til brug for tabsopgørelsen, stammer primært fra de eks-
terne leverandører, der har stået for udbedringen. det er atypisk for en garantisag i vestas, at
der er så mange eksterne leverandører. det er meget begrænset, hvad der har været af interne
omkostninger. 95 % af udgifterne kommer fra eksterne leverandører. den sidste del af
udgifterne vedrører navnlig de af vestas deutschland gmbh afholdte montørlønninger i
forbindelse med målinger.
                                             - 34 -
der er sket gennemgang af flere end 20 bilagsmapper. hovedparten af omkostningerne er
afholdt i 2009-2011.
de foretagne forseglinger mv. har klart været med til at begrænse skaderne og skadeudvik-
lingen på vindmøllerne. i dag ses således primært skader i kategori 1, ligesom der er en klar
nedadgående tendens i antallet af skader.
i forbindelse med gennemgangen af bilagene er der et mindre beløb, for hvilket der ikke
foreligger dokumentation. det drejer sig om nogle gamle udgifter og er i øvrigt nærmere
beskrevet i tabsopgørelsen. af de eksterne udgifter er 73,4 % anvendt til reparationer af
fundamenterne, 19,8 % er anvendt til forsegling, 4,2 % til måling og 2,5 % til diverse, som er
de udokumenterede beløb. det har navnlig vist sig, at forsegling har været en god investering.
forliget med gothaer omfattede alene udgifter til reparation, ikke udgifter til forsegling, som
derfor ikke er medtaget i tabsopgørelsen.
den aftale, som blev indgået mellem vestas deutschland gmbh og gothaer i 2007, omfatter
ca. 1.300 møller forsikret hos gothaer. der er udarbejdet en oversigt over disse møller, og det
er denne oversigt, som vestas har modtaget fra gothaer primo 2014, der har dannet grundlag
for refusionen.
hun har ikke selv foretaget fysisk kontrol af fundamenterne, men har henholdt sig til den
kontrol, der er foretaget af vestas deutschland gmbh, inden fakturaerne er blevet sendt til
vestas wind systems a/s.
i august/september 2014 modtog vestas en henvendelse fra if skadeforsikring om, at man
gerne ville eftergå tabsopgørelsen. i den forbindelse blev der afholdt et møde hos vestas med
deltagelse af poul s. nørgaard, if skadeforsikring, if skadeforsikrings revisor gert olander
og en taksator. det var hendes forventning, at alle bogføringsbilag mv. skulle gennemgås på
mødet, men det viste sig, at hverken revisor eller taksator på forhånd havde haft lejlighed til at
læse tabsopgørelsen eller revisorerklæringen. på den baggrund blev tabsopgørelsen og
revisorerklæringen gennemgået. i den forbindelse spurgte revisoren blandt andet ind til de
omkostninger, der havde været forbundet med udarbejdelsen af revisorerklæringen. på mødet
redegjorde hun endvidere for, hvordan mapperne med fakturamaterialet var opbygget og
                                               - 35 -
systematiseret. repræsentanterne fra if skadeforsikring blev nok lidt overraskede over
størrelsen af de eksterne omkostninger. under mødet blev det aftalt, at hun skulle fremsende
nogle enkelte yderligere dokumenter til if skadeforsikring i form af fire nærmere angivne
dokumenter, og at if skadeforsikring herefter ville vende tilbage til sagen og blandt andet få
mulighed for at dykke yderligere ned i bilagene. if skadeforsikring vendte imidlertid ikke
tilbage til sagen, bortset at if skadeforsikring på et tidspunkt gennem deres advokat bad om
en opdateret liste over møllerne og refusionen fra gothaer. mødet blev holdt i en afslappet
atmosfære. hun regnede efter mødet med, at if skadeforsikring ville vende tilbage, men da
det ikke skete, tænkte hun, at det skyldtes, at man nok havde været tilfreds med materialet,
fordi det var blevet revideret.
refusionen fra gothaer har i hvert enkelt tilfælde ligget på omkring en tredejdel af de
samlede omkostninger. det skyldes, at gothaer efter forliget alene skulle betale for udbed-
ringsomkostningerne og ikke andre udgifter (for eksempel i forbindelse med forsegling,
planlægning og løbende opfølgning). det er primært de samme tre leverandører, der har stået
for udbedringerne, fordi der er tale om en opgave, der kræver særlig kompetence. hun har
ikke kendskab til, om opgaven har været sendt i udbud, men hun ved, at hendes chef, der har
teknisk indsigt, har forsøgt at opnå billigere priser.
i forbindelse med den seneste regnskabsaflæggelse er det blevet estimeret, at der vil være
omkostninger på eur 7 mio. i forbindelse med opmåling og udbedring af fundamenter i den
resterende periode. det er herunder forventningen, at der vil være tale om reparationer i
kategori 1. der kan endvidere komme udgifter på op til eur 5-6 mio., hvis vestas i det hele
taber de retssager, der fortsat verserer.
indtægterne fra serviceaftalerne i henhold til forligene er indtægtsført i vestas deutschland
gmbh. disse indtægter er gået til dækning af udgifter til opmålingerne. for nylig er der
fremadrettet blevet indgået en koncernintern aftale, der indebærer, at vestas wind systems
a/s både afholder udgifterne til målinger og får indtægterne fra serviceaftalerne.
vestas begyndte først fra 2008-09 at afholde omkostninger til reparationer af fundamenter.
hun kan ikke udtale sig om, hvornår man fra vestas’ side er begyndt at overveje hensættelser
som følge af skaderne på vindmøllefundamenterne. siden efteråret 2005 har alle hensættelser
                                              - 36 -
ligget i vestas wind systems a/s. forud herfor lå hensættelserne i de enkelte selskaber i
koncernen. der kan ikke have været væsentlige hensættelser allerede i 2003, for så ville hun
have husket det.
palle njor har forklaret blandt andet, at han var ansat i vestas 2000-2012. han har siden haft
eget rådgivningsfirma, der beskæftiger sig med kontraktforhold i forbindelse med for-
sikringsdækning af vindmølleprojekter. hos vestas beskæftigede han sig med de projekt-
relaterede forsikringsforhold, idet han dog forud for fusionen med neg micon havde an-
svaret for alle forsikringstyper. indtil 2004 rådgav han også i forbindelse med skadesbe-
handlingen. efter fusionen med neg micon, der havde egen skadesafdeling, rådgav han ikke
længere herom.
hos if skadeforsikring var hans overordnede samarbejdspartner thomas berg, der deltog i
kontraktforhandlingerne og drøftelsen af særlige dækningsforhold. i det daglige havde han
hovedsagelig kontakt til andre medarbejdere.
fundamenter er kun dækket under ear-forsikringerne for 2001-2004, hvis der er tale om en
vestas-totalentreprise. han er imidlertid ikke bekendt med, at fundamenter nogen sinde har
været en del af en entreprise i tyskland eller østrig.
han deltog i nytegningen af ear-forsikringerne hos codan fra 2005. forsikringerne svarede
med små ændringer til de forsikringer, vestas havde haft hos if skadeforsikring. i forbindelse
med fusionen mellem vestas og neg micon overtog codan ear-forsikringerne, mens if
skadeforsikring beholdt ansvarsforsikringerne. han har ikke efter fusionen haft noget at gøre
med ansvarsforsikringerne, men han mener, at ansvarsforsikringen hos if skadeforsikring
oprindelig havde en bunddækning på 200-300 mio. kr., og at der hos aig blev tegnet en
yderligere forsikring, der dækkede beløb over denne grænse. han vil tro, at det også fortsatte
efter 2005.
i 2008 bad torben sandfeldt ham om at indhente entrepriseforsikringstilbud hos codan i
forbindelse med, at man skulle til at udbedre skaderne på fundamenterne i tyskland. hos
vestas var man bekymret for, at man i forbindelse med udbedring af skaderne på funda-
menterne kunne komme til at påføre møllerne skade, og det var denne risiko, man ønskede at
                                              - 37 -
forsikre sig mod for 1.600-1.700 møllers vedkommende. codan har således alene dækket
risikoen ved arbejdets udførelse, ikke selve udbedringsomkostningerne. han fik i den
forbindelse udleveret et regneark med en oversigt over møllerne og en inddeling af møllerne i
fire grupper. den første gruppe bestod af 50 møller, hvor udbedringsudgifterne var ansat til
ca. eur 70.000 pr. mølle. den anden gruppe bestod af 20 møller, hvor udbedringsudgifterne
var ansat til ca. eur 120.000 pr. mølle. den tredje gruppe bestod af 10 møller, hvor
udbedringsudgifterne var ansat til ca. eur 155.000 pr. mølle. herudover var der en fjerde
gruppe på 1.672 møller, hvor der var en anslået udgift pr. mølle på eur 5.000 til forsegling.
claus lindholm jacobsen har forklaret blandt andet, at han er statsautoriseret revisor og
partner i pwc. han har været revisor for vestas siden regnskabsåret 2010. han har foretaget
en egentlig revision af vestas’ tabsopgørelse af 30. juni 2013. han har i forbindelse med
revisionen haft adgang til alt materiale hos vestas, herunder alle underliggende bilag og
kontospecifikationer. der har været fri adgang til materialet og til at stille spørgsmål til brug
for revisionen.
tabsopgørelsen er blevet revideret på baggrund af oplysningerne om fremgangsmåden ved
udarbejdelsen af tabsopgørelsen og de principper, der har dannet grundlag herfor, er blevet
efterprøvet i forbindelse med revisionen. revisionsarbejdet har haft fokus på at fastlægge, om
man fra revisionens side kunne tilslutte sig den samlede tabsopgørelse. en betydelig del af
bilagsmaterialet består i eksterne bilag, og der er i forbindelse med revisionen foretaget en
kontrol af vestas’ håndtering af fakturaer, bogføringen og iagttagelse af interne procedurer. i
det omfang der er medtaget omkostninger til montørtimer, er disse timer afregnet til kostpris.
i forbindelse med revisionen er det blevet påset, at der alene er medtaget direkte
udbedringsomkostninger.
revisionens stikprøvegennemgang har i øvrigt ikke givet anledning til udvidelse af sub-
stansrevisionen eller andre tiltag. ved substansrevisionen er der ikke sket en sammenligning
med oplysningerne i de enkelte skadesrapporter. revisionen har således ikke fået forelagt
disse skadesrapporter.
forbeholdet i erklæringen dækker alene over, at der årene forud for 2009 vedrørende et
mindre beløb på eur 887.000 ikke foreligger dokumentationsmateriale i samme omfang som
                                               - 38 -
efter det sap-system, der er blevet anvendt siden 2009. det har således ikke været muligt at
finde et kontrolspor vedrørende disse midler. det er imidlertid ikke ensbetydende med, at
midlerne ikke har været anvendt til udbedringer af fundamenterne.
han har ikke i forbindelse med revisionen beskæftiget sig nærmere med forligsaftalen med
gothaer, da det ikke har været en del af opdraget. han har således ved revisionen alene
forholdt sig til, at de beløb der er angivet som refusion fra gothaer, også er blevet behandlet
således i regnskabet.
professor, dr. ing. jens minnert har forklaret blandt andet, at han er professor ved tekniske
højskole mittelhessen og autoriseret sagkyndig for byggestatik, planlægning af bæredele og
skader på bygninger. han har udarbejdet skønserklæringen af 10. september 2007 efter en
anmodning i 2006 fra forsikringsselskabet gothaer og kan vedstå indholdet heraf, herunder
konklusionen. erklæringen bygger på en besigtigelse af skaderne og efterfølgende
beregninger til fastlæggelse af de faktiske bæreforhold på fundamenterne i forbindelse med
bevægelser fra turbineanlæggene. han har i forbindelse med udarbejdelsen af sin erklæring
besigtiget omkring 15-20 vindmølleparker.
når en vindmølle er i drift, skaber vindmølletårnet både pres og træk på fundamentet. rev-
nerne opstår, fordi betonen på grund af en konstruktionsfejl ikke kan absorbere belastnin-
gerne. revnerne kan dannes straks eller over tid, men med tiden vil revnen under alle om-
stændigheder blive større. det er de samme årsager, der har ført til de ensartede skader på
møllerne af typerne v80 og v90. årsagen til skaderne er en konstruktionsfejl, der består i, at
den øverste flange også skal håndtere trækkræfter. den øverste flange skal imidlertid kun
modvirke trykkræfter, idet den nederste flange alene skal håndtere trækkræfterne. valget af
flangesystemet er ikke et godt valg, og det ville være meget vanskeligt at undgå rev-
nedannelser med den valgte konstruktionsmetode. selve revnedannelsen i betonen sker
pludseligt, men revnen vil stå og åbne og lukke sig, og det fører i forbindelse med fugt til en
forværring af skaderne. initialskaden er imidlertid, at der opstår en revne i betonen. der kan
også i konkrete tilfælde være tale om udførelsesfejl, men det vil blot gøre skaderne værre. det
gælder for ethvert byggeri. af udførelsesfejl har han i et enkelt tilfælde konstateret, at man
har glemt tætning foroven. konstruktionsfejlen er imidlertid i sig selv nok til at forårsage
skaderne.
                                              - 39 -
han udarbejdede sin anden skønserklæring af 9. april 2010 efter anmodning fra vestas. hans
erklæring af 9. april 2010 drejer sig ikke om revnedannelserne i fundamenterne, men om de
oprindelige statiske beregninger. hans opgave var således at vurdere, om de statiske
beregninger var foretaget korrekt. han konkluderer, at dette ikke er tilfældet, heller ikke på
grundlag af den tekniske viden der forelå på tidspunktet for udarbejdelsen af de statiske
beregninger.
dorothee jantzen har forklaret blandt andet, at hun er advokat i det tyske advokatfirma cms
hasche siegle. der er ca. 500 advokater i firmaet fordelt over hele tyskland. firmaet
beskæftiger sig med alle erhvervsjuridiske områder. på kontoret i hamburg, hvor hun ar-
bejder, er der ca. 100 advokater. hun er beskæftiget i en afdeling, der er specialiseret i ju-
ridiske forhold vedrørende vedvarende energi. hun varetager regelmæssigt behandlingen af
retssager mv. i forbindelse med håndteringen af vestas’ serviceaftaler.
cms hasche siegle blev første gang involveret i sagen om skaderne på fundamenterne i
oktober 2006, hvor der blev holdt et møde af mellem hendes kollega holger kraft og hans
jörn riecks, helge frohn og karin stellmacher fra vestas deutschland gmbh. på mødet
oplyste vestas repræsentanter om skaderne på fundamenterne på v80 og v eur 90 vind-
møllerne i tyskland. vestas havde netop indhentet en skønserklæring fra ingeniørfirmaet psi
med det formål at afklare årsagen til skaderne på fundamenterne, og det fremgik heraf, at der
var problemer med de statiske oplysninger, som vestas havde givet til kunderne. på denne
baggrund fik cms i opdrag at undersøge, om vestas var forpligtet til at underrette sine
kunder, og i hvilket omfang vestas kunne gøres erstatningsansvarlig over for kunderne. de
skulle endvidere undersøge, i hvilket omfang vestas kunne gøre regreskrav gældende over for
bbi eller andre, herunder tüf og germanischer lloyd der havde godkendt
typebestemmelserne.
for så vidt angår spørgsmålet om pligt til at orientere kunderne fastslog cms, at en sådan
underretning burde finde sted fra vestas’ side, fordi man efter reglerne om produktansvar
ville være forpligtet hertil, da det ikke kunne udelukkes, at skaderne også ville kunne føre til
personskader. hun var ikke personligt inddraget i udarbejdelsen af brevet af 9. november
2006 til kunderne, men det var holger kraft og en anden kollega. brevet blev således udsendt
                                               - 40 -
på baggrund af cms’ rådgivning. første udkast til brevet var udarbejdet af vestas og blev
bearbejdet af cms.
for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt vestas var ansvarlig over for kunderne, fastslog
cms, at vestas med meget stor sandsynlighed ville være erstatningsansvarlig. cms lagde i
den forbindelse til grund, at de statiske beregninger var behæftet med fejl. cms vurderede, at
der var tale om misligholdelse af en biforpligtelse, idet hovedforpligtelsen var leverancen af
vindmølleanlægget.
som led i arbejdet gennemgik cms tre til fire standardkontrakter vedrørende møller af
typerne v80 og v90. de anvendte standardkontrakter i forbindelse med levering af møller til
kunder indeholdt ikke en forpligtelse for vestas til at udføre fundamenterne. kunderne skulle
således selv inden for en nærmere angivet frist sørge for, at et fundament blev etableret.
kontrakten indeholdt imidlertid nærmere oplysninger om, hvordan et sådant fundament skulle
udføres, og hvis vestas skulle undgå at ifalde ansvar, måtte der ikke være fejl i disse
oplysninger. det gjaldt også, selvom vestas efter kontraktsgrundlaget ikke havde en egentlig
pligt til at give disse oplysninger. retsvirkningen af tilsidesættelse af en biforpligtelse er, at
man bliver erstatningsansvarlig efter en culpanorm.
for så vidt angår tüf og germanischer lloyd konkluderede cms, at der ikke ville være
mulighed for at gøre regres gældende i anledning af de udarbejdede typegodkendelser, fordi
disse organers ydelse skal vurderes efter offentlige ansvarsprincipper. for så vidt angår
forholdet til bbi, konkluderede cms, at bbi ville være erstatningsansvarlig over for vestas,
og at der ville være en forældelsesfrist på 5 år fra overdragelsen af dokumenterne med de
statiske beregninger, hvis det blev fastslået, at bbi’s arbejde indeholdt fejl. når
forældelsesfristen var 5 år, skyldtes det, at der var tale om bbi’s hovedforpligtelse.
 i september 2008 blev der indgået forlig mellem vestas og bbi. bbi var et lille ingeniør-
firma drevet primært af far og søn. bbi havde en forsikring, men dækningen var alene på
omkring eur 1,5 mio. forliget indebar ingen betalingsforpligtelse for bbi. indholdet af
forliget skal ses i sammenhæng med, at bbi’s forsikringsselskab havde indhentet en sag-
kyndig erklæring, der fastslog, at bbi’s ydelse ikke led af mangler og at fejlen ikke skyldes
armeringsstatikken, som var det eneste, bbi havde ansvaret for. bbi agtede at påberåbe sig
                                              - 41 -
denne erklæring under eventuelle retssager og i øvrigt optræde i eventuelle sager på samme
side som vestas’ kunder, hvis der ikke blev indgået forlig.
vestas’ brev af 17. marts 2008 til kunderne blev afstemt med hende inden udsendelsen til
kunderne. det var vigtigt at undgå, at der i brevet kom til at ligge en erkendelse af ansvar fra
vestas’ side.
hun har selv ført eller på anden måde været inddraget i førelsen af de retssager og sager om
isoleret bevisoptagelse, som skaderne på fundamenterne har foranlediget for vestas. hun har
udarbejdet en erklæring af 27. juni 2012 til brug for sagen. som det blandt andet også fremgår
heraf, var strategien i tyskland – i hvert fald i begyndelsen – at få afværget kravene blandt
andet under henvisning til, at der var tale om udførelsesfejl. det blev i den forbindelse gjort
gældende, at vestas ikke havde været forpligtet til at udarbejde dokumenterne med de statiske
beregninger, at vestas havde overladt opgaven til bbi, at dokumenterne med beregningerne
var fejlfrie, og at der forelå typegodkendelser fra tüf og germanischer lloyd. man havde
imidlertid ikke held med denne strategi, og argumenterne om, at dokumenterne med
beregningerne var fejlfrie, blev underkendt af skønsmændene. det var jo også det resultat,
som den skønsmand, som vestas selv havde udpeget, kom frem til. de tekniske eksperter
afviste også, at revnerne i fundamenterne skyldtes udførelsesfejl, og uanset om der måtte være
en udførelsesfejl var deres vurdering, at der alligevel ville være opstået skader. under de
retsmøder, hvor skønserklæringerne blev drøftet, blev det endvidere fra rettens side mundtligt
tilkendegivet, at vestas ville blive anset for erstatningsansvarlig, i det omfang der var fejl i de
af vestas leverede dokumenter. vestas forsøgte i to sager at gøre forældelse gældende, men
denne indsigelse blev også afskåret af retten. for så vidt angår spørgsmålet om udførelsesfejl
begået af entreprenøren, blev det fra rettens side tilkendegivet, at vestas ville komme til at
hæfte solidarisk med den udførende entreprenør over for kunderne. forlig i retssagerne har
således i vidt omfang fundet sted på grundlag af mundtlige tilkendegivelser fra de tyske
domstole sammenholdt med cms’ egen vurdering af sagen på baggrund af de indhentede
skønserklæringer.
hun modtog til brug for sagen også en erklæring af 25. juni 2012 fra sine østrigske kolleger i
cms. hun koordinerede sagen med sine østrigske kolleger, som hun satte på sagen, da der
også begyndte at komme oplysninger om problemer med vindmøllefundamenter i østrig. hun
                                               - 42 -
videregav i den forbindelse alle de oplysninger, hun var i besiddelse af. de samme
argumenter blev, i det omfang det stemte overens med østrigsk lovgivning, også gjort
gældende i forbindelse med behandlingen af sagerne ved de østrigske domstole. en række
østrigske domme gik vestas imod. i flere af de østrigske domme blev det fastlagt, at vestas
skulle indestå for fundamenterne i 20 år. dette hænger formentlig sammen med, at
typegodkendelserne var meddelt for en periode på 20 år.
på baggrund af forløbet i tyskland og østrig anbefalede cms i efteråret 2008 vestas at søge
de øvrige sager forligt. de fleste forlig blev herefter indgået ”in house” i vestas. hun deltog
dog også i enkelte forhandlinger, ligesom hun medvirkede ved udarbejdelsen af standarden
for forligsteksterne. formålet var at indgå forligsaftaler med en løbetid på 5 år. hende
bekendt lykkedes det til dels med mindre, knap så erfarne, kunder, hvorimod de større og
mere erfarne kunder krævede –og fik –en garanti på op til 20 år. det var typisk også de
kunder, der i forbindelse med retssagerne havde fremlagt deres egne skønserklæringer.
nogle af de første sager, hvor der blev fremlagt skønserklæring, der bekræftede, at der var
alvorlige fejl i de statiske beregninger, var retssagen vedrørende et vindmølleanlæg i
helmstedt. efter fremkomsten af skønserklæringen blev der indgået forlig. det skete allerede
inden skønsrapporten var endelig. skønsrapporten bekræftede, at der var tale om alvorlige
statiske fejl. hun var også inddraget i sagen vedrørende et vindmølleanlæg i boldecker land,
men sagen blev i hovedsagen håndteret af en kollega. sagen angik ikke oprindelig
fundamenterne. hun ved ikke præcis hvornår cms blev inddraget i sagen, men det har været i
2004/05, før spørgsmålet om fundamenterne blev aktualiseret. i forbindelse med den såkaldte
windkonzept-sag, der vedrørte et vindmølleanlæg i sichau/springberg forelå der en
skønserklæring, der fastslog, at der var tale om statiske fejl ved udførelsen af fundamentet.
kunden har krævet et helt nyt fundament. vestas har forsøgt at forlige sagen med kunden og
har tilbudt at udbedre fundamenterne inden for en 20-årig periode, ligesom der også er blevet
tilbudt andre forhold. kunden har imidlertid afvist forligstilbuddet, og der verserer nu en
erstatningssag mod vestas, hvor kunden har nedlagt påstand om en erstatning på vist nok ca.
eur 9 mio. der er tale om en meget vanskelig kunde, og allerede i anlægsfasen var der
mange indsigelser.
                                               - 43 -
vestas har i flere tilfælde videresendt procesunderretninger til cms vedrørende andre
vindmølleparker, uden at det har ført til, at vestas er indtrådt under sagen.
forældelsesfristerne er blevet undersøgt i alle sager, og det er i de fleste sager blevet kon-
kluderet, at der ikke er indtrådt forældelse. overordnet set har cms’ rådgivning af vestas
indebåret, at der er tale om, at vestas har misligholdt en biforpligtelse, hvor den absolutte
forældelsesfrist er 10 år og i øvrigt 3 år fra slutningen af det år, hvor den, der fremsætter
kravet, har fået kendskab til de faktiske forhold, der ligger til grund for kravet, typisk i form
af en skønserklæring.
cms udvekslede også materiale med advokat sonnberg i flensborg, og det er hendes indtryk,
at han også har gjort brug af hendes arbejde i forbindelse med de fundamentssager, han har
håndteret for vestas, med henblik på at koordinere sager, der kørte parallelt. advokat
sonnberg kommunikerede primært med vestas direkte. cms var vestas’ centrale
advokatforbindelse i forbindelse med fundamentssagerne.
det er hendes indtryk, at vestas har arbejdet seriøst og fornuftigt med problemstillingen
vedrørende fundamenterne. vestas’ beslutning om at indgå forlig med kunderne var efter
cms’s opfattelse den eneste rigtige beslutning. på den måde undgik man, at vestas ved
domstolene blev dømt til at etablere nye fundamenter med betydelige omkostninger til følge,
herunder i form af betaling for driftstab.
thomas berg har forklaret blandt andet, at han siden 1. august 2010 har beklædt en direk-
tørstilling i gjensidige forsikring. forud herfor var han i 11 år ansat hos if skadeforsikring,
hvor han blandt andet havde key account-ansvaret i forhold til vestas, der var en meget stor
kunde. han deltog ikke i almindelige kundemøder, men blev alene inddraget, når der opstod
problemer.
hanne halse blev fra 2004 efter fusionen med neg micon hans umiddelbare kontaktperson
hos vestas. vestas var på daværende tidspunkt i færd med at analysere forsikringspro-
grammet. koncernen ønskede at videreføre de bedste forsikringer fra codan, der havde været
neg micons primære forsikringsselskab, og if skadeforsikring, der var vestas’ primære
forsikringsselskab.
                                               - 44 -
han har ingen erindring om, at vestas særligt skulle have fremhævet spørgsmålet om ansvar
for fejlagtig rådgivning i forbindelse med drøftelserne om erhvervs- og produktan-
svarsforsikringen.
han har ingen erindring om, at bestemmelsen i 2005-policen om ”calculations and con-
sultancy” er blevet drøftet i forbindelse med møder, han har deltaget i. når man sammenligner
bestemmelsen i 2005-policen med bestemmelsen i 2006-policen ser det imidlertid ud til, at
tredje afsnit i bestemmelsen har fået et nyt dækningsomfang. han har ikke noget kendskab til
vestas’ datterselskab grep a/s. de specifikke dækningssummer på forsikringerne er ikke
blevet drøftet under de dele af forhandlingerne, han deltog i.
da if skadeforsikring modtog underretning fra lotte eskesen om, at man søgte dækning
under ear all-risk-forsikringen, havde forsikringsselskabet den holdning, at der ikke var
dækning, idet fundamenterne ikke var deklareret under policen som en del af vestas’ en-
treprise. det havde heller ikke indgået ved præmiefastsættelsen. skulle fundamenterne have
været omfattet, ville præmien på forsikringen have været en helt anden.
han deltog i et møde hos optica i oktober 2007. fra vestas deltog blandt andet hanne halse.
under den sidste del af mødet, der handlede om noget helt andet, blev han orienteret om, at
der var skader på nogle møller i tyskland. det var alene spørgsmålet om dækning under
erhvervs- og produktansvarsforsikringen, der blev nævnt på mødet. han gav ikke på dette
møde et tilsagn om forsikringsdækning under ansvarsforsikringen og havde heller ikke i kraft
af sin stilling bemyndigelse til at give et sådant tilsagn. hvis han har deltaget i møder om
problematiske forhold, har han altid bekræftet dette på skrift efterfølgende. han kan også se af
sin e-mailkorrespondance fra november måned 2007 med vestas, at han har skrevet, at han
har overdraget sagen til claus christensen i skadeafdelingen, og at han alene skulle sættes på
henvendelser som kopimodtager. den efterfølgende korrespondance bar præg af, at if
skadeforsikring ikke følte, at man havde overblik over faktum, og at der blev stillet mange
spørgsmål til forsikringsselskabet. havde sagen specifikt omhandlet ansvarsforsikring, ville
han have haft en specialist med fra denne afdeling. han mener, at michael johst fra if
skadeforsikring også deltog i mødet sammen med poul grønholt og poul bak fra optica. det
er muligt, at advokat lotte eskesen også deltog i mødet. han erindrer ikke, at spørgsmålet om
serieskade blev nævnt. han erindrer ikke, at konkrete tal blev nævnt på mødet, men der var
                                               - 45 -
ingen tvivl om, at det var en alvorlig skade, som if skadeforsikring meget hurtigt skulle
reagere på. han erindrer ikke, at han på mødet har taget et dækningsforbehold. det har han
overladt til de relevante medarbejdere i if.
samarbejdet med vestas var oprindelig godt, men det blev efterhånden dårligt som følge af
nogle stridigheder. han mener ikke, at den verserende sag om fundamenterne har noget at
gøre med opsigelsen af resten af programmet i 2008/2009.
han har skrevet mødereferatet af 13. marts 2009 i sagen om skaderne på nogle vindmølle-
fundamenter i holland. han var normalt ikke inde over konkrete skadesager. det skete kun i
sagen vedrørende fundamenterne i holland, fordi der var en medarbejder, der havde givet et
dækningstilsagn i den tro, at fundamentet var dækket under entrepriseforsikringen. da man
efterfølgende fandt ud af, at det ikke var tilfældet, valgte man fra if skadeforsikrings side
efter nærmere drøftelser med vestas at yde en kulancemæssig dækning.
poul s. nørgaard har forklaret blandt andet, at han er senior loss adjustor hos if skadefor-
sikring. han har været ansat i if skadeforsikring i 19 år. de sidste 15 år har han beskæftiget
sig med større skader inden for erhvervsområdet.
da advokat lotte eskesen i november 2008 rettede henvendelse til if skadeforsikring om
dækning under ear-forsikringen, var det umiddelbart opfattelsen, at fundamenterne ikke var
omfattet af forsikringen. vestas havde jo ikke selv havde opført fundamenterne, men alene
leveret tegninger herom til kunderne. if skadeforsikring modtog i forlængelse af advokat
eskesens henvendelse heller ikke de oplysninger, der var nødvendige for at kunne afklare, om
der var dækning, herunder hvilken årspolice der i givet fald skulle anvendes.
i efteråret 2014 deltog han i et møde hos vestas. baggrunden for mødet var, at man havde
forstået, at vestas havde udarbejdet en opgørelse over skader og krav. fra vestas deltog ole
nyborg, rasmus knudsen, inge andersen og ivana jensen. fra if skadeforsikring deltog han
sammen med de eksterne konsulenter statsautoriseret revisor gert olander og taksator kaj
stokholm jørgensen. på mødet gav vestas’ medarbejdere en introduktion til opgørelsen under
en power point-præsentation. det blev desuden forklaret, hvordan fakturaerne var blevet
registreret i regnskabssystemet.
                                              - 46 -
der blev kun foretaget en enkelt stikprøvekontrol under mødet. stikprøvekontrollen ud-
mundede i en faktura, der ikke var udspecificeret nærmere og i øvrigt baseret på enhedspriser,
man havde aftalt med den udførende entreprenør. han ville gerne have set dokumentation for,
hvad der havde ført til de enkelte reparationer på fundamenterne, for eksempel en
skadesrapport. disse oplysninger forelå imidlertid ikke og skulle således fremskaffes indi-
viduelt. han ville også gerne have haft forelagt oplysninger om byggetid og overtagelse mv.,
men disse oplysninger var heller ikke tilgængelige på mødet. han forstod det således, at alle
reparationer var udført, mens møllerne stod på fundamentet.
forud for mødet i efteråret 2014 havde han ikke set en tabsopgørelse udarbejdet af vestas,
selvom det ville have været sædvanligt. if skadeforsikring havde ikke anledning til at be-
tvivle, at fakturamaterialet, der stod i omkring 20 mapper, var komplet. de fik oplyst, at der
var indgået en overordnet aftale med det udførende firma inden for nogle bestemte kategorier.
han havde indtryk af, at der ikke var yderligere specifikationer til fakturaerne ud over en
henvisning til rammerne i den overordnede aftale. det er ikke korrekt, at gert olander gerne
ville i gang med at gennemgå bilagene og ikke fik lov til dette af ham. han havde imidlertid
ikke på forhånd gjort sig klart, hvordan en eventuel revision skulle gribes an. mødet hos
vestas tog ca. 3 timer. han bad på mødet om forskelligt materiale og fik noget af dette
materiale tilsendt efterfølgende. han vendte imidlertid ikke tilbage til vestas med en rykker
på det øvrige udbedte materiale. han modtog en specifikation over udgifterne fordelt pr.
mølle han har gennemgået denne oversigt, men har ikke i den anledning stillet yderligere
spørgsmål til vestas. han kan ikke huske, om han har læst nogle af de skadesrapporter, der er
fremlagt under sagen. han er ikke bekendt med, i hvilket omfang de af vestas fremsendte
skadesrapporter er blevet gennemgået hos if skadeforsikring. det materiale, han selv har
gennemgået i denne sag, er navnlig tabsopgørelsen og specifikationen. herudover har han
også orienteret sig i forskelligt andet materiale.
konklusionen efter mødet var, at man fra if skadeforsikrings side ville overveje, om man
skulle foretage yderligere stikprøvekontrol, eller om der skulle foretages en egentlig revision
af det foreliggende materiale.
                                              - 47 -
havde if skadeforsikring haft mulighed for at styre skadesagen fra begyndelsen og selv
forestået udbedringerne, ville man have knyttet en ekstern loss adjustor til sagen. omfanget af
skaderne skulle endvidere have været afdækket grundigere, og man ville have indhentet flere
tilbud (typisk tre) på udbedringsopgaverne.
hos if skadeforsikring blev sagen oprindeligt registreret i ansvarsafdelingen. montageaf-
delingen blev inddraget i 2008 i forbindelse med, at ear-forsikringen blev påberåbt. han er
ikke bekendt med, hvilken sagsbehandling der er foretaget i ansvarsafdelingen. han har ikke
selv foretaget en fuldstændig gennemgang af sagsmaterialet, og han ved ikke, om andre
sagsbehandlere i if skadeforsikring har foretaget en sådan gennemgang.
if skadeforsikring havde tilknyttet ekstern sagkyndig bistand i forbindelse med sagsbe-
handlingen. han erindrer ikke, om der er blevet udarbejdet en egentlig rapport. han går ud
fra, at den pågældende har været på besigtigelse i tyskland. det blev nævnt af den pågæl-
dende, at der kunne være tale om en designfejl.
han stod for udbetalingen af erstatningerne vedrørende skader på nogle vindmøllefunda-
menter i holland. der blev ydet en kulancemæssig erstatning under ear-forsikringen. han
var ikke inddraget i skadesagsbehandlingen.
efter de foreliggende oplysninger er han enig i, at idriftsættelsesdatoen er tilstrækkelig til
vurdering af 60 måneders perioden for ”extended maintenance” under ear-forsikringen. der
er således ikke behov for et toc (”taking over certificate”). ham bekendt er if ska-
deforsikring i besiddelse af idriftsættelsesdatoen på langt de fleste møller.
mikkel vangsgaard har forklaret blandt andet, at han har været ansat i if skadeforsikrings
siden 1991. han er leder af policeafdelingen i erhvervsafdelingen.
han mener, at den særlige bestemmelse om rådgivningsdækning i erhvervs- og produktan-
svarsforsikringen oprindelig alene vedrørte vindmølletårne. da palle njor på et tidspunkt
oplyste, at vestas ikke kunne sælger møller i tyskland, uden at der var et fundamentdesign,
tilbød han, at skadedækningen kunne udvides til at omfatte fundamentdesign.
                                               - 48 -
afsnittet om rådgivningsdækning blev ændret i 2005-policens pkt. 3. første afsnit i pkt. 3 er
en videreførelse af den tidligere klausul om, at beregningen og rådgivningen skal ligge i
direkte tilknytning til det leverede. andet afsnit markerer et ønske fra vestas’ side om at
udvide dækningen til ikke kun at omfatte tårne og fundamenter, men også andre produkter.
han mener, at der er en tilsvarende bestemmelse i 2006-policen. i vestas’ udbudsmateriale
for 2005 var der lagt op til, at der skulle ydes dækning af rent formuetab også i forhold til
professionelt rådgivningsansvar. det afviste if skadeforsikring imidlertid, og derfor er der i
andet afsnit om rådgivningsansvar alene medtaget en ren skadedækning.
han mener, at forhandlingerne om ansvarsforsikringerne blev ført med anders markvard og
henrik jakobsen fra marsh forsikringsmæglere. han har ikke kendskab til, at bernt sandell
fra marsh også skulle have været inde over dette spørgsmål.
vestas og if skadeforsikring holdt – vist nok den 5. maj 2004 – et møde, hvor arbejdsbe-
skrivelser mv. blev gennemgået, og hvor man sammenlignede if skadeforsikrings og codans
forsikringer. fra vestas deltog blandt andet hanne halse. han har ingen erindring om, at han
under mødet skulle have tilkendegivet, at der ikke var huller i dækningen. det er imidlertid
korrekt, at vestas og if skadeforsikring på daværende tidspunkt havde en generel drøftelse af
spørgsmålet om forsikringsdækning i forbindelse med rådgivning og beregning. drøftelsen
gik ud på, at hvis der var tale om rådgivning og beregning leveret af vestas i forbindelse med
deres produkter, var der også en iboende dækning.
det er if skadeforsikrings opfattelse, at skaderne på fundamenterne i givet fald ville være
omfattet af ingrediens- og komponentskadeskadedækningen under erhvervs- og produktan-
svarsforsikringen. havde vestas leveret både vindmølle og fundament, ville der have været
tale om et almindeligt kontraktansvar eller et erhvervsansvar, hvis skaden var sket under
opførelse af møllen.
han har ingen erindring om, at vestas’ datterselskab grep a/s er blevet nævnt i forbindelse
med forhandlingerne.
bernt sandell har forklaret blandt andet, at han er ansat i forsikringsmæglerfirmaet marsh,
hvor han har arbejdet i hen ved 25 år. han er uddannet cand. jur. i finland. samarbejdet
                                              - 49 -
mellem marsh og vestas blev etableret i august 2004. i forbindelse hermed blev alle policer
gennemgået. i forhold til ansvarsforsikringen skulle der specifikt gennemføres en analyse med
henblik på at sikre, at vestas havde den rigtige dækning på sine forsikringer.
det ville være naturligt, at forsikringerne også omfattede rådgivningsvirksomheden i grep
a/s, i det omfang virksomheden var en del af koncernen på daværende tidspunkt. han har
imidlertid ikke fundet særlige oplysninger herom.
spørgsmålet om dækning for formuetab blev også drøftet, idet vestas også ønskede at blive
sikret herfor. i forbindelse med forsikringsprogrammet for 2005 ønskede if skadeforsikring –
i lighed med mange andre selskaber – imidlertid ikke at yde dækning herfor.
bestemmelsen i 2006-policens pkt. 3, andet afsnit, er et udslag af, at if skadeforsikring ikke
ville dække formuetab, men alene fysisk skade, i forbindelse med rådgivning. pkt. 3, første
afsnit, er efter hans opfattelse unødvendig, da dækning i overensstemmelse hermed allerede
følger af skafors generelle regler. andet afsnit har efter hans opfattelse intet at gøre med
ansvarsdækningen eller komponent- eller ingrediensskadedækningen. det er en helt særlig
dækning, som for eksempel kan omfatte rådgivning i regi af grep a/s.
ansvaret for ingrediens- og komponentskade dækker skade på det produkt, som komponenten
bliver en del af. derudover dækker forsikringen formuetab som følge af, at det produkt, som
komponenten er en del af, skal repareres mv. en vejledning eller manuel til udførelse af et
produkt, for eksempel et fundament, der skal leveres sammen med en vindmølle, er ikke en
komponent eller ingrediens i produktet og omfattes således ikke af ingrediensskade- eller
komponentskadeforsikringen. det vil i stedet være omfattet af basisdækningen under
produktansvarsforsikringen.
det seneste udbudsmateriale vedrørende vestas’ forsikringer skal ses som udtryk for, at
vestas har prøvet at få så bred en dækning så billigt som muligt. derfor har vestas fremsat
ønske om at udvide ingrediens- og komponentskadedækningen til også at omfatte formuetab
som alternativ til tegning af en almindelig financial loss-forsikring, som forsikringssel-
skaberne normalt ikke ønsker at tegne eller kun vil tegne med store forbehold og høje
præmier. man har derfor forsøgt at ”ombryde” ingrediens- og komponentskadeforsikringen til
                                              - 50 -
også at rumme denne situation, og der er i den forbindelse så at sige gjort vold på ingrediens-
og komponentskadedefinitionen. udbudsmaterialet siger således ikke noget om, hvordan de
tidligere tegnede forsikringer skal forstås.
professor andreas kletecka har forklaret blandt andet, at han har udarbejdet responsum af 14.
august 2014. han er professor i privatret ved det juridiske fakultet ved universitet i salzburg.
de stillede spørgsmål er blevet besvaret på grundlag af østrigsk ret, uden at svarene er
relateret til kontrakter eller andre dokumenter.
han baserer besvarelsen af spørgsmål 1 på, at hovedforpligtelsen er salget af vindmølle-
anlægget. rådgivningsydelsen er en biforpligtelse.
svaret på spørgsmål 2 skal forstås således, at det er de almindelige obligationsretlige regler
om erstatning, der finder anvendelse ved misligholdelse af en biforpligtelse. det samme er
tilfældet ved misligholdelse af en hovedforpligtelse.
besvarelsen af spørgsmål 3 og 5 indebærer, at der ved såvel misligholdelse af en aftalemæssig
hovedforpligtelse som biforpligtelse gælder en almindelig forældelsesfrist på 3 år fra
skadelidtes kendskab til skaden og skadevolderen.
besvarelsen af spørgsmål 4 og 6 bygger på østrigsk retspraksis. det er ikke ganske klart,
hvilket kendskab til det relevante forhold, der skal til, for at en forældelsesfrist begynder at
løbe. skadelidte behøver ifølge østrigsk højesteretspraksis ikke at have alle detaljer, for at
fristen begynder at løbe. der skal dog være et tilstrækkeligt kendskab til, at man med en vis
succes kan indlede et søgsmål, herunder et vist kendskab til årsagssammenhænge, culpa og så
videre. hvis det drejer sig om vanskelige tekniske spørgsmål, løber fristen fra det tidspunkt,
hvor der foreligger en sagkyndig rapport. indtil for nylig har retspraksis været sådan, at
skadelidte ikke havde pligt til at indhente en sådan rapport, men i de senere år har der i
praksis været tegn på, at der kan stilles krav herom. fristen begynder således ikke at løbe blot
ved konstateringen af en revne i et fundament, når det ikke er afklaret, hvad årsagen mv. er.
forhandlinger suspenderer forældelsen. der skal imidlertid være tale om egentlige forligs-
forhandlinger, hvor der fremlægges konkrete tilbud af parterne til løsning af sagen.
                                                - 51 -
i den østrigske retspraksis han har undersøgt, har der ikke været eksempler på, at en af-
hjælpningsforpligtelse har haft en løbetid på 20 år. i østrigsk ret findes ingen frister på 20 år.
professor wolfgang wurmnest har forklaret blandt andet, at han har udarbejdet responsum af
17. juni 2014 på grundlag af tysk retslitteratur og retspraksis. han har ikke haft adgang til
andre dokumenter vedrørende sagen end de domme, der er afsagt i østrig og tyskland.
bgb § 280 er den almindelige bestemmelse i tysk ret vedrørende erstatning i kontrakt.
bestemmelsen er deklaratorisk og gælder for alle obligationsretlige forhold. bgb § 276
fastslår, at erstatningsansvar er betinget af forsæt eller uagtsomhed. ansvaret efter bgb § 280
gælder også følgeskader. en følgeskade kan for eksempel være en skade på et fundament.
det følger af bg § 195, at krav efter bgb § 280 forældes efter 3 år. den 3-årige forældel-
sesfrist kan efter bgb § 203 afbrydes ved parternes forhandlinger. før indførelsen af denne
regel i 2002 krævede suspension, at der blev anlagt retssag. forhandlinger foreligger, når
parterne fører realitetsforhandlinger. det er herunder et krav, at modparten har reageret på en
henvendelse, for eksempel ved at anføre at man ikke kan anerkende kravet. en forhandling
foreligger for eksempel, hvis man som reaktion på rejsning af et krav anfører, at man vil se på
sagen og vende tilbage efter at have vurderet sagen.
krav vedrørende bygningsværker forældes efter 5 år. det er ikke afgjort ved de højeste
domstole i tyskland, om en vindmølle kan anses for et bygningsværk. efter den foreliggende
retspraksis er for eksempel stålskeletter, der er forankret i jorden, blevet anset for
bygningsværker. det taler for, at vindmøller, der er forankret i jorden, også må anses for
bygningsværker. ligesom ved bygningsværker viser fejl og mangler ved vindmølleanlæg,
herunder disses fundamenter, sig typisk først efter længere tid. det taler også for at anse
vindmølleanlæg for bygningsværker.
bgb § 199 fastslår, hvornår den almindelige 3-årige forældelsesfrist begynder at løbe. det
kendskab, der skal foreligge for, at forældelsesfristen begynder at løbe, er i lighed med, hvad
der er forklaret om østrigsk ret, først til stede, når den der vil rejse kravet, får kendskab til
både skaden og årsagen til skaden. når der er tale om særligt komplicerede tekniske forhold,
                                               - 52 -
skal der som hovedregel være foretaget sagkyndige undersøgelser. i sådanne tilfælde vil en
besigtigelse næppe i sig selv være tilstrækkelig til, at forældelsesfristen begynder at løbe.
tysk ret indeholder regler om indholdskontrol af standardaftalevilkår (almindelige forret-
ningsbetingelser). det gælder – i modsætning til det øvrige europa, hvor beskyttelsen alene
gælder mellem erhvervsdrivende og forbrugere – også i kontraktsforhold mellem erhvervs-
drivende. denne indholdskontrol går ud på at fastslå, i hvilket omfang standardaftalevilkårene
afviger fra den overordnede lovramme. afviger vilkårene væsentligt fra lovrammen, vil det
være lettere at få dem tilsidesat ved domstolene.
foreligger der en mangel ved en leveret vare, gælder der en forældelsesfrist på 5 år. er der
tale om en biforpligtelse, gælder der dog en almindelig forældelsesfrist på 3 år. hvis man
aftaler en kortere forældelsesfrist, end hvad der følger af loven, vil en sådan klausul være
ugyldig efter bgb § 307.
der foreligger ingen domme afsagt af de højeste domstole, der fastslår i hvilket omfang
levering af et fundamentdesign sammen med en mølle vil indebære, at fundamentdesignet må
anses for en biforpligtelse, og den foreliggende retspraksis fra øvrige domstole er ikke
entydig. der er momenter, der tale både for og imod at anse et fundamentdesign for hen-
holdsvis en biforpligtelse og en hovedforpligtelse. for at fundamentdesignet for en bifor-
pligtelse, taler navnlig, at der er tale om en ydelse, der er nødvendig for, at hovedleverancen,
vindmøllen, kan fungere. for at der er tale om en hovedforpligtelse (dvs. et bygningsværk)
taler navnlig, at man ikke kan komme videre med at opføre vindmøllen, før man har
tegningerne til fundamentet. vindmøllen og fundamentet er tæt forbundne, og vindmøllen kan
ikke fungere uden fundamentet. køber vil endvidere have svært ved at skaffe korrekte data til
at opføre fundamentet efter fra andre end fra sælger af vindmøllen.
christina gordes har forklaret blandt andet, at hun var ansat i vestas fra 2001 og frem til
august 2014. hun var leder af den juridiske afdeling både før og efter fusionen med neg
micon.
salg af vindmøller sker på grundlag af standardaftaler. efter fusionen med neg micon i 2004
blev vestas’ standardaftaler opdateret. kunderne accepterede både før og efter opdateringen,
                                               - 53 -
at aftalerne blev indgået på grundlag af standardkontrakterne, der således var udtryk for
vestas almindelige forretningsbetingelser.
hun er helt sikker på, at det først var efter fusionen i 2004, at hun første gang hørte om, at der
var problemer med skaderne på fundamenterne. karin stellmacher, der stod for at behandle
sagen, begyndte således først at arbejde i vestas efter fusionen.
på et tidspunkt havde hun en samtale med karin stellmacher og petra pein, der orienterede
hende om, at der kunne være problemer med revnedannelser i nogle vindmøllefundamenter.
herefter orienterede de hans jörn riecks om sagen. hun kan ikke huske, hvornår det skete.
som hun erindrer det, blev det i første omgang besluttet, at det internt skulle undersøges, om
der kunne være et problem. der blev i den anledning nedsat en projektgruppe.
oprindelig blev henvendelserne afvist under henvisning til, at skader på fundamenterne var
kundens eget ansvar, da vestas ikke havde leveret fundamentet.
hun har ingen erindring om ingeniørfirmaet psi’s rapport af 25. oktober 2006, men der kunne
være tale om en af de tekniske rapporter, der blev indhentet til belysning af problemet. hun er
bekendt med, at vestas havde bedt et rådgivende ingeniørfirma om at foretage en sagkyndig
undersøgelse. hun ved ikke, hvornår vestas i danmark blev informeret om sagen, men det
må være sket på et tidligt tidspunkt, idet de interne eksperter arbejdede i danmark.
hun erindrer ikke, hvornår det blev besluttet at inddrage ekstern advokatbistand i forbindelse
med sagen. det må imidlertid være sket sideløbende med de tekniske undersøgelser. hun var
ikke inddraget i beslutningen herom.
vestas deutschland gmbh’s brev af 9. november 2006 blev udsendt som en produktadvarsel
til alle kunder med møller af typerne v80 og v90. underretningen blev foretaget i umiddelbar
forlængelse af, at man hos vestas havde erkendt, at der var et generelt problem, og efter
inddragelse af vestas’ advokatforbindelse i hamborg. efter brevet kom der mange
henvendelser til vestas, og der blev udarbejdet nærmere retningslinjer for, hvordan
servicemedarbejderne skulle håndtere henvendelserne.
                                              - 54 -
der blev endvidere anlagt en række retssager mod vestas. karin stellmacher stod for
håndteringen heraf i vestas, men hun var også i et vist omfang inddraget i sagsbehandlingen.
der blev udarbejdet oversigter over de mange søgsmål. strategien var i første række at undgå,
at vestas kom til at hæfte i forhold til kunderne. vestas tabte nogle sager, men i reglen
lykkedes det at indgå forlig med kunderne. forligene blev indgået, efter at vestas’
advokatfirma havde tilkendegivet, at vestas ikke havde udsigt til at vinde sagerne.
procedure
vestas wind systems a/s og vestas deutschland gmbh har i det væsentlige procederet i
overensstemmelse med det sammenfattende processkrift af 12. december 2014, hvoraf føl-
gende fremgår (idet henvisninger til ekstrakt mv. er fjernet):
      ”3. sammenfatning af anbringender
      til støtte for de nedlagte påstande gøres de anbringender gældende, der fremgår af
      de enkelte processkrifter i sagen, og som overordnet er sammenfattet nedenfor.
      3.1.     vestas har lidt et tab som følge af ansvar pådraget overfor kunder ved
      mangelfuld og/eller fejlagtig projektering af fundamenter
      vestas har i forbindelse med salg af vindmøller til kunder på de tyske og østrigske
      markeder udleveret projekteringsmateriale bestående af tegninger og
      udførelsesvejledninger vedrørende opførelse af fundamenter til møllerne
      ”kurzbeschreibung fundament”. projekteringsmaterialet var udarbejdet af
      bergmann bauingenieure (bbi) for vestas. salgskontrakterne og
      leveringsomfanget i henhold til disse omfattede ikke fundamentleverancen, men
      projekteringsmaterialet er udleveret til kunderne, og projekteringsmaterialet er en
      del af det materiale, der dannede grundlag for bygningsmyndighedernes
      typegodkendelse af vindmøllerne.
      vestas’ kunder har på baggrund af projekteringsmaterialet fra vestas ladet
      fundamenterne udføre af lokale entreprenører efter vestas’ anvisning i
      projekteringsmaterialet inden vestas leverede og monterede mølletårn og
      vindmølle.
      som omtalt og dokumenteret under sagen, har der efterfølgende vist sig revner i
      en lang række fundamenter opført i henhold til projekteringsmaterialet.
      en række skønserklæringer (…) har efterfølgende fastslået, at revnerne er opstået
      som følge af projekteringsfejl. fejlen har bevirket, at fundamenter opført i
      henhold til projekteringsmaterialet ikke er tilstrækkeligt dimensioneret til de
      belastninger, som fundamenterne udsættes for, når vindmøllerne er i drift. vestas
      er i en række sager dømt ansvarlig for udbedring heraf (…).
      vestas har i 2006 og 2008 (…) udsendt skrivelser til sine kunder med opfordring
      til kunderne til at inspicere fundamenterne for revnedannelser, herunder orienteret
      om de heraf følgende risici.
                                        - 55 -
vestas er som ovenfor nævnt dømt til at anerkende at være ansvarlig for skader på
fundamenterne som følge af projekteringsfejl i en række sager.
derudover har vestas i en række sager indgået forlig med kunderne.
den samlede liste over berørte fundamenter er fremlagt (…) denne liste er
suppleret med en liste (…), der angiver hvilke fundamenter, vestas fortsat hæfter
for udbedringen af, og som derfor anses for omfattet af nærværende søgsmål.
3.2.    det direkte tab er foreløbigt opgjort til eur 23.725.000
vestas har udarbejdet en tabsopgørelse vedrørende udgifter afholdt og registreret
frem til den 30. juni 2013 (…). den tabsopgørelse er revideret af vestas’ revisorer
fra pwc statsautoriseret revisionspartnerselskab. pwc har udfærdiget en
erklæring vedrørende tabsopgørelsen (…).
vestas har endvidere udarbejdet en opdateret tabsopgørelse per 31. juli 2014 (…).
denne er ikke revideret.
som det fremgår af tabsopgørelsen, er der i denne taget højde for erstatning udredt
af forsikringsselskabet gothaer, som havde tegnet vindmølleforsikringer for et
større antal af vestas’ kunder. udbetalingerne fra gothaer sker i henhold til et
med vestas indgået forlig om kulancemæssig erstatning, idet gothaer i øvrigt har
afvist dækning af skaderne under de af gothaer i forhold til kunderne tegnede
forsikringer.
tabsopgørelsen er baseret på bogføringen og det underliggende bilagsmateriale,
som er beskrevet i tabsopgørelsen og erklæringen fra pwc. pwc har haft fri
adgang til at foretage stikprøvekontroller af det underliggende bilagsmateriale,
som opbevares fysisk af vestas i i alt 19 ringbind. sagsøgte har fået adgang til
dette underliggende bilagsmateriale, men af hensyn til omfanget er materialet ikke
fremlagt under sagen.
3.3.    tabet er dækket under vestas’ erhvervs- og produktansvarsforsikring
tegnet i if under policen for 2004 eller 2005 eller 2006
vestas har i en længere årrække været uafbrudt ansvarsforsikret i if.
ansvarsforsikringerne har igennem perioden varieret i den individuelle
formulering, de enkelte dækningssummer og endda i sprog, idet policen for 2004
(og foregående år) er affattet på dansk, mens policerne for de følgende år er på
engelsk. et fælles træk for de relevante policer er imidlertid dels, at forsikringen
er baseret på de almindelige betingelser for erhvervs- og
produktansvarsforsikring, dels at vestas i alle tre relevante policer har haft
dækning for rådgivningsansvar i en situation som den foreliggende, jfr. citaterne
fra de relevante policer nedenfor under punkt 3.3.2.
3.3.1. serieskade og spørgsmålet om året for første ”krav rejst” i serien og/eller
skadens konstatering
parterne har under sagen været enige om at indhente en erklæring fra professor
dr. minnert, som har beskæftiget sig indgående med problemstillingen. idet dr.
minnerts rapport af 5. juli 2011 (…) må forstås sådan, at såvel fundamenter af
typen v80 som fundamenter af typen v90 lider af i det væsentlige samme
                                          - 56 -
fundamentale designfejl og derfor alle revner som følge deraf, er der tale om en
serieskade.
det er herefter afgørende for, under hvilken police dækning af skaderne skal finde
sted, i hvilket år det første krav i serien blev ”rejst” i forsikringspolicens forstand
mod vestas.
interessen samler sig herefter om spørgsmålet, hvorvidt en henvendelse af 25.
november 2004 fra kunden windkonzept (…) udgør et rejst krav om erstatning, jf.
forsikringsbetingelsernes § 9, stk. 2, eller blot udgør en reklamation.
forsikringsbetingelsernes § 9, stk. 2, lyder:
       et erstatningskrav anses for rejst på det tidligste af følgende tidspunkter:
   a) det tidspunkt, hvor sikrede modtager første skriftlige henvendelse i
       anledning af en skade eller et tab med krav om erstatning,
   b) det tidspunkt, hvor forsikringstageren eller den, hvem det på dennes vegne
       påhviler at lede virksomhedens drift, får sin første viden om,
               1°) at der er indtrådt en skade eller et tab, eller
               2°) der er umiddelbar fare for, at der vil indtræde en skade eller et
       tab, som kan
               være forårsaget af sikredes handlinger eller undladelser, produkter
       eller ydelser.
i den forbindelse henvises til kommentarerne til forsikringsbetingelsernes § 9 i
hornsberg og lett: ”erhvervs- og produktansvarsforsikring”, 1993, s.129-146. på
side 137 er anført følgende kommentar til betingelsen om, at henvendelsen skal
indeholde et ”krav om erstatning”:
       hvis der alene ”forbeholdes erstatning” eller blot ”reklameres”, opfyldes
       kravet efter a) ikke…
idet henvendelsen fra windkonzept i 2004 alene må anses for en reklamation,
opfylder den ikke kriterierne for at være et ”krav om erstatning”.
modtagerne af brevet fra windkonzept var almindelige funktionærer, der hverken
kan anses for en del af ledelsen i vestas wind systems a/s eller vestas
deutschland gmbh. kravet kan derfor heller ikke anses for rejst efter b), da
sådanne hverdagsreklamationer ikke har (og heller ikke dengang havde) ledelsens
bevågenhed, netop fordi sådanne reklamationer er dagligdags forekommende i
stort antal i en virksomhed som vestas.
når man skal forstå, hvorfor en eller flere reklamationer over ridser i
fundamenterne kunne blive modtaget af vestas uden dette førte til nogen
erkendelse hos ledelsen af, at skaden kunne være forårsaget af vestas, må det
erindres, at fundamenterne netop ikke var udført af vestas og dermed ikke en del
af vestas’ leveranceomfang. enkeltstående reklamationer over dele af en
vindmøllepark, der ikke er leveret af vestas blev – og bliver fortsat – ikke bragt til
ledelsens opmærksomhed. en erkendelse af, at fundamentet var skadet på grund
af designfejl, vil forudsætte et meget stort og uafhængigt antal henvendelser fra
kunder, fulgt op med omfattende tekniske undersøgelser, der påviser en svaghed i
                                           - 57 -
designet. grundlaget for at konkludere noget om, at skaden kunne være forårsaget
af vestas var ganske enkelt ikke til stede i 2004.
hvad der er anført om henvendelsen i 2004 kan gentages om henvendelserne i
2005, men da dækningssummen er den samme i 2005-policen og 2006-policen, og
idet forældelse ikke kan komme på tale, jf. bemærkningerne længere nedenfor, er
spørgsmålet om, hvorvidt første krav i serien anses for rejst i 2005 eller 2006 af
begrænset materiel betydning for sagen.
som følge af sagsøgtes anbringender under sagen vil landsretten skulle tage
stilling til, hvorvidt første krav er rejst i 2004 eller senere.
i denne forbindelse er sondringen mellem ”krav rejst” og ”skade indtrådt” værd at
mærke sig, idet denne sondring kaster et betydeligt lys over kravet til, at et krav
anses for rejst i forsikringens forstand. sondringen ses klart anvendt i
forsikringsbetingelsernes § 9, stk. 4, og § 11.
§ 9, stk. 4, lyder:
       forsikringen dækker ikke skade eller tab konstateret før den i policen herom
       angivne dato.
§ 11 lyder:
       erstatningskrav, som efter § 9 er rejst mod sikrede i anledning af skade
       eller tab forårsaget af samme ansvarspådragende forhold, betragtes som én
       forsikringsbegivenhed (serieskadekrav).
       2. serieskadekravet anses for rejst på det tidspunkt, hvor det første krav i
       serien rejses, jf. § 9. er første krav i serien rejst forud for denne polices
       ikrafttræden eller efter denne polices ophør, er ingen del af serieskaden
       dækket under denne police.
       3. i det omfang, de enkelte krav i serien vedrører skader, der er konstateret
       før den i policen herom angivne dato (jf. § 9, stk. 4), dækker policen ikke
       disse skader eller tab.
det ses af både § 9 og § 11, at en skade kan være dækket under en police, der
vedrører et senere år end det, hvori skaden blev konstateret, hvis kravet om
erstatning først blev rejst i henhold til § 9, stk. 2, efter policen trådte i kraft.
meningen med en forsikring er naturligvis ikke, at en forsikringstager skal kunne
opnå dækning for en skade, der nok er konstateret, men for hvilken krav endnu
ikke er rejst overfor forsikringstageren før denne tegnede forsikringsdækning for
den risiko, der nu er aktualiseret ved en konstateret skade. dette er baggrunden for
reglen i § 11, stk. 3. omvendt ville forsikringstagere ikke acceptere policer, der
skulle fornys årligt, som det ofte er tilfældet og også er sket i denne sag, hvis
forsikringstageren derved afskar sig fra dækning for skader, der nok var
konstaterede, men for hvilke der endnu ikke var rejst krav om erstatning, jf. § 9,
stk. 2. dette er baggrunden for reglen i § 11, stk. 2.
                                          - 58 -
problemet løses ved at angive en dato i policen, den såkaldte ”retroaktive dato”,
der angiver den tidligste dato et krav kan være konstateret for at være dækket
under policen, såfremt kravet rejses, jf. § 9, stk. 2, inden for policens løbetid. den
retroaktive dato er for 2004-policen 8. juli 1995, og for 2005-policen (efter
fusionen med neg micon a/s) 19. februar 1988.
dette betyder, at selv om den første skade på et fundament måtte være konstateret
i 2004 eller endog tidligere, betyder dette ikke, at skaden skal henføres til 2004-
policen. afgørende er, hvilket år kravet om erstatning rejses. vestas anmeldte
kravet til if i 2006, og det er også det år, hvor ledelsen i vestas havde en sådan
erkendelse af, at der kunne være en fejl ved fundamenternes design, at kravet kan
anses for rejst i henhold til § 9, stk. 2, litra b.
vedrørende policen for 2006 er forholdet det, at policen er baseret på princippet
om dækning for skader, der indtræder i året for policens dækning. dog er der for
skader indtrådt i perioden 19. februar 1988 til 31. december 2005 indsat en særlig
dækning for krav rejst den 1. januar 2006 eller senere (…).
3.3.2. dækningen er ikke begrænset til nogen delsum under den relevante
erhvervs- og produktansvarspolice
i den foreliggende situation har vestas foretaget leverance af vindmøller
eksklusive fundament, men leveret anvisninger til opførelse af fundamentet.
følgende passager i ansvarsforsikringen vedrørende rådgivning er derfor
anvendelig:
2004-policen:
      beregning og rådgivning:
      forsikringen dækker udelukkende den del af sikredes virksomhed, som
      vedrører fabrikation og/eller salg af vindmøller samt tilknyttede ydelser
      hertil.
              …
      dog er ansvar for fysisk skade som følge af fejlagtig eller mangelfuld
      rådgivning, supervising/tilsyn og formidling af knowhow, som sikrede har
      pådraget sig dækket i det tilfælde en bygherre, der i øvrigt modtager
      leverance fra sikrede i form af møller ekskl. tårn/fundament, får fremstillet
      tårne/fundamenter ud fra tårn/fundament-design leveret af vestas.
      endvidere er ansvar for fysisk skade i forbindelse med supervising/tilsyn i
      forbindelse opstilling af sikredes produkter omfattet.
2005-policen indeholder følgende ordlyd, der er gentaget næsten ordret i 2006-
policen:
      calculations and consultancy
      the insured’s activities as a consultant, advisor, know-how provider, etc
      are covered by this policy if supplied in direct connection with the supply of
      physical products or services.
                                          - 59 -
       further the insurance is extended to cover liability for physical damage suf-
       fered by the insureds [2006 version: insured’s] in consequence of incorrect
       or insufficient consultancy, supervising or communication of know-how
       without delivery of the insureds’ [2006 version: insured’s] product at the
       same time, however up to a maximum of dkk 25 mio. [2006 version: dkk
       25,000,000] per claim per year. furthermore it is a condition that
       consultancy/supervising are given and that know how is communicated in
       relation with fields of activity that the insureds [2006 version: insured’s]
       normally undertake.
såvel 2004-policen som 2005/2006-policen indeholder således en udtrykkelig
dækning for design- og rådgivningsfejl, der er individuelt aftalt mellem vestas og
if. der er derfor ingen holdepunkter for en antagelse om, at det ansvar, som
vestas har pådraget sig overfor sine kunder ved at levere et mangelfuldt eller
fejlbehæftet tegnings- og beregningsmateriale til brug for opførelse af
fundamenterne, ikke skulle være omfattet af ansvarsforsikringen.
der er endvidere intet i 2004- eller 2005/2006-policen, der underbygger det syns-
punkt, at ansvaret for designfejl i den foreliggende situation skulle være
undergivet en særlig maksimering, der begrænser ansvaret i forhold til den
samlede dækningssum for erhvervsansvaret. maksimering af dækningssummen er
i 2005/2006-policen kun aftalt i det tilfælde, hvor vestas leverer rådgivning uden
tilknytning til levering af produkter.
det afgørende spørgsmål for landsretten er, hvorvidt almindelig aftalefortolkning
fører til, at rådgiveransvaret er omfattet af forsikringens dækningsområde, og i
givet fald, hvorvidt der er aftalt en særlig lavere dækningssum for rådgiveransvar.
svaret kan som ovenfor nævnt læses direkte af policernes ordlyd, idet der alene
indtræder en beløbsmæssig begrænsning i form af en delsum, hvis rådgivning er
leveret uden samtidig salg af en vindmølle. det er ikke tilfældet i nærværende sag.
dækningssummen under 2004-policen er kr. 500.000.000, heraf kr. 100.000.000
for erhvervsansvar, mens den under 2005/2006 policen er kr. 200.000.000.
3.3.3. særligt bestrides, at dækning af skaden skal henføres til
produktansvarsforsikringens ingrediens- og komponentskadedækning
if har anført, at skaden anses for dækket under ingrediensskadedækningen i den
kombinerede erhvervs- og produktansvarsforsikring (…).
henførelse af et designansvar til ingrediensskadedækningen hviler
begrebsmæssigt på en antagelse om, at designet, specifikationerne, eller hvad
betegnelse man nu vil give opførelsesanvisningerne, er indføjet i de enkelte
fundamenter som en ingrediens i disse. dette bestrides at være tilfældet i denne
sag.
en argumentation om, at rådgivning vedrørende udførelse af fundamentet samt
design af dette er en ingrediens i fundamentet, er uden sammenhæng med den
fysiske verdens realiteter, almindelig sproglig forståelse af begrebet design samt
almindelig praksis på området.
                                        - 60 -
det gøres således gældende, at begreberne ”ingrediens” og ”komponent” er
begrænset til de rent fysiske dele af det endelige produkt, og at det åndsarbejde,
der ligger til grund for produktets udformning ikke udgør en ”ingrediens” eller en
”komponent” i forsikringsaftalens forstand.
det centrale spørgsmål for landsretten i relation til dette emne er, hvorvidt design
og rådgivning kan anses for ingredienser eller komponenter, der er sammenføjet
eller sammenblandet med fundamentets øvrige bestanddele under opførelsen af
det færdige fundament.
dette bestrides. såfremt landsretten måtte følge if’s synspunkt, gøres det
gældende, at if har anerkendt dækning under ingrediens- og
komponentskadedækningen ved skrivelse af 19. maj 2008 (…), hvorfor if under
alle omstændigheder har anerkendt at ville dække skaderne med de delsummer,
der relaterer sig til denne dækning (25 mio. henholdsvis 50 mio. kr.).
3.4.      tabet er endvidere dækket under ear forsikringerne tegnet i if for året
2001, 2002, 2003 og 2004
vestas har tegnet en ear-all risks forsikring (erector’s all risk) for 2002, 2003
og 2004 (samt tillige de foregående år).
sikret på policen er vestas wind systems a/s som leverandør og
hovedentreprenør og/eller ejer/bygherre, fuldt ejede datterselskaber som
entreprenør, underentreprenør og/eller ejer/bygherre, entreprenører ansat af vestas
til at udføre arbejde på vestas leverance, samt ejer/bygherre hvis spurgt, men kun
for skade på vestas leverance.
forsikringen dækker all risks for rejsning, installation og idriftsættelse af nye
møller for kontrakter op til en værdi på 500.000.000 kr. pr. site og op til
25.000.000 kr. pr. vindmølle.
udgangspunktet for forsikringen er, at den på all risks vilkår dækker skader på
projektet i udførelsesperioden, altså indtil idriftsættelse og/eller toc (”taking
over certificate”).
forsikringen indeholder dog en ”extended maintenance cover” fra idriftsættelse/
toc og i 60 måneder. forsikringen dækker således i 60 måneder efter skade, som
sker som følge af mangelafhjælpning (garantiforpligtelser), eller skade, der opstår
som følge af forhold, som ligger før idriftsættelse/ toc, men som først bliver til
en fysisk skade i denne efterfølgende periode på 60 måneder (5 år).
normalt undtager en standard ear forsikring ansvar for skader, som skyldes fejl i
udførelse, design, materiale og specifikationer. af policens særlige betingelser
fremgår imidlertid, at dette er ændret i den konkrete police, jf. special
endorsement dateret 18. maj 2004 til policen:
        “special endorsement cover of designer's risk
        it is agreed and understood that otherwise subject to the terms, exclusions,
        provisions and conditions contained in the policy or endorsed thereon and
        subject to the insured having paid the agreed extra premium, lit c under
                                        - 61 -
       "special exclusions to section i” shall be replaced by the following
       wording:
       c) the costs necessary to replace, repair or rectify any defects in design,
       plan, specification, materials or workmanship, but should physical damage
       result from such a defect, this exception shall be limited to the additional
       costs of improvements to the original design, plan, specification, materials
       or workmanship”.
vestas gør gældende, at denne bestemmelse medfører, at skader/tab som følge af
fejl i design og/eller udførelsesbeskrivelserne leveret af vestas er omfattet. i den
forbindelse bemærkes, at forståelsen af bestemmelsen bør ske i lyset af den
internationale praksis, der er udviklet i relation til sådanne designer’s risk
bestemmelser. det følger heraf, at udbedringsomkostninger m.v. er omfattet, og
alene ekstraomkostninger til forbedring af selve det originale design, planer,
specifikationer, materialer eller udførelse er undtaget.
det gøres endvidere gældende, at den særlige ”special endorsement cover of
designer's risk”, der er et individuelt tillæg til forsikringsaftalen indebærer en
fravigelse af kravet om, at skaden skal være pludseligt opstået. det fremgår af
teksten, at dækningen ydes for fysiske skader, der følger af mangler (defects). der
er heri ikke nævnt noget om, at den fysiske skade skal være pludseligt opstået.
det skal yderligere fremdrages, at det af policens side 4 og 5 følger, at sekundære
omkostninger på op til 1.000.000 kr. pr. turbine er dækket ved en primær skade på
fundamenter.
endelig skal det fremdrages, at policen indeholder en bestemmelse om skader på
”existing buildings and plant”.
med henvisning til dækningen af sekundære omkostninger ved skade på
fundamenter samt dækning af skader på eksisterende bygninger og anlæg
bestrides det, at dækning kun ydes for skade på bygninger og anlæg, som vestas
har leveret og oplyst værdien af til brug for ifs beregning af forsikringspræmien.
sammenfattende gør vestas gældende, at ear forsikringen dækker skader/tab
som følge af fejl i design og/eller udførelsesbeskrivelserne leveret af vestas.
3.5.     vestas er berettiget til dækning af senere afholdte udgifter, der endnu ikke
er opgjort eller afholdte, og derfor ikke indgår i betalingspåstanden
arbejdet med udbedring af fundamenterne pågår fortsat, hvilket indebærer, at
vestas alene forud for forberedelsens afslutning har været i stand til at opgøre en
foreløbig påstand på baggrund af bogføringen frem til den 30. juli 2014.
det yderligere tab, der lides i tiden efter den 30. juli 2014 kræves dækket under de
tegnede forsikringer, som omhandlet i påstandene 2 (a-c) og 3.
3.6.     vestas har rettidigt anmeldt skaden til if
efter at vestas i fortsættelse af en henvendelse fra gothaer i foråret 2006 om et
stigende antal skadesanmeldelser omfattende revner i fundamenter, blev klar over,
at klagerne over revnende fundamenter fra kunder i tyskland og østrig ikke
                                         - 62 -
havde karakter af enkeltstående tilfælde, og at der kunne blive tale om
erstatningsansvar, orienterede vestas if herom i februar 2006, uden at der i den
forbindelse blev indledt en egentlig skadessagsbehandling.
efter fremkomsten af erklæringen fra professor minnert (…), blev der rettet
skriftlig henvendelse til sagsøgte på vegne af vestas den 25. oktober 2007 (…).
3.7.     kravet på udbetaling af erstatning er ikke forældet
i perioden fra efteråret 2007 og frem har der været en omfattende korrespondance
mellem vestas og if skadeforsikring, samt parternes respektive advokater,
ligesom der har været afholdt flere møder.
det fremgår af den dagældende forsikringsaftalelovs § 29, at forældelsesfristen
regnes med udgangspunkt i det tidspunkt, hvor kravet er forfaldent til betaling.
ifølge forsikringsaftalelovens § 24, stk. 1, kan forsikringsydelsen ”fordres betalt
14 dage efter, at selskabet har været i stand til at indhente de oplysninger, der er
fornødne til bedømmelse af forsikringsbegivenheden og fastsættelse af
forsikringsydelsens størrelse.”
det ses, at muligheden for opgørelse af kravets størrelse er en central betingelse
for, at kravet kan fordres betalt. det var umuligt, ikke blot for if, men også for
vestas, at opgøre kravet for hvert eneste krav i serien på det tidspunkt, hvor det
første krav i serien blev rejst.
det bemærkes, at vestas selv endnu ikke ser sig i stand til at opgøre sit tab
endeligt i anledning af samtlige fundamentskader, hvilket fremgår af de nedlagte
påstande, hvor vestas alene har opgjort et foreløbigt krav baseret på omkostninger
afholdt til den 31. juli 2014. det giver derfor ikke mening at tale om, at kravet var
forfaldent til betaling i 2004, 2005 eller endog i 2006. der henvises i øvrigt til
brev af 19. maj 2008 fra advokat henrik valdorf-hansen til undertegnede (…),
hvori det indledningsvis anføres, at
       …der nu foreligger en endelig stillingtagen til, hvorvidt fundamentskaderne
       kan anses for dækket under den hos min klient etablerede
       forsikringsdækning.
       jeg skal indledningsvist beklage, at det har trukket ud med en stillingtagen,
       men jeg henleder samtidig opmærksomheden på, at der har været forbundet
       med ikke ubetydelige vanskeligheder at få overblik over, hvilken
       forsikringsperiode og dermed hvilken forsikringspolice, der er relevant for
       sagen.
brevet fortsætter til at opridse den betydelige uklarhed med hensyn til faktum, der
eksisterer i sagen, og slutter af med at bede om yderligere oplysninger.
usikkerheden med hensyn til faktum skyldtes ikke, at vestas ikke bidrog til en
afklaring af dette, men slet og ret, at faktum på daværende tidspunkt var uafklaret.
afklaringen for så vidt angår vestas ansvar overfor kunderne og skadesårsagerne
er først kommet i takt med modtagelsen af syns- og skønsrapporterne fra sagerne
om isoleret bevisoptagelse, og domme og tilkendegivelser i de sager, hvor
kunderne har stævnet vestas. såfremt if nu vitterligt gør gældende, at vestas’
krav på erstatning var forfaldent til betaling allerede på tidspunktet for brevets
                                         - 63 -
afsendelse, må brevet anses for sendt i ond tro, idet brevet giver vestas det
indtryk, at if vil dække skaderne med en delsum, og idet der ikke i brevet
fremsættes indsigelser om forældelse. forældelsen vil endvidere være suspenderet
som følge af reglen om suspension af forældelse i tilfælde af realitetsfor-
handlinger mellem parterne. ligesom forældelsesindsigelsen må anses for
frafaldet ved brevet. derudover er argumentationen stridende mod de mellem
parterne aftalte forlængede anmeldelsesfrister.
der henvises endvidere til u1990.897h, hvor det blev fastslået, at
forældelsesfristen i et tilfælde, hvor selskabet havde bedt om yderligere
oplysninger og modtaget disse, ikke begyndte at løbe før den dato, hvor sikrede
fremsendte de udbedte oplysninger og fremsatte krav om betaling.
endeligt og for god ordens skyld bestrides if's anbringende om, at genoplivning af
allerede forældede krav kræver en udtrykkelig aftale, ligesom det bestrides, at
suspension af forældelsesfrister kræver en udtrykkelig aftale. der henvises til
jønsson og kjærgaard: ”dansk forsikringsret”, 9. udg., jurist- og
økonomforbundets forlag, 2012, side 555f og 561f.
3.7.1. de enkelte krav i serien forældes hver for sig
ifs synspunkt om, at alle krav anses for forfaldne til betaling samtidig med, at
første krav rejses, savner endvidere støtte i forsikringspolicen. erhvervs- og
produktansvarsforsikringens betingelser tager selv tager højde for den mulighed,
at enkelte krav i en serie kan falde uden for dækning selv om serieskaden i øvrigt
er dækket, hvis den enkelte skade er konstateret før den retroaktive dato, men
første krav i serien er rejst efter denne dato, jf. betingelsernes § 11, stk. 3. det må
i den forbindelse konstateres, at retsvirkningen af betingelsernes § 11 om
serieskader alene er, at der kun er dækning under én police for krav, der vedrører
samme serie af krav, og at der kun er én sum til rådighed for dækning af krav.
betingelsernes § 11 fratager ikke de enkelte krav deres karakter af netop enkelte
krav, der forældes hver for sig.
3.7.1.1. anmeldelsesfristen i erhvervs- og produktansvarspolicen.
forsikringsbetingelserne med tilhørende policer indeholder i § 9 stk. 3
bestemmelse om, at krav der anses rejst i forsikringstiden, kan anmeldes overfor
selskabet inden for 2 år efter forsikringens udløb, og krav opstået i anledning af
de anmeldte omstændigheder dækkes i op til 5 år efter udløbet. 5 års-perioden
svarer til den dagældende forældelsesfrist. den af vestas foretagne anmeldelse må
således i enhver henseende anses for rettidig, uanset hvilken police skaden
henføres under.
3.7.1.2. anmeldelsesfristen i ear-policens general conditions, pkt. 5, er uden
retsvirkning
if har anført det synspunkt, at fristen i ear-policens general conditions, pkt. 5
om anmeldelse straks og senest inden for 14 dage, kan gøres gældende under
dansk ret. til støtte for det synspunkt har if henvist til u1993.893h og
kommentaren til dommen af højesteretsdommer per walsøe i u1994b.270.
uanset at den nævnte dom og artikel – ved en overfladisk læsning af noten i
karnov til forsikringsaftalelovens § 21 – synes at støtte ifs synspunkt, er ifs
synspunkt forfejlet. der skal sondres imellem på den ene side en tidsmæssig
                                        - 64 -
afgrænsning af den objektive risiko, som forsikringen dækker, og på den andens
side en biforpligtelse om anmeldelse af skade inden en nærmere angivet frist.
desuden må der sondres imellem biforpligtelsen til at anmelde en skade og aftaler
om forældelse af forfaldne krav.
først anskuer vi sondringen mellem biforpligtelser og objektiv risikoafgrænsning,
som illustreret ved u 1993.893h.
u1993.893h angik en svampeforsikring, der dækkede:
angreb af træ- og murødelæggende svampe og insekter konstateret og anmeldt i
forsikringstiden og indtil 3 måneder efter forsikringens ophør.
højesterets flertal fandt ikke, at denne bestemmelse var i strid med
forsikringsaftalelovens § 21.
en tilsvarende bestemmelse er behandlet teoretisk af jørgen nørgaard i et indlæg i
u1990b.210. jørgen nørgaard skrev i artiklen følgende:
      ordlyden af den citerede bestemmelse i husejerforsikringen gør det klart, at
      det principielt afgørende for selskabets dækningspligt skal være tidspunktet
      for skadens konstatering, ikke tidspunktet for skadesårsagens indtræden -
      skadesvirkningsprincippet, ikke skadesårsagsprincippet.
      …
      enhver forsikringsaftale indeholder en objektiv beskrivelse af den risiko,
      selskabet påtager sig med vedkommende forsikringsaftale, herunder en
      beskrivelse af forsikringens rækkevidde i tid. der er intet til hinder for, at
      man inddrager et sidste tidspunkt for anmeldelse af forsikringsbegivenheden
      som en del af denne tidsmæssige beskrivelse. hermed gør man
      sidstetidspunktet for anmeldelse til en del af den objektive begrænsning af
      selskabets risiko, men man krænker ikke den ufravigelige regel i
      forsikringsaftalelovens § 21, stk. 2. - § 21 handler om, hvor hurtigt den
      sikrede skal anmelde en forsikringsbegivenhed for at fastholde den
      forsikringsdækning, han har ifølge forsikringsaftalen, fordi den indtrådte
      skade falder inden for det område, der aftalemæssigt er fastlagt som
      selskabets risiko.
det bærende argument for, at en anmeldelsesfrist kan accepteres i et tilfælde som
den nævnte svampeforsikring er, at anmeldelsesfristen alene tager sigte på
anmeldelse af skader i forbindelse med forsikringens udløb eller ophør og
forsikringen dækker i henhold til skadevirkningsprincippet (den objektive
risikoafgrænsning). anmeldelsesfrister, der har virkning under forsikringens
løbetid er derimod en biforpligtelse, der strider imod forsikringsaftalelovens § 21.
det fremgår af højesteretsdommer per walsøes kommentar til dommen i
u1994b.270, at højesterets flertal afgjorde sagen netop på baggrund af jørgen
nørgaards sondring mellem på den ene side den objektive afgrænsning af den
risiko, som selskabet har påtaget sig at bære, og på den anden side anmeldelse af
skade som en biforpligtelse omfattet af forsikringsaftalelovens § 21. højesterets
                                          - 65 -
flertal fandt således ikke, at anmeldelsesfristen på 3 måneder var omfattet af
forsikringsaftalelovens § 21.
i nærværende sag er situationen vendt på hovedet. ear-forsikringen dækker efter
skadesårsagsprincippet, ikke skadevirkningsprincippet. anmeldelsesfristen i
betingelsernes general conditions pkt. 5 er uden betydning for den objektive
afgrænsning af den risiko, der er omfattet af forsikringen. og anmeldelsesfristen i
betingelsernes general conditions pkt. 5 gælder for alle anmeldelser, ikke kun
anmeldelse af skader i forbindelse med forsikringens ophør eller udløb.
dernæst går vi videre til at anskue sondringen mellem biforpligtelsen til at
anmelde en skade og en aftale om fristen for forældelse af krav.
if har gjort gældende, at § 30 i den tidligere forsikringsaftalelov fører til, at
vilkåret i general conditions, pkt. 5, skal fortolkes i overensstemmelse med den
dagældende § 30, stk. 2, således at fristen i stedet for 14 dage skal være 3
måneder. det synspunkt kan ikke tiltrædes, da det bygger på en sammenblanding
af begreberne.
forsikringsaftalelovens § 21 og § 30 har forskellige anvendelsesområder. et
fingerpeg om forskellene i anvendelsesområderne får man allerede af
overskrifterne til lovens kapitler. overskriften til §§ 21-23, er kaldt ”den sikredes
pligter, når forsikringsbegivenheden indtræder”, mens overskriften til §§ 29-30,
er ”forældelse”.
for at vurdere, om en given bestemmelse i forsikringsvilkår falder inden for
området for § 21 eller § 30, må man således sondre imellem, hvorvidt
bestemmelsen angår en frist for anmeldelse af, at forsikringsbegivenheden er
indtrådt, eller en frist for rejsning af krav om erstatning, jf. herved u1994b.270 på
side 273 in fine.
ear-forsikringens general conditions, pkt. 5, indeholder følgende frist:
       in the event of any occurrence which might give rise to a claim under this
       policy, the insured shalla) immediately notify the insurers by telephone or
       telegram as well as in writing…
       …
       the insurers shall not in any case be liable for loss, damage or liability of
       which no notice has been received by the insurers within 14 days of its
       occurrence.
det ses, at bestemmelsen tager sigte på anmeldelse af forsikringsbegivenhedens
indtræden (occurrence), der kan føre til (which might give rise to), at et krav vil
blive rejst. bestemmelsen taler ikke om selve rejsningen af krav om erstatning.
vestas gør gældende, at fristen for anmeldelse af forsikringsbegivenhedens
indtræden i ear-forsikringens general conditions, pkt. 5, ikke har retsvirkning i
forholdet mellem if og vestas, idet vilkåret, der er karakteriseret ved at indebære
                                              - 66 -
      en forpligtelse for den forsikrede i anledning af forsikringsbegivenhedens
      indtræden, strider imod den præceptive regel i forsikringsaftalelovens § 21.”
if skadeforsikring har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med det sammen-
fattende processkrift af 12. december 2014, hvoraf følgende fremgår (idet henvisninger til
ekstrakt mv. er fjernet):
      ”2. sagsfremstilling og anbringender
      2.1. overordnet om tvisten
      denne sag drejer sig om nogle af vestas fremsatte krav om forsikringsdækning af
      skader vedrørende et meget stort antal vindmøllefundamenter i tyskland og
      østrig, som ifølge vestas er beskadiget i større eller mindre omfang af
      revnedannelser som følge af en projekteringsfejl (serieskade).
      fundamentleverancerne er ikke omfattet af vestas' salgskontrakter og
      leveringsomfanget i henhold til disse (…), men efter det oplyste blev vestas'
      projekteringsmateriale vedrørende opførelse af fundamenter til vindmøller
      udleveret til kunderne.
      fundamenterne er etableret af vestas' kunder og udført af lokale entreprenører i
      henhold til aftale med kunderne. en betydelig del af fundamenterne er efter det af
      vestas oplyste omfattet af forsikringer tegnet af vestas' kunder, blandt andet hos
      forsikringsselskaberne gothaer og allianz.
      vestas har trods ifs gentagne opfordringer undladt at dokumentere sagsforløbet,
      herunder hvornår de enkelte skader er konstateret, i hvilken udstrækning de
      enkelte kunder har lidt et tab, og hvornår kunderne har reklameret/rejst krav over
      for vestas.
      ifs sagsbehandling har på denne baggrund været vanskeliggjort i betydelig grad,
      idet det hverken har været muligt at fastlægge - på et oplyst grundlag - hvilken af
      de hos if tegnede erhvervs- og produktansvarsforsikringer ("ansvarsforsikringer")
      eller hvilken/hvilke af de hos if tegnede ear all risks-forsikringer
      ("entrepriseforsikringer"), der er relevante for sagen.
      i relation til entrepriseforsikringerne har det hverken været muligt at fastlægge,
      hvorvidt fundamenterne er omfattet af den forsikrede risiko, eller hvorvidt de
      hævdede skader i det hele taget er indtrådt under dækningsperioden på de tegnede
      forsikringer.
      vestas har under sagen givet forskellige oplysninger om antallet af beskadigede
      fundamenter, og har senest i et internt notat af 30. oktober 2014 (…) anført, at
      1.753 vindmøller leveret af vestas i årene 1998-2007 kan være berørt af sagen.
      der er ingen forklaring på, hvorfor sagen er begrænset til perioden 2001-2004 for
      så vidt angår entrepriseforsikringerne, hvorved bemærkes, at if havde tegnet
      enslydende entrepriseforsikringer for vestas i perioden forud for 2001.
                                        - 67 -
entrepriseforsikringerne ophørte hos if fra 2005, hvor denne dækning blev
overtaget af codan. der er ingen oplysninger om, hvorvidt codan tillige er
inddraget i sagen for så vidt angår vindmøller leveret efter 2004.
ligeledes i 2005 etablerede vestas ansvarsforsikring hos aig på toppen af den
hos if tegnede forsikring, men der er heller ingen oplysninger om, hvorvidt aig
er involveret i den del af sagen, der vedrører dækningsspørgsmål i forhold til de
hos if tegnede ansvarsforsikringer for perioden 2004-2006.
vestas har under retssagen - uden nærmere forklaring - ændret de nedlagte
anerkendelsespåstande, idet der oprindeligt i stævningen af 30. december 2009
blev nedlagt påstande om, at vestas' krav kunne gøres gældende over for de hos if
tegnede entrepriseforsikringer for perioden 2002-2004 og over for de hos if
tegnede ansvarsforsikringer for perioden 2004-2007, men i vestas' processkrift 1
af 28. september 2011 er påstandene ændret således, at kravene gøres gældende
over for entrepriseforsikringerne for perioden 2001-2004 og over for
ansvarsforsikringerne for perioden 2004-2006.
under sagens forløb har det stedse været omtvistet, hvornår vestas fik sit første
kendskab til den i sagen omhandlede problematik vedrørende revnedannelser i
fundamenterne. denne problematik er efter ifs opfattelse gradvist blevet afdækket
under retssagens forløb, således at det kan lægges til grund, at vestas - formentlig
allerede i 2004 hvis ikke før, men i hvert fald i 2005 - havde det nødvendige og
tilstrækkelige kendskab til denne problemstilling. vestas har ikke desto mindre
under hele sagsforløbet fastholdt, at man først blev opmærksom på
problemstillingen i 2006.
det bemærkes helt overordnet, at if på intet tidspunkt har bestridt, at vestas kan
have pådraget sig et ansvar over for de respektive kunder som følge af mangler
ved det af vestas leverede fundamentdesign. vestas' undladelse af at dokumentere
sagsforløbet, herunder i relation til de helt grundlæggende spørgsmål om, hvornår
de enkelte kunder har konstateret de første skader, og hvornår skaderne er anmeldt
over for vestas, har imidlertid i betydelig grad vanskeliggjort ifs sagsbehandling
og ifs vurdering af forsikringsdækningen, herunder vurderingen af, hvorvidt
vestas har pådraget sig et forsikringsdækket ansvar.
efter ifs opfattelse er sagen i en nøddeskal, at sagen formentlig ikke ville være
opstået, hvis vestas fra starten af havde meddelt de oplysninger, som var
nødvendige for, at if kunne vurdere forsikringsdækningen på et oplyst grundlag.
2.2. identifikation af, hvilke fundamenter der er omfattet af sagen
2.2.1. vestas anmeldelse af krav og korrespondance forud for retssag
if blev første gang orienteret om sagen ved mail af 5. april 2006 (…) fra vestas
ved jesper stensgaard (global risk management), der refererede til
skadesanmeldelse vedrørende ansvarsforsikringen, og herunder oplyste følgende:
                                          - 68 -
       "vi adviserer herved om, at der er konstateret revner i et antal fundamenter
       i tyskland. der pågår p.t. undersøgelser for at fastslå årsag og omfang."
ved mail fra if til vestas af 9. juni 2006 (…) anmodede if om yderligere
oplysninger i sagen og anførte blandt andet følgende:
       "jeg har ikke modtaget oplysninger om skadedato, men har indsat den 1.
       april 2006 som skadedato for at oprette sagen. hvornår hørte i om
       problemet med de revnede fundamenter første gang?
ifs spørgsmål blev efter det oplyste sendt videre til tyskland, men if modtog alene
en tilbagemelding i form af en anmodning om indgåelse af en suspensionsaftale
vedrørende forældelsesfristen i yderligere 6 måneder fra den 17. januar 2007 (…),
hvilket if accepterede i mail sendt til vestas den 19. januar 2007 (…).
if modtog herefter ikke nærmere oplysninger om sagen - og først med brev af 25.
oktober 2007 fra advokat lotte eskesen (…) - blev if orienteret om, at sagen ikke
blot drejede sig om nogle enkelte fundamentskader, men at der var tale om et
meget stort sagskompleks, hvor vestas allerede var sagsøgt i 34 retssager
vedrørende 62 fundamentskader, der verserede i tyskland og østrig. i brevet
henvises der til ansvarsforsikringerne hos if, og lotte eskesen konkluderer i
brevet, side 4 øverst, følgende:
       "må vestas' vindmøller anses at være blevet gjort til en del af
       fundamenterne, være indarbejdet i, sammenføjet med eller på anden måde
       forbundet med fundamenterne, vil et ansvar for den skade, der er sket på
       fundamenterne og det tab, der er sket vedrørende fundamenterne, være
       dækket af ingrediens- og komponentforsikringen, jf. policens pkt. s3 (4)."
efter yderligere mailkorrespondance mellem parterne anmodede if ved mail sendt
til vestas den 26. oktober 2007 (…) på ny om en lang række oplysninger til brug
for en egentlig skadesbehandling, herunder blandt andet:
       "... nærmere oplysninger om de klager, vestas har modtaget (antal,
       hvornår, fra hvem osv.)... kopi af korrespondance med gothaer ..."
på et møde hos if den 12. december 2007 drøftede parterne forskellige
problemstillinger, herunder i relation til at det fra vestas' side var blevet oplyst, at
et betydeligt antal vindmøller var forsikret hos andre forsikringsselskaber. ved
mail af 29. januar 2008 til undertegnede (…) oplyste lotte eskesen blandt andet
følgende:
       "i den forbindelse bemærkes, at vi nu fra vestas deutschland supplerende
       har fået oplyst, at potentielt i alt 1.900 vindmøller af typen v80 og v90 kan
       være berørt af beregningsfejlen. heraf er 1.350 møller forsikret hos
       gothaer, mens de øvrige er forsikret hos andre forsikringsselskaber,
       herunder allianz. af de 1.350 møller, der er forsikret hos gothaer, er der
       p.t. anmeldt skader på 161 møller."
                                        - 69 -
i det følgende forløb blev vestas løbende anmodet om dokumentation for
sagsforløbet, jf. herved fx undertegnedes breve af 4. februar 2008 (…), 19. maj
2008 (…), 17. december 2008 (…), 11. november 2009 (…), 18. januar 2010 (…)
og 29. januar 2010 (…).
i brev af 18. januar 2010 (…) til lotte eskesen hedder det fx:
       "jeg finder anledning til at bemærke, at min klient siden sommeren 2006
       har anmodet om nærmere dokumentation for sagsforløbet, og at jeg siden
       min indtræden i sagen i januar 2008 løbende har anmodet dem om
       oplysninger, der gør det muligt for min klient at identificere, hvor mange
       fundamenter, der er beskadiget og dermed eventuelt omfattet af det
       anerkendelsessøgsmål, som nu er indledt ved retten i glostrup.
       jeg må derfor insistere på, at deres klient nu hurtigst muligt vender tilbage
       med en specificeret oversigt over, hvornår der er anmeldt fundamentskader
       over for deres klients selskaber i tyskland og danmark for de enkelte vind-
       mølleejere, og hvilke krav der i givet fald er rejst af de enkelte
       vindmølleejere i forhold til deres klient. oplysningerne bedes suppleret med
       dokumentation for anmeldelse og eventuelle krav, samt oplysninger om,
       hvornår arbejdet med de enkelte entrepriser er sat i gang på de respektive
       pladser, og hvornår der er udstedt taking over certificate (toc)."
2.2.2. oversigtsbilag fremlagt under retssagen
vestas har ikke meddelt de ønskede oplysninger, men har under retssagen
fremlagt en række oversigtsbilag vedrørende de møller (fundamenter), der hævdes
omfattet af sagen.
oprindeligt oplyste vestas således, at ca. 1.900 møller var omfattet af sagen, og i
internt notat af 30. oktober 2014 (…) er det oplyst, at 1.753 møller leveret i
perioden 1998-2007 kan være omfattet af sagen.
i det senest fremlagte oversigtsbilag (…) er det oplyst, at vindmøller (idrift-
sat/”implementing of wea" i perioden 1998-2008) omfatter i alt 1.753 møller,
hvoraf 1.290 møller efter det oplyste er omfattet af sagen.
vestas har løbende under retssagen justeret de nedlagte anerkendelsespåstande,
både for så vidt angår de relevante forsikringsperioder (årstal) og for så vidt angår
de enkelte møller, der hævdes omfattet af sagen.
oprindeligt havde vestas i stævningen nedlagt påstand om, at if (uspecifikt)
skulle anerkende vestas' ansvar over for kunder på de tyske og østrigske markeder
under entrepriseforsikringerne for perioden 2002-2004 op til policernes
maksimum, men i vestas' processkrift 2 af 27. juni 2012 er det anført, at
anerkendelsespåstanden alene vedrører ansvaret for fejlagtigt fundamentdesign på
de med gult markerede vindmøller anført på bilag over efterreguleringer for
deklarationsomsætningen over vindmølleprojekter for 2001-2004 (…).
de med gult markerede møller eksklusive gule markeringer, der ikke angiver antal
møller, omfatter i alt 955 møller. af disse møller er 730 møller omfattet af de
                                         - 70 -
1.290 møller, der efter det oplyste er omfattet af sagen, jf. herved det senest
fremlagte oversigtsbilag (…).
ud over de med gult markerede 955 møller kan det i øvrigt konstateres af de
respektive bilag, at der yderligere optræder 691 møller til andre tyske kunder
vedrørende samme periode, som åbenbart ikke er omfattet af sagen. der er ingen
forklaring på, hvorfor disse møller ikke er omfattet af sagen.
vestas har som underbilag til det interne notat af 30. oktober 2014 (…) fremlagt
en oversigt over møller idriftsat i perioden 1999-2007, hvor vestas efter det
oplyste har afholdt såkaldte udbedringsomkostninger. denne oversigt danner
grundlag for vestas' fuldbyrdelsespåstand og omfatter i alt 433 møller (herved
forudsat, at markeringen "reg." svarer til antal møller). blandt disse møller
optræder 79 møller, som ligeledes indgår i de gule markeringer på
oversigtsbilagene over deklarationsomsætningen.
efter ifs opfattelse er det ganske usikkert, hvor mange fundamenter, der reelt set
er beskadiget som følge af en projekteringsfejl, vestas kan have pådraget sig et
ansvar for.
det kan i alle tilfælde konstateres, at en væsentlig del af det samlede antal
leverede møller ikke er omfattet af sagen, hvad enten dette skyldes, at
fundamenterne ikke er beskadiget i det omfang, som vestas oprindeligt har
forudsat, eller det skyldes, at skader på fundamenter er dækket af andre
forsikringsselskaber, eller at vestas' kunder - trods vestas' gentagne opfordringer
- har undladt at reklamere over beskadigelser.
2.2.3. opfordringer til at dokumentere sagsforløbet
vestas har under hele sagen været opfordret til at dokumentere sagsforløbet,
herunder blandt andet for så vidt angår spørgsmålet om, hvornår skaderne blev
anmeldt til vestas.
for så vidt angår ansvarsforsikringerne er det ved serieskader afgørende at få
fastlagt, hvornår vestas første gang fik kendskab til den i sagen omhandlede
problematik vedrørende revnedannelser i fundamenterne, idet dette tidspunkt er
afgørende for fastlæggelsen af, hvilken ansvarsforsikring der i givet fald finder
anvendelse på dækningen af de konstaterede skader.
bortset fra nogle ganske få tilfælde har vestas ikke meddelt disse oplysninger,
som er af afgørende betydning for fastlæggelsen af, hvorvidt skaderne i det hele
taget er omfattet af forsikringsdækningen, og hvilke policer der i givet fald finder
anvendelse på skaderne.
for så vidt angår dækningen under entrepriseforsikringerne, jf. nærmere nedenfor
pkt. 2.5, gælder det, at disse forsikringer dækker skader, som opstår i tidsrummet
fra opsætning af møllerne påbegyndes og indtil overtagelse/aflevering eller
idriftsættelse (maks. 24 måneder), som ikke skyldes årsager, som er opstået inden
entreprisens påbegyndelse.
                                         - 71 -
entrepriseforsikringerne er herudover udvidet til at dække i den mellem kunden
og vestas aftalte afhjælpningsperiode, dog maksimalt 60 måneder fra overta-
gelse/aflevering eller idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af, hvilket
tidspunkt som ligger tidligst i tid. i denne periode dækker forsikringerne både de
skader, som forårsages i afhjælpningsperioden og endvidere de skader, som er
forårsaget under opsætning, men som opstår i afhjælpningsperioden.
vestas' har trods gentagne opfordringer heller ikke meddelt disse oplysninger, og
vestas' undladelse af at dokumentere sagens forløb har reelt set gjort det umuligt
for if at vurdere, hvorvidt skaderne i givet fald måtte være omfattet af de
forsikringer, som vestas påberåber sig under sagen.
2.2.4. processuelle opfordringer
if har under retssagen fremsat en lang række processuelle opfordringer, som i det
væsentlige ikke er opfyldt, hvad enten dette beror på, at vestas ikke kan eller vil
besvare opfordringerne.
i relation til spørgsmålet om identifikationen af, hvilke fundamenter der er
omfattet af sagen, har if blandt andet fremsat følgende opfordringer:
ifs svarskrift side 4, pkt. 2:
       "vestas opfordres til at oplyse, hvor mange vindmøller/fundamenter, der er
       omfattet af sagen (opfordring 1).
       vestas opfordres til at fremlægge samtlige leveringsaftaler med eventuelle
       tillæg, der er indgået med de kunder, der efter vestas' opfattelse er omfattet
       af sagen (opfordring 2)."
ifs svarskrift side 5, pkt. 3:
       "vestas opfordres til at oplyse, hvilke kunder der har afgivet reklamationer,
       og opfordres herunder til at fremlægge kopi af reklamationerne (opfordring
       6).
       vestas opfordres til at oplyse, hvorvidt kunder, der har reklameret over
       fundamentskader, er omfattet af de i stævningen omtalte særlige
       vindmølleforsikringer tegnet hos gothaer allgemeine versicherung ag
       (opfordring 7).
ifs svarskrift side 10, pkt. 6.2.3:
       "vestas opfordres til at oplyse for hver enkelt mølle, hvornår arbejdet blev
       påbegyndt på forsikringsstedet, og hvornår vedkommende mølle blev
       aflæsset på stedet, og hvornår taking over certificate (toc) blev udstedt
       (opfordring 19).
ifs duplik side 9, pkt. 3:
                                        - 72 -
      "i den nu fremlagte oversigt over de møller, der efter vestas' opfattelse er
      omfattet af sagen (bilag 35) er det alene for så vidt angår 36 af de i alt
      1.600 vindmøller anført, hvornår såkaldt "first complaint" fandt sted, men
      listen synes som tidligere nævnt ikke at være udtømmende...
      vestas opfordres til at fremlægge "first complaints" (opfordring 25), og
      vestas opfordres til at oplyse for hvert enkelt vindmølleprojekt, hvornår
      vestas har iværksat sagsbehandling i anledning af mere eller mindre
      formelle reklamationer, uafhængigt af hvornår reklamationerne er afgivet
      (opfordring 26)...
      ifs opfordring 6 gentages og for det tilfælde, at opfordring 6, opfordring 25
      og opfordring 26 ikke opfyldes, gøres det gældende, at vestas vægring mod
      at opfylde disse opfordringer skal tillægges den processuelle skadevirkning,
      at det under sagen lægges til grund, at vestas ikke har dokumenteret, at der
      er reklameret over skader ud over de 36 tilfælde omtalt i den nu fremlagte
      oversigt (bilag 35)."
ifs duplik side 10, pkt. 3:
      "ifs opfordring 7 gentages og for det tilfælde, at vestas fortsat vægrer sig
      mod at opfylde denne opfordring, gøres det gældende, at vestas' vægring
      skal tillægges den processuelle skadevirkning, at det under sagen lægges til
      grund, at vestas er holdt skadesløs i kraft af den med gothaer allgemeine
      versicherung ag indgåede forligs aftale."
ifs duplik side 14, pkt. 6.2.2:
      "for det tilfælde, at vestas vægrer sig mod at oplyse, hvilke fundamenter
      (blandt de skadede fundamenter) der har været omfattet af vestas'
      vindmølleentrepriser, gøres det gældende, at vestas' vægring skal tillægges
      den processuelle skadevirkning, at det under sagen lægges til grund, at
      fundamenterne i intet tilfælde har været omfattet af vestas'
      vindmølleentrepriser og således i intet tilfælde er indgået i
      præmieberegningen af den risiko, som if har påtaget sig i forbindelse med
      tegningen af de omhandlede ear-forsikringer."
ifs duplik side 14, pkt. 6.2.3:
      "efter ifs opfattelse er de pågældende oplysninger af væsentlig betydning
      for vurderingen af hvorvidt fundamentskaderne kan anses for omfattet af
      ear- forsikringens dækningsperiode, og ifs opfordring 19 gentages hermed.
      for det tilfælde, at vestas fortsat vægrer sig mod at opfylde denne
      opfordring, gøres det gældende, at vestas' vægring skal tillægges den
      processuelle skadevirkning, at det under sagen lægges til grund, at de i
      sagen omhandlede fundamentskader ikke kan anses for omfattet af ear-
      forsikringens dækningsperiode, herunder klausulen vedrørende "extended
      maintenance cover" (endorsement 004)."
ifs processkrift a side 6, pkt. 2.3:
                                        - 73 -
      "if har noteret sig, at vestas ikke kan eller vil opfylde ifs opfordring 6 og
      opfordring 25, og det gøres på denne baggrund gældende, at det ikke under
      sagen kan lægges til grund, at vestas har dokumenteret, at de berørte
      mølleejere har reklameret over skader, der er omfattet af
      forsikringsdækningen hos if"
ifs processkrift b side 16, pkt. 3.53:
      "if har flere gange opfordret vestas til at oplyse, hvornår skaderne i hvert
      enkelt tilfælde har virket. som ovenfor nævnt er denne oplysning relevant,
      idet skaderne alene er omfattet af ear-forsikringen, i det omfang de enkelte
      skader er både forårsaget og har virket i forsikringsperioden. skader, som
      først har virket efter afhjælpningsperiodens udløb, er således ikke dækket af
      forsikringen.
      vestas har imidlertid ikke opfyldt denne opfordring, og det kan således
      konstateres, at vestas ikke vil oplyse datoerne for skadernes virkning i hvert
      enkelt tilfælde. på denne baggrund gøres det gældende, at vestas vægring
      mod at meddele disse oplysninger må tillægges processuel skadevirkning,
      således at det under sagen skal lægges til grund, at skaderne ikke har virket
      i forsikringsperioden."
ifs processkrift b side 3, pkt. 2.1.2:
      "if har gentagne gange opfordret vestas til at oplyse (blandt andet
      opfordring 1 og 23), hvor mange vindmøllefundamenter der er omfattet af
      sagen. formålet med disse opfordringer er at få klarlagt, hvor mange
      fundamenter der efter vestas' opfattelse på nuværende tidspunkt reelt er
      beskadiget som følge af det fejlagtige fundamentdesign...
      hvis vestas fortsat vægrer sig mod at meddele disse oplysninger, gøres det
      gældende, at det må tillægges processuel skadevirkning, således at det
      under sagen lægges til grund, at vestas ikke har ført bevis for det reelle
      antal beskadigede fundamenter."
ifs processkrift b side 4, pkt. 2.1.3:
      "hvis vestas fortsat vægrer sig mod at fremlægge samtlige indgåede
      leveringsaftaler, gøres det gældende, at det under sagen skal lægges til
      grund, at vestas ikke har dokumenteret, at vestas' kunder er berettiget til at
      gøre krav gældende over for vestas i henhold til det med de enkelte
      vindmølleejere indgåede leveringsaftaler, at vestas ikke har dokumenteret,
      at de enkelte vindmølleejeres krav ikke er forældede, og endvidere ikke har
      dokumenteret, at kravene er omfattet af ear-forsikringens extended
      maintenance-klausul."
vestas har i det væsentlige ikke opfyldt de fremsatte opfordringer, og det kan på
denne baggrund konstateres, at det ikke under sagen er dokumenteret,
eksempelvis
                                        - 74 -
• hvor mange vindmøller/fundamenter, der er omfattet af sagen
• hvilke leveringsaftaler der er indgået med de kunder, der efter vestas' opfattelse
er omfattet af sagen
• hvilke kunder der har afgivet reklamationer over for vestas
•        hvorvidt kunder, der har reklameret over fundamentskader, er omfattet af
forsikringer tegnet hos gothaer
• hvornår arbejde vedrørende de enkelte vindmølleentrepriser er påbegyndt på
forsikringsstedet, og hvornår vedkommende mølle blev aflæsset på stedet, og
hvornår der blev udstedt toc-certifikat
• hvornår såkaldt "first complaint" fandt sted i de 36 tilfælde (omtalt i bilag 35),
hvor reklamationer blev afgivet
• hvornår vestas iværksatte sagsbehandling i anledning af mere eller mindre
formelle reklamationer, uafhængigt af hvornår reklamationerne er afgivet
• hvorvidt fundamenterne i noget tilfælde har været omfattet af vestas'
vindmølleentreprise og er indgået i præmieberegningen af den risiko, som if har
påtaget sig vedrørende entrepriseforsikringerne
• hvorvidt skaderne har fundet sted inden for entrepriseforsikringernes
dækningsperiode, herunder inden for de afhjælpningsperioder, der var aftalt i
tilslutning til de enkelte entrepriser
helt overordnet gøres det gældende, at vestas' mangelfulde oplysning af sagen og
manglende imødekommelse af ifs opfordringer til at dokumentere sagsforløbet
reelt set ikke gør det muligt at vurdere forsikringsdækningen på et oplyst
grundlag, hvorfor if bør frifindes allerede af denne grund.
2.3. tidspunkt for kendskab til problematik med revnedannelser i
fundamenterne
vestas har fremlagt bilagsmateriale vedrørende enkelte vindmølleentrepriser, der
belyser det faktuelle forløb.
på baggrund af det fremlagte bilagsmateriale kan det konstateres, at vestas
allerede i 2004 blev gjort opmærksom på problemstillingen med revneskader i
fundamenterne.
der kan herved henvises til nedennævnte projekter:
1. vindmøllepark sichau/springberg (tyskland)
det fremgår af brev af 25. november 2004 fra windkonzept-projekt gmbh & co.
kg (…), at der reklameres over revneskader i fundamenterne (specifik
reklamation understøttet af bilagsmateriale vedrørende et anlæg bestående af 18
vindmøller). den pågældende vindmøllepark figurerer på vestas' oversigtsbilag
(…), hvori det er anført, at dato for første henvendelse i sagen er den 25.
november 2004.
2. vindmøllepark langenberg (tyskland)
                                        - 75 -
datoen for første henvendelse i sagen er ikke anført i vestas' oversigtsbilag (…),
men det fremgår af bilaget, at der er afgivet procesunderretning til vestas den 23.
november 2005.
efter ifs opfattelse fremgår det af bilagsmaterialet i sagen vedrørende
procestilvarslingen af vestas, at revnerne i fundamenterne blev konstateret den
23. august 2004, og at vestas blev orienteret herom den 24. august 2004. der kan
i øvrigt henvises til den efterfølgende korrespondance i perioden fra 16. september
2004 - 4. oktober 2005 mellem vestas, gothaer og ingeniørfirmaet zorn (…).
om vestas' kendskab til problemet med fundamenterne kan der i øvrigt henvises
til lotte eskesens brev til undertegnede af 9. juli 2008 (ekstrakten side 2265),
hvori det side 2 øverst hedder som følger:
       "som tidligere oplyst blev problemet med fundamenter først bragt på bane
       for de centrale stabsfunktioner i vestas deutschland gmbh i forbindelse
       med en telefonisk henvendelse fra allianz i 2005 og dernæst ved en
       henvendelse fra gothaer i begyndelsen af 2006, hvorefter sagen blev
       oprettet i og indberettet via koncernens globale risk management system."
der kan i øvrigt henvises til vestas' oversigtsbilag (…), hvoraf det fremgår, at
vestas fik sin første henvendelse i sagen i 2005 i nedennævnte vindmølleparker:
1.          boldecker-land (tyskland) den 1. september 2004, men klage over
fundamenterne først medtaget i begæring om isoleret bevisoptagelse af 25. februar
2005 (11 vindmøller).
2. vindmøllepark buddenstedt, helmstedt, schnellin, eon (tyskland), den 17.
november 2005 (12 vindmøller).
3. vindmøllepark ratjendorf (tyskland) den 13. oktober 2005 (2 vindmøller).
4. vindmøllepark gols (østrig) den 15. juni 2005 (12 vindmøller).
 5. vindmøllepark pannonia (østrig) den 19. september 2005 (2 vindmøller).
det fremgår endvidere af sagen, at vestas fik sin første henvendelse i 2005
vedrørende vindmølleparken mönchhof (østrig) (5 vindmøller), og tilsvarende
gælder for så vidt angår vindmølleparken neue energie homein (7 vindmøller)
(…)
2.4. ansvarsforsikringerne
2.4.1. 2004-policen
det gøres gældende, at 2004-policen (…) er den for sagen relevante police.
2.4.1.1. forsikringstiden
                                          - 76 -
forsikringsperioden for 2004-policen fremgår af forsiden til policen, hvoraf det
fremgår, at perioden er 01.01.2004-01.01.05. i øvrigt henviser policen til de
almindelige forsikringsbetingelser nr. 54-92.
forsikringstiden fremgår af de almindelige betingelser § 9, stk. 1, hvoraf det
fremgår, at forsikringen dækker erstatningskrav, som er rejst mod sikrede i
forsikringstiden. forsikringen dækker således efter "claims-made"-princippet.
§ 9, stk. 2 (a) og (b), angiver, hvornår et krav anses for rejst.
et krav anses for det første rejst i henhold til (a) på
       "det tidspunkt, hvor sikrede modtager første, skriftlige henvendelse i
       anledning af en skade eller et tab med krav om erstatning".
et krav anses endvidere i henhold til (b) for rejst på
       "det tidspunkt, hvor forsikringstageren eller den, hvem det på dennes vegne
       påhviler at lede virksomhedens drift, får sin første viden om, 1) at der er
       indtrådt en skade eller et tab, eller 2) at der er umiddelbar fare for, at der
       vil indtræde en skade eller et tab, som kan være forårsaget af sikredes
       handlinger eller undladelser, produkter eller ydelser."
for at et krav kan anses for rejst i henhold til (a), kræves det således, at sikrede
modtager en skriftlig henvendelse med krav om erstatning.
for at et krav kan anses for rejst i henhold til (b), skal følgende betingelser være
opfyldt:
• forsikringstager eller den, hvem det på forsikringstagerens vegne påhviler at
lede virksomhedens drift, skal have fået viden om
• at der er indtrådt skade eller tab, eller
• at der er umiddelbar fare for, at der vil indtræde en skade eller et tab
• som kan være forårsaget af sikredes handling eller undladelser, produkter eller
ydelser.
2.4.1.2. reklamationer fra kunderne
vestas har i stævningen under pkt. 3 "reklamationer fra kunderne", side 4 øverst,
oplyst følgende:
       "den første registrerede klage er en skrivelse fra vestas' kunde,
       windkonzept, der i november 2004 rettede henvendelse med reklamationer
       og erstatningsforbehold som følge af revnedannelser i fundamenterne på
       kundens møller. der verserer en sag om isoleret bevisoptagelse i den sag."
vestas har derimod i replikken, side 11, anført:
                                          - 77 -
        "men det kan ikke anerkendes, at henvendelsen kan føre til, at der i
        forsikringsretlig forstand blev rejst krav mod vestas allerede i 2004 ...
        problemet med fundamenterne blev først bragt på bane for de centrale
        stabsfunktioner i vestas deutschland gmbh i forbindelse med en telefonisk
        henvendelse fra allianz i 2005 og dernæst ved en henvendelse fra gothaer i
        begyndelsen af 2006 ..."
det bemærkes heroverfor, at der i reklamationen fra windkonzept (…) meget
specifikt og konkret reklameres over revner i diverse fundamenter, og i brevet
anføres det, at der efter kundens opfattelse er tale om projekteringsfejl. i brevet
opfordres vestas til at foretage snarlig besigtigelse og opfordres herunder til at
afgive en detaljeret skriftlig stillingtagen med vurdering af
fundamentprojekteringen mv.
ved reklamationen fra windkonzept er kravet rejst i forsikringsretlig forstand, jf.
herved almindelige betingelser § 9, stk. 2 (a), men herudover bemærkes det, at
betingelserne i henhold til § 9, stk. 2 (b), ligeledes er opfyldt med dette brev.
i sidstnævnte henseende bemærkes det, at reklamationen fra windkonzept blev
stilet til henholdsvis en projektleder og en kunderådgiver hos vestas. vestas har
oplyst, at projektlederen havde det praktiske ansvar for opstilling af møller, og at
kunderådgiveren rådgav i forbindelse med "after sales services".
vestas har endvidere oplyst, at en reklamation normalt skulle stiles til kundens
kontaktperson hos vestas, som før toc var projektlederen og efter toc var
kunderådgiveren. kun hvis en reklamation angik et forhold, der måtte antages at
få væsentlig betydning for vestas deutschland gmbh, ville reklamationen blive
forelagt for ledelsen. der kan herved i det hele henvises til vestas' opfyldelse af
ifs opfordring 35-38.
efter det oplyste, er det således projektlederen, henholdsvis kunderådgiveren hos
vestas, som forestår behandlingen af reklamationssager, og kun i de tilfælde hvor
reklamationen anses for væsentlig, bliver denne forelagt for ledelsen. ifølge børge
dahl, erhvervs- og produktansvarsforsikring, 1987, side 85, fremgår det blandt
andet, at den "hvem det på forsikringstageren vegne påhviler at lede
virksomhedens drift" er:
        "... sådanne driftsledere, afdelingschefer osv., som på ledelsens vegne styrer
        og kontrollerer de enkelte dele af virksomhedens produktion og aktiviteter i
        øvrigt ..."
ifølge jan hornsberg og georg lett, erhvervs- og produktansvarsforsikring,
1993, side 126, fremgår det også, at:
        ... afgrænsningen skal foretages i overensstemmelse med fal § 51, således
        at viden ikke alene hos den øverste ledelse, men også hos de afdelings- og
        driftsledere, som har ansvaret for det pågældende område ..."
                                        - 78 -
der er således i den juridiske litteratur enighed om, at (b) ikke blot omfatter den
øverste ledelse, men tillige ledere mv., som har ansvaret for et givent område. i
dette tilfælde blev reklamationen sendt til både projektlederen og den
kundeansvarlige, som efter det oplyste havde ansvaret for behandling af
reklamationer.
det gøres gældende, at disse personer er omfattet af kategorien, "ledere, som har
ansvaret for et pågældende område", og fremsendelse af reklamationen til
projektlederen og den kundeansvarlige er derfor tilstrækkelig til at opfylde den
første betingelse i (b).
som nævnt er det endvidere en betingelse, at den nævnte personkreds har fået
viden om, at der er indtrådt skade, eller at der er umiddelbar fare for, at der vil
indtræde skade.
af reklamationen af 25. november 2004 fremgår, at der var konstateret revner i
fundamentet, at windkonzept mente, at der var tale om projekteringsfejl, og at
windkonzept tog erstatningsforbehold.
reklamationen angiver således direkte, at der er konstateret revner i fundamenter,
og det gøres derfor gældende, at reklamationen gav projektlederen og den
kundeansvarlige viden om, at der var indtrådt en skade (revner i fundamentet).
i børge dahls, erhvervs- og produktansvarsforsikring, 1987, note 227, anføres det
blandt andet:
       "at denne viden er foreløbig og i tilfælde omfattet af (b), nr. 1, ikke
       afdækker det fulde skadesbillede, er uden betydning. første
       videnstidspunktet placerer dækningsmæssigt i det hele, hvad det krav, som
       på det tidspunkt med rimelighed kan forventes, faktisk udvikler sig til,
       uanset at dette rækker langt videre end initialkravet ..."
det er således uden betydning, at projektlederen og kunderådgiveren ikke på dette
tidspunkt blev bekendt med det fulde skadesbillede. det afgørende er, at de blev
bekendt med en skade.
da projektlederen og den kundeansvarlige ved reklamationen blev gjort bekendt
med, at der var revner i fundamentet, gøres det gældende, at de fik viden om en
skade, og den anden betingelse i § 9 (b) er derfor opfyldt.
den sidste betingelse for at et krav kan anses for rejst, er, at der skal være tale om
en skade, som kan være forårsaget af sikredes handlinger eller undladelser,
produkter eller ydelser.
windkonzept angiver i reklamationen, at de mener, at der kan være tale om
projekteringsfejl.
ifølge børge dahl, erhvervs- og produktansvarsforsikring, 1987, note 225,
anføres det, at der skal være tale om skade:
                                           - 79 -
       "... som med rimelig sandsynlighed kan skyldes et forhold, som pådrager
       sikrede ansvar, og som derfor med rimelig sandsynlighed må formodes på et
       senere tidspunkt at foranledige en henvendelse som angivet i § 9, stk. 2 (a)."
reklamationen fra windkonzept angiver, at der formentlig er tale om
projekteringsfejl. da vestas har udført projektering af fundamentet, gøres det
gældende, at revner i fundamentet, som formentlig skyldes projekteringsfejl, skal
anses for en skade, som med rimelig sandsynlighed kunne skyldes et forhold, som
vestas kunne blive ansvarlig for. da windkonzept endvidere tager
erstatningsforbehold, må det ligeledes med rimelig sandsynlighed formodes, at
skaden på et senere tidspunkt kunne foranledige et krav om erstatning. på denne
baggrund er den sidste betingelse i § 9, stk. 2 (b), også opfyldt.
det gøres derfor gældende, at windkonzepts brev af 25. november 2004 til vestas
(…) såvel opfylder kravene til, hvornår et krav kan anses for rejst i henhold til
almindelige betingelser § 9, stk. 2 (a) og (b). for en ordens skyld skal det
imidlertid præciseres, at det i relation til spørgsmålet om "krav-rejst
problematikken" er tilstrækkeligt, at kravet enten opfylder betingelserne i (a) eller
i (b).
der kan i øvrigt henvises til den fremlagte korrespondance vedrørende
vindmøllepark langenberg (…), hvoraf det blandt andet fremgår, at vestas den
23. august 2004 konstaterede revneskader i to fundamenter, og i den efterfølgende
korrespondance fra efteråret 2004 mellem vestas, ingeniørfirmaet zorn og
gothaer er der blandt andet henvist til, at det fra vestas' side er oplyst, at lignende
revneskader også er konstateret i fundamenterne i andre vindmølleparker.
2.4.1.3. serieskade
som følge heraf må krav anses for rejst i forsikringstiden for 2004-policen, og det
er således denne police, som finder anvendelse.
da alle skaderne på fundamenterne efter det oplyste har samme årsag, gøres det
gældende, at der er tale om en serieskade.
det følger af de almindelige betingelser, § 11, at erstatningskrav, som efter § 9 er
rejst mod sikrede i anledning af skade eller tab forårsaget af samme
ansvarspådragende forhold, betragtes som en forsikringsbegivenhed
(serieskadekrav).
endvidere fremgår det, at serieskadekravet anses for rejst på det tidspunkt, hvor
det første krav i serien rejses, jf. § 9.
reklamationen fra windkonzept eller reklamationen vedrørende langenberg skal
i denne forbindelse anses for det første krav i serieskaden, og alle efterfølgende
krav er således ligeledes omfattet af 2004-policen og dennes dækningssum.
2.4.2. 2005-policen
                                       - 80 -
subsidiært gøres det gældende, at den for skaden relevante police er 2005-policen
(…).
denne police er affattet på engelsk, men de almindelige forsikringsbetingelser
vedrørende forsikringstiden, jf. herved § 9 og § 11, er de samme som de
betingelser, der gælder efter 2004-policen. forsikringen dækker med andre ord
efter "claims-made"-princippet.
for så vidt angår henvendelser i 2005 kan der blandt andet henvises til boldecker-
land-sagen, hvor de første henvendelser blev modtaget i september 2004, jf. over-
sigtsbilag over verserende retssager (…). den 25. februar 2005 modtog vestas i
samme sag begæring om isoleret bevisoptagelse, og den 4. marts 2005 indledtes
retssag vedrørende samme. sagsgenstandens værdi blev foreløbigt opgjort til eur
2 mio.
på dette tidspunkt modtog vestas således et foreløbigt krav om erstatning blandt
andet som følge af fundamentskader. det gøres gældende, at dette må anses for en
skriftlig henvendelse med krav om erstatning, jf. (a), og at kravet derfor må anses
for rejst på dette tidspunkt.
det fremgår af anmodning om isoleret bevisoptagelse, at denne er rettet til hans
jørn rieks, som på dette tidspunkt var direktør for vestas central europa.
af begæringen om isoleret bevisoptagelse fremgår det, at der er problemer med
vandafledningen i fundamenterne, og der klages endvidere over svampedannelse
ved foden af tårnet, jf. klagepunkt 40, 50 og 51. da anmodningen direkte anfører
mangler ved fundamenterne, gøres det gældende, at anmodningen har givet viden
om, at der er indtrådt en skade.
det bemærkes herved, at det er uden betydning, hvorvidt hans jørn rieks på dette
tidspunkt blev bekendt med det fulde skadesbillede. det afgørende er, at han blev
bekendt med en skade.
da vestas har udført projekteringen af fundamentet, gøres det gældende, at
manglerne ved fundamentet skal anses for en skade, som med rimelig
sandsynlighed kunne skyldes et forhold, som vestas kunne blive ansvarlig for.
herudover kan der som tidligere nævnt henvises til lotte eskesens brev til
undertegnede af 9. juli 2008 (…), hvori det oplyses, at problemerne med
fundamenterne blev bragt på bane for de centrale stabsfunktioner i vestas
deutschland gmbh i forbindelse med en telefonisk henvendelse fra allianz i
2005.
der kan ydermere henvises til de førnævnte reklamationssager fra 2004 samt
oplysningerne i vestas' oversigtsbilag (…), hvoraf det fremgår, at vestas i en
række tilfælde modtog sin første henvendelse om sagen i 2005, jf. herved
fremstillingen ovenfor, pkt. 2.3.
2.4.3. dækning af produktansvar og ingrediensskadedækning i henhold til 2004-
policen
                                        - 81 -
det gøres gældende, at skaderne på de af vestas designede fundamenter skal
kategoriseres som et produktansvar, idet skaderne er forvoldt, efter at designet er
bragt i omsætning. dette er tilfældet, da de fysiske skader på fundamenterne først
er sket efter disses opførelse og således først efter, at designet er bragt i
omsætning.
dette ansvar er undtaget efter almindelige betingelser nr. 54-92, § 3, stk. 4 c,
hvorefter forsikringen ikke dækker sikredes ansvar for skade på ting, herunder
bygninger, som sikredes produkt eller ydelse benyttes til fremstilling,
bearbejdning eller anden form for behandling af.
det fremgår imidlertid af 2004-policen, at vestas har tilvalgt såkaldt
ingrediensskadedækning (ingrediens- og komponentskadedækning), der
indebærer, at de almindelige betingelser nr. 54-92, § 3, stk. 4 a-c, udgår og
erstattes af de særlige betingelser herom. dækningen svarer til skafor's
almindelige klausul for tilvalg af ingrediens- og komponentskadedækning.
tilvalg af ingrediens- og komponentskadedækningen er dels en udvidelse af
dækningen, idet skade og formuetab vedrørende en fremstillet ting ligestilles og
dækkes (hvor formuetab normalt ikke dækkes), dels en begrænsning af
dækningssummen til 25 mio. kr. i 2004-policen og 50 mio. kr. i 2005-policen.
2.4.3.1. afgrænsning af ingrediens- og komponentskadedækning over for det
almindelige produktansvar
den risiko, der afdækkes ved tilvalg af ingrediens- og komponentskadedækningen
er ansvaret i forbindelse med, at sikredes produkt eller ydelse indgår i
fremstillingen af andre produkter.
formålet i forbindelse med skafor's revision i 1987 var primært at sidestille
formuetab vedrørende værdien af den fremstillede ting og skade på den
fremstillede ting, jf. børge dahls kommentar til skafor's erhvervs- og
produktansvarsforsikring 1987, note 122 og note 5-6.
det anføres, at det typiske ingrediens- og komponentskadetilfælde adskiller sig
fundamentalt fra de traditionelle produktskader. kvalitetsafvigelse i ingrediensen
eller komponenten genfindes for det meste i den færdigvare, hvortil den er brugt,
mens de traditionelle produktskader i almindelighed rammer andre end
producentens købere.
ingrediens- og komponentskadestilfældene har det særkende, at det
skadevoldende produkt eller ydelse indgår i værdikæden ved frembringelse af en
færdigvare, mens de typiske produktansvarsskader angår en færdigvares
skadeforvoldelse på andet end færdigvaren selv.
det afgørende for sondringen mellem det almindelige produktansvar over for
ingrediens- og komponentskadedækningen er ikke, om der er tale om en fysisk
komponent eller ingrediens, men om sikredes produkt eller ydelser indgår som led
i den værdikæde, det er at fremstille en færdigvare.
                                          - 82 -
2.4.3.2. ingrediens/komponent - som begreb
ordlyden i 2004-policen anvender alene henvisningen "ingrediensskadedækning
på ting (herunder behandling- og bearbejdning produktansvar)". herudover
anvender policens betingelser ikke ordvalget ingrediens eller komponent. de
særlige betingelser er ordret skafor's klausul for tilvalg af ingrediens- og
komponentskadedækning.
ingrediens- og komponentskadedækning eller forkortelsen i/k-dækning anvendes
ofte som reference til skafor's klausuler om til- og fravalg af den særlige
dækning (eller enkelte policers særlige vilkår herom). skafor's betingelser (og
2004-policen) anvender imidlertid konsekvent ordlyden "sikredes produkt eller
ydelse" uden nogen reference til begreber som komponenter eller ingrediens.
der er således ingen indholdsmæssig afgrænsning eller fortolkningsbidrag i, at
overskriften i policen henviser til "ingrediensskadedækning". der er alene tale om
en almindelig kendt og for nemheds skyld anvendt betegnelse.
der er ingen holdepunkter for, at skafor's klausuler om til- og fravalg af
ingrediens- og komponentskadedækning skulle indebære en begrænsning af
dækning til skade eller formuetab forvoldt af fysiske komponenter eller
ingredienser. en så afgørende indskrænkning af dækningen må kræve klare
holdepunkter både i ordlyd og formålet med bestemmelsen.
allerede i ordlyden af skafor's klausul fra 1987 var forudsat, at ydelser også
kunne være relevante i forhold til i/k-dækningen, og både fravalgs- og
tilvalgsalternativet i skafor's klausuler har stedse anvendt formuleringen
"sikredes produkt eller ydelse".
det har heller ikke været intentionen, at "sikredes produkt eller ydelse" skulle
indgå som en del af det færdige produkt for at være omfattet af vilkåret om
ingrediens- og komponentskadedækning, jf. herved ordlyden af klausulens § 3,
stk. 4 c, og børge dahls kommentar til skafor's erhvervs- og
produktansvarsforsikring, 1987, note 128, hvor det anføres:
       "litra c adskiller sig fra litra a og b ved, at sikredes produkt eller ydelse
       alene benyttes under fremstillingen eller behandlingen af en ting og ikke
       indgår i den fremstillede eller behandlede ting ..."
den afgørende sondring mellem ingrediens- og komponentskadedækning og den
almindelige produktansvarsdækning er derfor, om "sikredes produkt eller ydelse"
indgår som led i fremstillingen af en færdigvare og i den forbindelse forvolder
skade på færdigvaren, jf. ordlyden i § 3, stk. 4 a-c, eller om "sikredes produkt eller
ydelse" (som færdigvare) gør skade på andet end produktet eller ydelsen selv.
2.4.3.3. designmanual - og dækning under ingrediens- og
komponentskadedækningen
                                          - 83 -
som anført i undertegnedes brev af 19. maj 2008 (…) gøres det gældende, at den
relevante dækning er ingrediensskadedækningen.
når 2004-policen som produktansvarsforsikring kan bringes til at omfatte en
designmanual - og som anført af vestas i processkrift 1, side17, "åndsarbejde" -
skyldes det alene det særlige forhold, at dækningen under 2004-policen er udvidet
til at omfatte vestas' beregninger og rådgivning i visse tilfælde i henhold til de
særlige betingelser.
det angives i 2004-policen om risikoens art, at det er "... produktion, salg,
transport, montage, reparation og service af vindmøller og supervision i
forbindelse hermed".
det angives videre i 2004-policen, at forsikringen alene dækker "den del af
sikredes virksomhed, som vedrører fabrikation og/eller salg af vindmøller samt
tilknyttede ydelser hertil".
policen indeholder i samme afsnit en udvidelse af dækningen for ansvar for fysisk
skade som følge af fejlagtig eller mangelfuld rådgivning, der ikke præsteres i
direkte tilknytning til de af forsikringen omfattede og leverede produkter, men
kun i tilfælde af at en bygherre får fremstillet tårne/fundamenter ud fra
tårn/fundamentdesign leveret af vestas.
klausulens fjerde afsnit har således følgende ordlyd:
        "dog er ansvar for fysisk skade som følge af fejlagtig eller mangelfuld
        rådgivning, super-vising/tilsyn og formidling af knowhow, som sikrede har
        pådraget sig dækket i det tilfælde en bygherre, der i øvrigt modtager
        leverance fra sikrede i form af møller ekskl. tårn/fundament, får fremstillet
        tårne/fundamenter ud fra tårn/fundament-design leveret af vestas."
af børge dahls kommentar til skafor's erhvervs- og produktansvarsforsikring,
1987, note 15, fremgår, at
        "skader forvoldt af produkter eller ydelser, efter at de er bragt i omsætning
        eller præsteret, skal - for at være dækket under forsikringen - ikke blot være
        forvoldt under udøvelsen af den erhvervsvirksomhed, som er angivet i
        policen, men yderligere af et produkt eller en ydelse, som er angivet i
        policen. er en skade forvoldt af et produkt, som falder uden for
        produktangivelsen i policen, er der ingen dækning under forsikringen, hvis
        skaden er forvoldt, efter at produktet er bragt i omsætning."
rådgivning i form af beregninger, brugsanvisninger og designmanualer kan
selvsagt først forvolde skade, efter rådgivningen er bragt i omsætning, dvs.
præsteret. heraf følger, at det har været afgørende, at policens angivelse af
virksomhedens art og de leverede produkter og ydelser indeholdt en beskrivelse af
præcis hvilke rådgivningsydelser, der var omfattet af policen, idet
rådgivningsydelser efter sin natur ikke ville være omfattet af policens beskrivelse
af virksomhedens art.
                                          - 84 -
heraf følger tillige, at der heri ikke ligger nogen stillingtagen til, hvilken dækning
eller undersum der skulle være gældende, men alene en angivelse af, hvilke
produkter og ydelser, der vil være omfattet af forsikringen.
forsikringens vilkår og betingelser, herunder også de særlige vilkår i tilfælde af
skade på ting, som sikredes ydelse benyttes til fremstilling af
(ingrediensskadedækningen), finder derfor anvendelse i tilfælde af fysisk skade
forvoldt af vestas mangelfulde design af fundamenter. i alle praktiske tilfælde vil
en designmanual blive anvendt til fremstilling eller bearbejdning af et andet
produkt, og i praksis vil skader forvoldt af mangelfuld eller fejlagtig rådgivning i
forbindelse med design af fundamenter derfor falde under
ingrediensskadedækningen.
det bemærkes, at ingrediensskadedækningen havde en undersum på 25 mio. kr.
under 2004-policen.
ovenstående fortolkning af 2004-policen stemmer nøje med, at 2005-policen
indeholder en tilsvarende bestemmelse under de særlige betingelser om beregning
og rådgivning ("calculation and consultancy").
       "the insured's activities as a consultant, advisor, know-how provider, etc.
       are covered by this policy if supplied in direct connection with the supply of
       physical products or services.
       further the insurance is extended to cover liability for physical damage suf-
       fered by the insureds in consequence of incorrect or insufficient
       consultancy, supervising or communication of know-how without delivery of
       the lnsureds' product at the same time, however up to o maximum sum of:
       dkk 25 mio. per claim per year. furthermore it is a condition that
       consultancy/supervising are given and that know how is communicated in
       relation with fields of activity that the insureds normally undertake”
det bemærkes, at bestemmelsen under de særlige vilkår i 2005-policen ikke
indeholder en dækning i tillæg til dækningen for erhvervs- og produktansvar, men
alene en undersum, hvilket ses af, at policen angiver at være en "public and
products liability insurance" med en overall limit of indemnity på 200 mio. kr.
alle særlige vilkår for og angivelse af dækninger er derfor at anse som
undersummer til den totale forsikringssum på 200 mio. kr.
den risiko, der dækkes i forbindelse med design af fundamenter, er ansvar for
fysisk skade, som ikke pådrages i tilknytning til leverede produkter, men som -
som følge af 2004-policen klausulen om beregning og rådgivning, fjerde afsnit, og
2005-policens særlige vilkår om beregning og rådgivning - alligevel dækkes under
forsikringen. under både 2004-policen og 2005-policen (og for så vidt også under
2006-policen) er denne risiko dækket med en undersum på 25 mio. kr.
for både 2004-policen og 2005-policen gøres det gældende, at de særlige
bestemmelser om beregning og rådgivning alene angiver hvilke ydelser, der er
omfattet af den forsikrede risiko. forsikringens øvrige vilkår og betingelser,
herunder vilkår om skade på ting, som sikredes ydelse benyttes til fremstilling af
                                         - 85 -
(ingrediens- og komponentskadedækningen) gælder fortsat. for 2005-policen er
det tilmed præciseret, at dækningssummen i disse tilfælde under alle
omstændigheder er begrænset til 25 mio. kr.
det gøres således principalt gældende, at vestas' ansvar er omfattet af 2004-
policens § 3, stk. 4 c, vedrørende ingrediens-/komponentskadedækning, og at den
samlede dækningssum således er begrænset til 25 mio. kr.
subsidiært gøres det gældende, at vestas' ansvar er omfattet af 2005-policens § 3,
stk. 4 c, vedrørende ingrediens-/komponentskadedækning, og den samlede
dækningssum således er begrænset til 25 mio. kr., mere subsidiært den generelle
undersum for ingrediens- og komponentskadedækningen, 50 mio. kr.
vestas har i processkrift 1 af 28. september 2011 gjort gældende, at vestas' ansvar
er omfattet af enten 2004- eller 2005-policens klausul vedrørende beregning og
rådgivning/calculation and consultancy, og at ingrediens- og
komponentdækningen ikke finder anvendelse.
det gøres som nævnt gældende, at vestas' ansvar skal kategoriseres som et
produktansvar, og at ansvaret er omfattet af 2004- eller 2005-policens ingrediens-
/komponentskadedækning.
det gøres endvidere gældende, at kategorisering af vestas' ansvar som et
produktansvar omfattet af ingrediens-/komponentskadedækningen er uafhængig
af, hvorvidt vestas' ansvar må anses for omfattet af klausulen vedrørende
beregning og rådgivning.
[der er fremlagt] uddrag af udbudsmateriale vedrørende vestas' forsikringer, som
har været i udbud op til 1. januar 2015. materialet indeholder, side 14, vestas'
"general policy clauses" vedrørende vestas' ansvarsforsikringer, og indeholder
blandt andet følgende bestemmelse:
       "in consideration of the nature of the insured risk and the insured activities,
       it is agreed and understood
       3. that a wtg delivered by vestas and which is connected to a transformer,
       grid or any similar installation or electrical power supply installations, or is
       built on or into a foundation delivered by the
       client/principal/buyer/contractual partner or by third parties for the client,
       shall for the purpose of this policy be considered a component in
       accordance with the ingredients and components damage and loss cover.
       accordingly, any risk of loss, or loss or damage caused to such foundation,
       transformers, grids, etc., shall be covered under the ingredients and
       components loss and damage extension, including cover for liability for
       indirect loss and damage, and consequential loss which is a consequence af
       a covered ingredients and components damage or loss. this principle also
       applies to design, manuals or "typegodkendelser" for such transformers,
       grids or similar installation, electrical power supply installations or
       foundations, which is delivered together or in connection with the wtg and
       which is therefore to be considered as an ingredient/component to the
                                          - 86 -
       transformer, grid, foundation, etc., and therefore covered by the ingredients
       and components damage and loss cover mentioned above."
den omhandlede klausul i vestas' udbudsmateriale understøtter fuldstændig det
foran anførte, og det kan således konstateres, at vestas i relation til sit seneste
udbud har tilkendegivet den samme opfattelse af forsikringsdækningen, som if har
gjort gældende under sagen.
2.4.4. forældelse under ansvarsforsikringerne
2.4.4.1. forældelse i henhold til dagældende fal § 29
det gøres gældende, at første henvendelse vedrørende den i sagen omhandlede
serieskade blev rejst over for vestas i 2004 med den konsekvens, at eventuelle
dækningsberettigede krav under ansvarsforsikringen herefter alene er dækket
under forsikringen for året 2004, idet erstatningskrav, som efter forsikringens
almindelige betingelser § 9 er rejst mod sikrede i anledning af skade eller tab
forårsaget af samme ansvarspådragende forhold, betragtes som én
forsikringsbegivenhed (serieskadekrav), der anses for rejst på det tidspunkt, hvor
det første krav i serien rejses, jf. § 11, stk. 2, jf. § 9.
det gøres på denne baggrund gældende, at eventuelle dækningsberettigede krav
under ansvarsforsikringen herefter er forældede i henhold til dagældende fal §
29. idet krav, der er grundet i forsikringsaftale, forældes 2 år efter udgangen af det
kalenderår, i hvilket fordringshaveren fik kundskab om kravet og om, at det er
forfaldet, dvs. med udgangen af 2006.
det bemærkes i denne forbindelse, at det i relation til spørgsmålet om forældelse
ikke er afgørende, hvorvidt det første krav i serien må anses for rejst i 2004 eller i
2005, idet forældelse også må anses for indtrådt for det tilfælde, at det under
sagen lægges til grund, at første krav er rejst i 2005.
der kan herved henvises til, at dagældende fal § 29 fortsat finder anvendelse på
krav, som var forældede ved forældelseslovens ikrafttræden den 1. januar 2008,
hvilket i relation til denne sag gælder for så vidt angår samtlige krav, der er stiftet
forud for 1. januar 2006.
det gøres endvidere gældende, at eventuelle dækningsberettigede krav under
ansvarsforsikringen også er forældede i henhold til dagældende fal § 29, 2. led,
hvorefter krav i alle tilfælde forældes 5 år efter kravets forfaldstid, dvs. senest
november 2009, hvorved tillige bemærkes, at kravet ligeledes er forældet efter
nugældende fal § 29, hvorefter kravet må anses for forældet senest 9. juni 2009,
jf. herved nugældende fal § 29, stk. 5. 2. led, eller dennes bestemmelses analogi,
hvoraf det fremgår, at forældelse indtræder 3 år efter selskabets anmodning om
yderligere oplysninger med henblik på opgørelse af kravets størrelse.
der kan i sidstnævnte tilfælde henvises til, at if første gang med brev af 9. juni
2006 (…) anmodede vestas om yderligere oplysninger om sagen.
2.4.4.2. forældelsesfristens begyndelsestidspunkt
                                         - 87 -
vestas har heroverfor henvist til, at forældelsesfristens begyndelsestidspunkt i
henhold til fal § 29 må regnes med udgangspunkt i det tidspunkt, hvor kravet er
forfaldent til betaling, jf. fal § 24.
det bemærkes herved, at der i den forsikringsretlige litteratur og retspraksis er
almindelig enighed om, at begyndelsestidspunktet for beregning af
forældelsesfristen i hvert fald må undergives den begrænsning, at
begyndelsestidspunktet ikke er det tidspunkt, hvor kreditor faktisk kræver
opfyldelse, men det tidligste tidspunkt til hvilket kreditor kunne kræve opfyldelse.
der er i den forsikringsretlige litteratur angivet forskellige løsningsmodeller i
relation til forskellige typer af forsikring, og i relation til ansvarsforsikring har
blandt andet bo von eyben i forældelse ii, side 250 ff., gjort sig til talsmand for,
at det afgørende begyndelsestidspunkt ved ansvarsforsikring er det tidspunkt, hvor
den sikrede havde rimelig anledning til at gøre kravet (på
ansvarsforsikringsdækning) gældende mod forsikringsselskabet. hvornår dette
tidspunkt er indtrådt kan naturligvis diskuteres, men som anført af bo von eyben
er anledningen til at involvere forsikringsselskabet klarest i tilfælde, hvor
skadelidte anlægger retssag mod den sikrede (eller på anden måde gør kravet
gældende retsligt).
i den foreliggende sag er det i forsikringsbetingelsernes § 9, stk. 2, defineret,
hvornår et erstatningskrav kan anses for rejst (og dermed hvornår serieskadekravet
anses for rejst, jf. forsikringsbetingelsernes § 11), og dette tidspunkt er i § 9, stk. 2
b, angivet som det tidspunkt, hvor forsikringstageren eller den, hvem det på
dennes vegne påhviler at lede virksomhedens drift, får sin første viden om, at der
er indtrådt en skade eller et tab.
det gøres gældende, at vestas på baggrund af henvendelserne fra vestas' kunder i
2004 havde rimelig anledning til at gøre kravet på ansvarsforsikringsdækning gæl-
dende mod if i 2004, og subsidiært gøres det gældende, at vestas i hvert fald i
2005, hvor vestas blev retsligt inddraget i et antal sager, havde anledning til at
gøre kravet på ansvarsforsikringsdækning gældende mod if.
2.4.4.3. forældelse af serieskadekrav
det bestrides, at hvert enkelt krav i serien forældes, efterhånden som de enkelte
krav i serien forfalder.
der kan herved henvises til, at det i forbindelse med formuleringen af den nye
serieskade-klausul i 1992 (svarende til den i sagen omhandlede serieskadeklausul)
helt grundlæggende blev fastlagt, at en serieskade betragtes som en
forsikringsbegivenhed. dette medfører, at serieskaden betragtes som én skade, og
endvidere at serieskadekravet anses for ét krav.
da serieskaderne således anses for en skade, og det heraf følgende serieskadekrav
anses for et krav, kan der også kun være et tidspunkt, hvorpå det ene krav kan
anses for rejst. derfor anses hele serieskadekravet for rejst på det tidspunkt, hvor
det første krav i serien rejses. dette princip medfører, at det afgørende for
                                         - 88 -
dækning i tid er, hvornår det første krav i serien rejses, idet alle efterfølgende krav
i serien skal henføres til det forsikringsår, hvori det første krav i serien blev rejst.
i relation til spørgsmålet om forældelsesfristens begyndelse ved serieskader efter
fal § 29 er det afgørende, hvornår fordringshaveren anses for at have fået
kundskab om kravet og om, at det er forfaldet. fal § 29 angiver ikke, hvordan
dette skal afgøres, men det er generelt antaget i den forældelsesretlige teori, at
spørgsmålet om, hvornår et krav er forfaldet mv., må afgøres i overensstemmelse
med det retsområde, som kravet vedrører (i dette tilfælde forsikringsretten og
nærmere bestemt serieskadeklausulen).
da der i en serieskade kun er tale om et krav, som anses for rejst på det tidspunkt,
hvor det første krav i serien rejses, fører en retssystematisk fortolkning til, at
fordringshaveren må anses for at have fået kundskab om hele serieskadekravet og
om, at det er forfaldent på det tidspunkt, hvor fordringshaveren får kundskab om
det første krav.
formålet med serieskadeklausulen er at begrænse den totale dækning for en serie-
skade, idet disse skader ellers kan få meget vidtrækkende konsekvenser.
formålet med forældelsesregler er helt overordnet at give kreditor mulighed for at
indrette sig på, at der ikke meget længe efter, at en skade er indtrådt, kan rejses
krav mod ham. begge disse formål kan alene varetages, hvis det antages, at
forældelse af hele serieskaden styres af det første krav, og det kan derfor lægges
til grund, at såvel en retssystematisk som en formålsbestemt fortolkning fører til,
at forældelse af serieskadekrav styres af det første krav i serien, således at
samtlige krav i serien forælder samtidig.
2.4.4.4. aftalt suspension af forældelsesfristen
det bemærkes herved, at den mellem parterne aftalte suspension af
forældelsesfristen i perioden fra 8. juni 2006 - 19. juli 2007 ikke har betydning for
fastlæggelsen af forældelsesfristens længde, idet lovens frist ikke forlænges med
en periode svarende til den periode, hvor parterne ved aftale har suspenderet
forældelsesfristen, jf. herved præmisserne i ufr 2008.945h.
2.4.4.5. genopstandelse af forældede krav
det bemærkes endelig, at if på intet tidspunkt har givet vestas en berettiget
forventning om, at man ikke ville påberåbe sig forældelse allerede fordi
spørgsmålet om, hvorvidt der måtte være indtrådt forældelse, aldrig har været
drøftet mellem parterne.
vestas har imidlertid selv været opmærksom på risikoen for forældelse, idet
vestas i perioden 8. juni 2006 - 19. juli 2007 indgik aftale om suspension af
forældelsesfrisen med if. i samme periode indtraf forældelse for så vidt angår krav
stiftet i 2004, hvor forældelse indtrådte 1. januar 2007, mens forældelse for så vidt
angår krav stiftet i 2005 indtrådte 1. januar 2008. vestas burde for så vidt angår
krav stiftet i 2004 senest inden udløbet af suspensionsaftalen den 19. juli 2007
have sikret sig en forlængelse af suspensionsaftalen eller have iværksat
                                          - 89 -
forældelsesafbrydende retsskridt og for så vidt angår krav stiftet i 2005 senest
ultimo december 2007 have foretaget forældelsesafbrydende retsskridt.
if har ifølge sagens natur på intet tidspunkt givet udtryk for, at man ikke ville
påberåbe sig forældelse, idet dette spørgsmål ikke har været drøftet mellem
parterne. særligt for så vidt angår undertegnedes brev af 19. maj 2008 (…)
bemærkes det, at dette brev alene indeholder en vurdering af, hvorvidt ansvaret
for fundamentskaderne anses for dækket under ingrediensskadedækningen under
2004-policen, hvorimod brevet ikke indeholder tilsagn om, at if vil undlade at
påberåbe sig eventuelle forsikringsretlige eller obligationsretlige indsigelser,
herunder indsigelser om forældelse. det bemærkes herved, at spørgsmålet om
forældelse slet ikke indgik i parternes drøftelser på dette tidspunkt, hvorved
bemærkes, at et forsikringsselskab ikke i almindelighed er forpligtet til at
undersøge, hvorvidt der er indtrådt forældelse for et anmeldt krav.
først i forbindelse med sagens anlæg blev if opmærksom på, at
suspensionsaftalen ikke var forlænget, og at der dermed var indtrådt forældelse
allerede den 1. januar 2008.
det gøres gældende, at der ikke er indgået en aftale mellem parterne om, at
spørgsmålet om forældelse af vestas' krav ikke er en del af sagen, og det
bestrides, at if har afgivet et tilsagn herom.
brevvekslingen mellem parterne forud for undertegnedes brev af 19. maj 2008 til
lotte eskesen vedrørte ikke spørgsmålet om forældelse, men alene karakteren af
de indtrådte skader, og if gav ved flere lejligheder udtryk for, at sagen var
utilstrækkeligt oplyst vedrørende disse spørgsmål, jf. herved ifs mail af 18.
december 2007 til lotte eskesen (...) og ifs mail af 8. januar 2008 til vestas (…).
det bestrides på denne baggrund, at der med brevet af 19. maj 2008 (…) er
meddelt et tilsagn om, at de indtrådte skader ville blive dækket, uanset at det
måtte vise sig, at kravet på erstatning under policen var ophørt ved forældelse.
det bestrides i alle tilfælde, at vestas har haft en berettiget forventning om, at
forældelse ikke ville indtræde, hvorved bemærkes, at vestas allerhøjest kan have
haft en "skuffet" forventning herom, som ikke er blevet indfriet (såfremt man selv
har været klar over, at det over for if anmeldte krav var forældet).
det gøres gældende, at forældede krav ikke "genoplives", medmindre der indgås
udtrykkelig aftale herom, hvilket ikke er tilfældet.
2.5. entrepriseforsikringerne
2.5.1. anmeldelse af krav og korrespondance forud for retssag
som nærmere omtalt ovenfor under pkt. 2.2.1 blev if første gang orienteret om
sagen ved mail af 5. april 2006 (…) fra vestas' risk management-afdeling. i
mailen refererede vestas udtrykkeligt til ansvarsforsikringen og oplyste følgende:
                                         - 90 -
       ”vi adviserer herved om, at der er konstateret revner i et antal fundamenter
       i tyskland. der pågår p.t. undersøgelser for at fastslå årsag og omgang."
if modtog som tidligere omtalt herefter ikke nærmere oplysninger om sagen, før
lotte eskesens brev af 25. oktober 2007 (…), hvor lotte eskesen refererede til de
hos if tegnede ansvarsforsikringer, og i brevet side 2 øverst konkluderede, at
       "kravene fra de tyske kunder er omfattet af den erhvervs- og
       produktansvars forsikring, policen nr. 55-003614, lp000003520-2, og
       lp000003520-7, som vestas har tegnet hos if."
alle de ovennævnte policer refererer til ansvarsforsikringerne tegnet hos lf, og
først med lotte eskesens mail til undertegnede af 3. november 2008, pkt. 6 (…),
blev entrepriseforsikringerne inddraget i sagen. det hedder således:
       "6. dækning under ear-all-risks-forsikringen?
       a) vi har afholdt et møde med optica, der er forsikringsrådgiver for vestas-
       koncernen. optica har i den forbindelse henledt vestas' opmærksomhed på,
       at man er af den opfattelse, at fundamentskaderne er dækket af den
       "extended maintenance klausul, som er indeholdt i den ear-forsikring, som
       vestas har tegnet hos if ..."
i breve af 17. november 2008 (…) og 27. marts 2009 (…) afviste jeg
sammenfattende, at fundamentskaderne er dækket under entreprise-
forsikringerne, og på ifs vegne tog jeg i øvrigt forbehold for ifs indsigelser i
enhver henseende, herunder i relation til de frister, der er indeholdt i forsikringen,
og anmodede vestas om at fremskaffe oplysninger om, hvornår arbejdet med de
enkelte vindmølleprojekter var påbegyndt, hvornår der var udstedt taking-over-
certificate (toc) for hvert enkelt projekt, og hvornår de enkelte fundamentskader
blev anmeldt over for vestas. trods gentagne opfordringer under hele
sagsforløbet er disse oplysninger aldrig fremkommet.
ved brev af 19. september 2012 (…) er vestas anmodet om at oplyse datoen for
hver enkelt skadesanmeldelse. i brev af 26. september 2012 (…) har vestas
anført, at hver enkelt skade ikke blev anmeldt til if, idet der blev foretaget en
anmeldelse af hele serien af skader.
det bemærkes herved, at der ikke er indsat en serieskadeklausul i
entrepriseforsikringerne, og det er derfor ikke muligt under disse forsikringer "at
anmelde hele serien". på denne baggrund gøres det gældende, at vestas ikke har
ført bevis for, at vestas har anmeldt skaderne rettidigt til if.
det bestrides i denne sammenhæng, at vestas' mail af 5. april 2006 (…) kan anses
for en skadesanmeldelse i relation til entrepriseforsikringerne.
det bemærkes herved, at den sikrede har bevisbyrden for, at der er indtrådt en
forsikrings-begivenhed omfattet af vedkommende forsikring, og herunder har
bevisbyrden for, at et krav er rigtigt anmeldt og herunder kan identificeres af
forsikringsselskabet.
                                        - 91 -
det bestrides, at if ud fra de oplysninger, man modtog i forbindelse med
skadesanmeldelsen i 2006 med rimelighed kunne eller burde identificere, at
anmeldelsen - ikke blot vedrørte ansvarsforsikringerne - men tillige vedrørte krav
under property-dækningen (kaskodækning under entrepriseforsikringerne). det
bemærkes blandt andet i denne forbindelse, at forsikringsbegivenheden under
ansvarsforsikringerne er selve rejsningen af kravet over for vestas, hvorimod
forsikringsbegivenheden under entrepriseforsikringerne er selve den fysiske
skade.
det bemærkes herved helt overordnet, at entrepriseforsikringerne indeholder en
property-dækning (kaskodækning), som vedrører en helt anden risiko end den
risiko, som er dækket under ansvarsforsikringerne.
2.5.2. meddækning af fundamenterne under entrepriseforsikringerne
fundamenterne er som udgangspunkt slet ikke omfattet af den risiko, som
entrepriseforsikringen skal dække (rejsning, installation og idriftsættelse af
vindmøller). det bemærkes herved, at det efter det for if oplyste var forudsat af
vestas, af fundamenterne ikke skulle indgå som en del af den risiko, vestas påtog
sig i forbindelse med entrepriseaftalerne med de enkelte bygherrer.
hvis det i forbindelse med de enkelte entrepriser blev aftalt, at vestas selv skulle
stå for udførelsen af fundamenterne og de materialer, der blev anvendt til brug for
fundament-entreprisen, kunne fundamenterne være omfattet af
forsikringsdækningen. i så fald skulle vestas imidlertid deklarere over for lf, at
fundamentet var omfattet af vedkommende entreprise (og således skulle indgå i
præmiefastsættelsen for det omhandlede projekt).
vestas' claims handling advisor synes også at have været af denne opfattelse, idet
han i mail sendt til if den 29. november 2007 (…) anførte, at fundamenterne i
tyskland ikke er meddækket, idet de ikke er en del af leverancen.
if har under retssagen opfordret vestas til at oplyse, hvorvidt fundamenterne i
noget tilfælde har været omfattet af vestas' ydelser i de enkelte entrepriser
(opfordring 18). ifs opfordring er ikke opfyldt, og if har på denne baggrund gjort
gældende, at vestas' vægring skal tillægges den processuelle skadevirkning, at det
under sagen lægges til grund, at fundamenterne i intet tilfælde har været omfattet
af vestas' vindmølleentrepriser og således i intet tilfælde er indgået i
præmieberegningen af den risiko, som if har påtaget sig i forbindelse med
tegningen af de omhandlede entrepriseforsikringer (ifs duplik, side 14, 2. afsnit).
2.5.3. opfordringer
if har gentagne gange under sagen anmodet vestas om at dokumentere, at
skaderne på fundamenterne er omfattet af dækningen under
entrepriseforsikringerne.
senest ved brev af 19. september 2012 (…) har if anmodet om følgende
oplysninger:
                                         - 92 -
1. datoen for påbegyndelsen af hver entreprise
2. datoen for afleveringen, idet denne bestemmer tidspunktet for
afhjælpningsperiodens begyndelse
3. den aftalte afhjælpningsperiode, som fremgår af leveringskontrakten indgået
mellem den enkelte kunde og vestas
4. datoen for skadens konstatering/virkning i hvert enkelt tilfælde
5. datoen for skadens anmeldelse over for if i hvert enkelt tilfælde, idet dette er
afgørende for indtræden af forældelse, da forsikringen ikke indeholder en
serieskadeklausul
vestas har for så vidt angår pkt. 1, 2 og 3 i brev af 26. september 2012 (…)
angivet, at vestas ikke anser disse oplysninger for relevante og har for så vidt
angår pkt. 4 og 5 angivet, at vestas ikke vil fremkomme med yderligere
oplysninger herom.
vestas' undladelse af at meddele disse oplysninger har reelt set gjort det umuligt
for if at vurdere, hvorvidt skaderne i givet fald måtte være omfattet af de
entrepriseforsikringer, som vestas påberåber sig under sagen.
2.5.4 dækningsperioden i henhold til ear-policen 2001
2.5.4.1. forsikringsperiode
det fremgår af forsiden af 2001-policen (…), at forsikringsperioden er 01.01.01-
31.12.01.
endvidere henvises der på forsiden til munich re ear section i & ii +
endorsements, som ved denne henvisning må anses for inkorporeret.
2.5.4.2. forsikringstiden
under overskriften "forsikringsomfang" fremgår det, at forsikringen omfatter all-
risks for montageentrepriser, som sikrede udfører i forsikringstiden.
under overskriften "forsikringsperiode" fremgår det, at forsikringsperioden for
hver montageentreprise er max 24 måneder inkl. test og indkøring til automatisk
drift.
under overskriften "maintenance" fremgår endvidere følgende:
       "extended maintenance i henhold til kontrakt [den mellem kunden og vestas
       indgåede leverings kontrakt], dog max 60. måneder fra aflevering eller
       idriftsættelse til automatisk drift."
under overskriften "sb 2 - undtagelse af skader før entreprisens påbegyndelse"
fremgår, at forsikringen ikke dækker skader hidrørende fra årsager, som er opstået
inden den enkelte entreprises påbegyndelse.
i munich re ear section i uddybes forsikringstiden, idet det fremgår, at:
                                          - 93 -
        "the liability of the insurers shall commence notwithstanding any date to
        the contrary specified in the schedule, directly upon commencement of work
        or after the unloading of the items entered in the schedule at the site and
        shall continue until immediately after taking over or after first test operation
        or test loading is completed whatever is the earlier..."
på denne baggrund gøres det gældende, at forsikringen dækker fra montagens
opstart eller losning af turbinerne og indtil overtagelse/aflevering eller
idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af hvilket tidspunkt, som ligger tidligst
i tid, dog max. 24 måneder.
i endorsement 004, extended maintenance cover fremgår det endvidere, at
forsikringen er udvidet til i afhjælpningsperioden at dække skade og tab:
        "-caused by the insured contractor(s) in the course of the operations carried
        out for the purpose of complying with the obligations under the maintenance
        provisions of the contract,
        - occurring during the maintenance period provided such loss or damage
        was caused on the site during the erection period before the certificate of
        completion for the lost or damaged section was issued."
extended maintenance-klausulen udvider således dækningsperioden derved, at
forsikringen dækker skade, som forårsages i (den mellem kunden og vestas
aftalte) afhjælpningsperiode, og endvidere skade som opstår i
afhjælpningsperioden, som er forårsaget i opsætningsperioden. i begge tilfælde
dog maksimalt 60 måneder fra overtagelse/aflevering eller idriftsættelse til
automatisk drift afhængigt af hvilket tidspunkt, som ligger tidligst i tid, dog max
24 måneder fra entreprisens påbegyndelse.
i den forsikringsretlige litteratur [bent torp, all risks, 1992 s. 60] er følgende
anført vedrørende forsikringstiden:
        "forsikringen dækker, så længe de forsikrede genstande befinder sig på
        forsikringsstedet fra tidspunktet efter aflæsning, samt under montagen og
        prøvekørslen indtil normal drift er påbegyndt, eller indtil køber har
        overtaget de forsikrede genstande, dog aldrig ud over den i policen fastsatte
        periode. [s. 60]”
følgende er endvidere anført vedrørende afhjælpningsperioden [bent torp, all
risks, 1992 s. 57]:
        "denne besøgsgaranti [svarer til pkt. 1 i endorsement 004] dækker de
        skader, som en leverandør forvolder på den leverede genstand under
        serviceringen.”
og ligeledes [bent torp, all risks, 1992 s. 58]:
        "denne udvidelse [svarer til pkt. 2 i endorsement 004] dækker ud over, hvad
        der er omfattet af servicegarantidækningen [pkt. 1 i endorsement 004] også
                                         - 94 -
        de skader på maskinanlægget, som er opstået som følge af hændelser, der er
        sket under montageperioden, men først viser sig i garantiperioden"
på denne baggrund gøres det sammenfattende gældende, at forsikringen dækker
de vindmøller, som vestas har opsat i forsikringsperioden, der for 2001-policen
løber fra 1. januar 2001 til 31. december 2001. endvidere gøres det gældende, at
forsikringstiden for de møller, som opsættes i forsikringsperioden, løber fra det
tidspunkt hvor opsætning påbegyndes, og indtil overtagelse/aflevering eller
idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af hvilket tidspunkt, som ligger tidligst
i tid, dog max 24 måneder fra entreprisens påbegyndelse.
det bemærkes, at der er tale om et skadevirkningsprincip, således at forsikringen
alene dækker de skader, som opstår i forsikringstiden. dette understøttes blandt
andet af, at forsikringen undtager skader hidrørende fra årsager, som er opstået
inden den enkelte entreprises påbegyndelse, idet en sådan undtagelse ikke var
nødvendig, hvis der var tale om et skadeårsagsprincip.
det gøres derfor gældende, at forsikringen dækker skader, som opstår i
tidsrummet fra opsætningens påbegyndelse og indtil overtagelse/aflevering eller
idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af hvilket tidspunkt, som ligger tidligst
i tid (max 24 måneder), som ikke skyldes årsager, som er opstået inden
entreprisens påbegyndelse.
forsikringen er imidlertid udvidet til at dække i den mellem kunden og vestas
aftalte afhjælpningsperiode, dog maksimalt 60 måneder fra overtagelse/aflevering
eller idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af hvilket tidspunkt, som ligger
tidligst i tid. i denne periode dækker forsikringen både de skader, som forårsages i
afhjælpningsperioden og endvidere de skader, som er forårsaget under opsætning,
men som opstår i afhjælpningsperioden.
på baggrund af ovenstående gennemgang gøres det gældende, at 2001-policen
dækker skader på de vindmøller, hvori opsætning påbegyndes i perioden 1. januar
2001 til 31. december 2001, i det omfang skaden opstår i tidsrummet fra
entreprisens opstart og indtil den mellem kunden og vestas aftalte
afhjælpningsperiodes afslutning, dog maksimalt 60 måneder, fra
overtagelse/aflevering eller idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af hvilket
tidspunkt, som ligger tidligst i tid, dog max 24 måneder fra entreprisens
påbegyndelse, hvis skaden forårsages under afhjælpning eller hvis skaden for-
årsages under opsætning.
2.5.5. dækning i henhold til ear-policen 2002- og 2003
2002- og 2003-policen er identisk med 2001-policen, for så vidt angår
bestemmelserne vedrørende forsikringsperioden, forsikringstiden og
afhjælpningsperioden.
det gøres derfor gældende, at disse policer dækker skader, som relaterer sig til
vindmøller, hvor opsætning påbegyndes i henholdsvis 2002 og 2003, og i øvrigt
under samme betingelser som ovenfor anført.
                                        - 95 -
2.5.6. dækning i henhold til 2004-policen
2004-policens forsikringsperiode er 01.01.04-31.12.04. policen henviser
endvidere til munich re ear section i og endorsements ligesom 2001-2003-
policerne.
2004-policen er affattet på engelsk.
for så vidt angår forsikringsperioden (term of insurance for each contract),
fremgår det, at dækningsperioden påbegyndes ved arbejdets påbegyndelse eller
aflæsning af vindturbiner og løber indtil udstedelse af toc, dog ikke mere end 18
måneder.
denne bestemmelse afviger fra 2001-2003-policerne, idet perioden er nedsat fra
24 til 18 måneder, og idet perioden nu slutter ved toc og ikke
overtagelse/aflevering eller idriftsættelse til automatisk drift afhængigt af hvilket
tidspunkt, som ligger tidligst i tid.
2004-policen indeholder en maintenance klausul identisk med 2001-2003-
policerne, og 004 endorsement vedrørende maintenance er endvidere identisk.
bortset fra tilføjelsen af toc og afkortningen af forsikringsperioden til 18
måneder, dækker 2004-policen således på samme vilkår som 2001-2003-
policerne.
2.5.7. skadernes virkning i henhold til entrepriseforsikringerne
if har gentagne gange opfordret vestas til at oplyse, hvornår skaderne i hvert
enkelt tilfælde har virket.
som ovenfor nævnt er denne oplysning relevant, idet skaderne alene er omfattet af
entrepriseforsikringen, i det omfang de enkelte skader er både forårsaget og har
virket i forsikringsperioden. skader, som først har virket efter
afhjælpningsperiodens udløb, er således ikke dækket af forsikringen.
vestas har imidlertid ikke opfyldt denne opfordring, og det kan således
konstateres, at vestas ikke vil oplyse datoerne for skadens virkning i hvert enkelt
tilfælde.
på denne baggrund gøres det gældende, at vestas' vægring mod at meddele disse
oplysninger må tillægges processuel skadevirkning, således at det under sagen
skal lægges til grund, at skaden ikke har virket i forsikringsperioden (ifs
processkrift b, side 16).
2.5.8. dækning af designers risk i henhold til entrepriseforsikringerne
vestas har anført, at forsikringens særlige tillæg vedrørende klausulen "cover of
designers risk" medfører, at skader/tab som følge af fejl i design og/eller
udførelsesbeskrivelserne leveret af vestas er omfattet af forsikringen.
                                        - 96 -
det bemærkes herved, at det indledningsvis i klausulen anføres, at bestemmelsen
gælder "subject to the terms, exclusions, provisions and conditions containted in
the policy or endorsed thereon", hvilket betyder, at den særlige udvidede dækning
for de omkostninger, der normalt er undtaget fra dækning, er betinget af, at der i
øvrigt er dækning under forsikringen.
klausulen vedrørende "cover of designers risk" forudsætter således, at de
grundlæggende betingelser for dækning er opfyldt.
ifølge forsikringens "section i - mater/al damage" fremgår det således af indled-
ningsbestemmelsen, at assurandørerne "during the per/ad of cover" dækker "any
unforseen and sudden physical loss or damage from any cause other than those
specifically excluded".
udgangspunktet for dækning er således, at assurandørerne i dækningsperioden
dækker uforudsete skader, dvs. upåregnelige ved projektets udarbejdelse og
udførelse, og derudover er det en betingelse, at skaderne sker pludseligt, dvs.
skader, hvis årsag er øjeblikkeligt virkende. revnedannelser og anden gradvis
forringelse regnes efter fast praksis ikke for pludselige skader.
dækningen er med andre ord grundlæggende betinget af, at der er indtrådt en
fysisk skade i dækningsperioden, idet der er tale om property-/kaskodækning, ikke
en ansvarsdækning.
dette er ikke dokumenteret, og allerede af denne grund finder bestemmelsen ikke
anvendelse.
2.5.9             dækning af "existing buildings and plant" i henhold til
entrepriseforsikringerne
vestas har anført, at entrepriseforsikringens "special terms" (st8 - existing
buildings and plant) er relevant for så vidt angår dækningen af
fundamentskaderne.
dette bestrides, og der kan herved for det første henvises til, at den omhandlede
dækning vedrører skader på bygherrens eksisterende bygningsdele, hvorimod
bestemmelsen ikke giver dækning for konstruktioner og anlæg, der er en del af
arbejdsobjektet, herunder bygherreleverancer.
dette gælder også for de dele af et byggeri, der er taget i brug eller afleveret
sektionsvis, men som stadig er udsat for risiko for skade fra ikke-afleverede
entreprisers færdiggørelse.
dernæst bemærkes det, at den omhandlede klausul alene giver dækning for de
skader, der er en direkte følge af arbejdets fysiske udførelse. heri ligger, at
forsikringen ikke dækker skader sket af andre årsager, selv om disse måtte have
tilknytning til byggeriet, og det bemærkes herved, at den omhandlede klausul ikke
giver dækning for skader, der opstår som følge af projekteringsfejl.
                                        - 97 -
det bestrides endelig, at fundamenter i det hele taget kan anses for eksisterende
bygningsdele.
2.5.10. dækning af "secondary costs" i henhold til entrepriseforsikringerne
vestas har anført, at bestemmelsen "special terms" (st7 - secondary costs)”
finder anvendelse under sagen, men har ikke nærmere præciseret, hvad der gøres
gældende i så henseende.
ifølge klausulen dækker bestemmelsen alene "secondary costs caused by primary
damage to the turbine foundation".
der er ikke under sagen fremlagt oplysninger om eventuelle "secondary costs",
der er forårsaget af primære skader på fundamenterne.
efter ifs opfattelse er klausulen indsat med henblik på dækning af omkostninger
til nedtagning og opstilling af vindmøller i de tilfælde, hvor det i forbindelse med
reparationsarbejder på fundamenterne er nødvendigt at afmontere selve møllen.
det er ikke under sagen dokumenteret, at vestas har afholdt sådanne
omkostninger.
2.5.11. kulancemæssig dækning af fundamentskadesag i holland
vestas har under sagen henvist til, at den opfattelse af entrepriseforsikringen og
dens dækningsområde, som if giver udtryk for under sagen, er i direkte modstrid
med ifs opfattelse i en tilsvarende forsikringssag vedrørende fundamentskader på
møller solgt af vestas i holland.
det er korrekt, at det i forbindelse med et mølleprojekt i holland på et møde
mellem parterne den 3. november 2006 blev aftalt, at omkostningerne til
demontage af møllerne var dækket med den i policen nævnte sum, jf. pkt. i
mødereferat (...), og den omhandlede aftale blev siden bekræftet i en mail ved ifs
medarbejder, michael johst (...), men som det fremgår af den senere fremsendte
mail af 24. juni 2009 fra ifs medarbejder, senior loss adjuster poul s. nørgaard
(…), blev den omhandlede dækning ydet pr. kulance.
det bemærkes herved, at poul s. nørgaards tidligere mail til vestas af 26. februar
2008 (…) udtrykkeligt henviser til, hvad der blev aftalt på mødet den 3. november
2006, og det fremgår i øvrigt af poul s. nørgaards mail, at han blot refererer til,
hvad han har fået oplyst, idet han ikke selv deltog i mødet den 3. november 2006.
om afslutningen på den hollandske fundamentskadesag kan der henvises til
thomas bergs mødereferat vedrørende mødet den 12. marts 2009 (...).
det bestrides, at if har givet dækningstilsagn ud over den omtalte hollandske sag,
og det bestrides i den forbindelse, at et dækningstilsagn meddelt af en
medarbejder på et givent tidspunkt i en konkret sag kan skabe præcedens og
forpligte if i alle senere sager vedrørende fortolkningen af den omtvistede klausul.
                                        - 98 -
2.5.12. forældelse i henhold til entrepriseforsikringerne
det gøres gældende, at eventuelle dækningsberettigede krav i henhold til
entrepriseforsikringerne i alle tilfælde er forældede i henhold til forsikringens
general conditions pkt. 5, stk. 1 a, jf. stk. 2, hvori det hedder:
       "5. in the event of any occurrence which might give rise to a claim under
       this policy, the insured shall
       immediately notify the insurers by, telephone or telegram as well as in
       writing, giving an indication as to the nature and extent of loss or damage…
       the insurers shall not in any case be liable for loss, damage or liability of
       which no notice has been received by the insurers within 14 days of its
       occurrence..."
bestemmelsen refererer til hver enkelt skade, der konstateres i forsikringstiden
vedrørende de enkelte entrepriseforsikringer, og det er således ikke tilstrækkeligt,
at der indgives en generel skadesanmeldelse angående et ubestemt antal
fundamenter.
entrepriseforsikringerne adskiller sig herved fra ansvarsforsikringerne, idet
entrepriseforsikringerne ikke indeholder en serieskadeklausul.
vestas har på intet tidspunkt under sagen anmeldt enkelte skader vedrørende de
respektive entrepriser, og har tidligst påberåbt sig dækning under
entrepriseforsikringerne ved lotte eskesens mail til undertegnede af 3. november
2008 (…).
først med vestas' stævning af 30. december 2009 er det præciseret, at vestas
påberåbte sig dækning i henhold til entrepriseforsikringerne for perioden 2002-
2004, og først med vestas' processkrift 1 af 28. september 2011 er det anført, at
vestas tillige påberåber sig dækning i henhold til entrepriseforsikringen for 2001.
det gøres gældende, at samtlige eventuelle dækningsberettigede krav var
forældede senest den 1. januar 2008, hvor den nye forældelseslov trådte i kraft,
idet if på daværende tidspunkt ikke havde modtaget anmeldelse om et eneste krav
i henhold til de tegnede entrepriseforsikringer.
det gøres i tilslutning hertil gældende, at den i pkt. 5 fastsatte 14-dages frist i
overensstemmelse med dagældende fal § 30, stk. 2, må fortolkes således, at
forældelse indtræder for krav, der ikke er fremsat inden 3 måneder efter, at
sikrede har fået kundskab om de omstændigheder, der begrunder kravet, jf. fal §
30, stk. 2.
det bestrides, at dagældende fal §§ 21 og 30 kan føre til, at et vilkår af den om-
handlede type ikke kan håndhæves, og det bestrides, at nugældende
forsikringsaftalelov kan føre til andet resultat. det bemærkes herved, at fal § 30,
stk. 2, alene har den betydning, at vilkår om at selskabet skal være fri for ansvar,
dersom krav i anledning af en forsikringsbegivenhed ikke fremsættes over for
                                          - 99 -
selskabet inden en vis frist, skal fortolkes i overensstemmelse med fal § 30, stk.
2, men bestemmelsen kan ikke føre til, at uoverensstemmende vilkår helt skal
bortfalde.
som anført i ufr1993.893h (kommenteret af per walsøe i ufr1994b.270) kan
det konstateres, at dagældende §§ 21 og 30 "håndhæves" i praksis. i den
pågældende afgørelse fastslog højesteret, at et vilkår, som angiver en
anmeldelsesfrist i forbindelse med forsikringens ophør, er gyldigt. spørgsmålet er,
om dette også gælder anmeldelsesfrister i forsikringens løbetid.
fal § 30, stk. 2, angiver, at en aftale om, at selskabet skal være frit for ansvar, i
tilfælde af at krav i anledning af en forsikringsbegivenhed ikke fremsættes inden
en vis frist, ikke kan gøres gældende over for den forsikringstager, som fremsætter
krav inden for 3 måneder efter, at forsikringstageren har fået kundskab om de
omstændigheder, som begrunder kravet.
med andre ord kan det gyldigt aftales, at krav i anledning af en
forsikringsbegivenhed skal fremsættes inden for en vis fris, efter at
forsikringstageren har fået kundskab om de omstændigheder, som begrunder
kravet, så længe fristen er længere end 3 måneder. denne regel er ikke afhængig
af, at der er fremsat krav.
ivan sørensen anfører i ufr1993b.275, at de omstændigheder, der begrunder
kravet i almindelighed, vil være skadesfølgerne, dvs. følgerne efter en
forsikringsbegivenhed, og at fristen derfor skal regnes fra disses indtræden.
kravet behøver således ikke være endeligt opgjort, og der behøver ikke foreligge
et egentligt betalingskrav, før fristen begynder.
således regulerer fal § 21 fristen for anmeldelse af forsikringsbegivenheden og
fal § 30, stk. 2, fristen for anmeldelse af krav i anledning af
forsikringsbegivenheden.
i sin kommentar til lov om forsikringsaftaler (1931) har drachmann bentzon
anført, at fal § 30, stk. 2, modificerer den tvingende regel i fal § 21, stk. 4,
således at der kan aftales en frist, så længe denne er længere end 3 måneder, og så
længe forsikringstageren har kundskab om forsikringsbegivenhedens skadelige
følger. drachmann bentzon er således ikke i tvivl om, at fal § 30, stk. 2, må
anses for en generel modifikation til den beskyttelsespræceptive fal § 21.
holdepunkter herfor kan ligeledes findes i kommissionsbetænkningen fra 1925
og udkast til lov om forsikringsaftaler. heraf fremgår det, at
forsikringsselskaberne ved ansvarsforsikringer "kan have en anerkendelsesværdig
interesse i at sikre sig mod meget sent indtrædende følger af en
forsikringsbegivenhed eller mod krav, der rejses meget sent af den skadelidte."
videre anføres det, "at sådanne forbehold er en almindelig begrænsning af
selskabets risiko, og at det står selskaberne frit for at indføje sådanne vilkår." det
samme gentages i bemærkningerne til fal § 120 vedrørende ulykkesforsikring
og sygeforsikring, i hvert fald for så vidt angår følgerne af en forsikringsbegi-
venhed.
                                       - 100 -
sidstnævnte taler således også for, at fal § 30, stk. 2, har forrang for fal § 21.
begrundelsen herfor er, at forsikringsselskaber har en interesse i at begrænse
muligheden for anmeldelse ikke bare i forbindelse med forsikringens ophør, men
også i forsikringstiden.
det fastholdes således, at bestemmelsen i pkt. 5, "general conditions", for ear-
forsikringen, hvorefter forældelse indtræder for krav, der ikke anmeldes over for
forsikringsselskabet inden for en 14-dages frist, efter at sikrede er blevet bekendt
med mulige krav under forsikringen, indebærer, at forældelse indtræder for krav,
der ikke er fremsat inden 3 måneder efter, at sikrede har fået kundskab om de
omstændigheder, der begrunder kravet, jf. fal § 30, stk. 2.
helt afslutningsvis om dette punkt skal det bemærkes, at forældelse i henhold til
den omhandlede bestemmelse i pkt. 5 i alle tilfælde må anses for indtrådt, idet
entrepriseforsikringerne ophørte med udgangen af 2004, hvorfor eventuelle krav
herefter skulle være anmeldt i overensstemmelse med bestemmelsen i pkt. 5, dvs.
inden 3 måneder efter, at vestas havde fået kundskab om de omstændigheder, der
begrunder kravet.
2.6. generelle bemærkninger til de af vestas nedlagte påstande
2.6.1. vestas' fuldbyrdelsespåstand
i relation til den af vestas nedlagte påstand 1 (fuldbyrdelsespåstanden i
processkrift 4 af 6. november 2014) bemærkes det indledningsvist, at påstanden
om forrentning er uklar, idet påstandsbeløbet helt eller delvist kræves forrentet fra
flere forskellige datoer, uden at der er indsat en sluttermin for forrentningen af de
enkelte dele af påstandsbeløbet.
det bemærkes i øvrigt, at det er uoplyst, hvilken/hvilke forsikringer det krævede
beløb relaterer sig til, herunder om der er tale om beløb, der kan kræves dækket
under ansvarsforsikringerne eller entrepriseforsikringerne.
det er udokumenteret, jf. hvad der er anført ovenfor i relation til de enkelte
forsikringer, at de af vestas afholdte omkostninger i anledning af
fundamentskaderne er omfattet af dækningen under de tegnede forsikringer, og
specielt i relation til den beløbsmæssige opgørelse bemærkes det, at opgørelsen
ikke ses at tage hensyn til de selvrisikobeløb, der er gældende under de respektive
forsikringer.
det skal endvidere bemærkes, at det ikke under sagen er nærmere belyst, hvilke
"fees" vestas har oppebåret i relation til de forligsaftaler, der er indgået med de
kunder, hvis fundamenter er omfattet af de omkostningsbeløb, som vestas har
afholdt i forbindelse med sagen. der kan herved henvises til, at det fremgår af
vestas' standardforligsaftaler, at vestas' kunder i en række tilfælde betaler et
løbende honorar til vestas for servicering af de enkelte møller som led i de
enkelte forligsaftaler.
2.6.2. vestas' anerkendelsespåstande vedrørende ansvarsforsikringerne
                                        - 101 -
det bemærkes helt overordnet, og det gøres gældende, at de nedlagte
anerkendelsespåstande er så uklare - og reelt set indholdsløse - og uegnede til at
indgå i en domskonklusion, at vestas savner retlig interesse i at få pådømt de
nedlagte påstande. det gøres derfor gældende, at de nedlagte påstande skal
afvises.
vestas har løbende under retssagen justeret de nedlagte anerkendelsespåstande og
har senest i processkrift 4 af 6. november 2014 nedlagt 3 indbyrdes, rangordnede
anerkendelsespåstande vedrørende ansvarsforsikringerne, der efter det i sagen i
øvrigt oplyste skal forstås således, at der enten skal gives vestas medhold i den
ene eller den anden eller den tredje påstand.
det fremgår af de nu nedlagte anerkendelsespåstande, at if skal anerkende, at
vestas' ansvar over for kunder i anledning af projekteringsfejl vedrørende
fundamentet på de i bilag 120 (…) anførte vindmøller omfattet af sagen er dækket
under de respektive ansvarsforsikringer uden hensyn til den i policerne
indeholdte beløbsmæssige dækningsbegrænsning vedrørende ingrediens- og
komponentskader.
if opfatter påstandene således, at der hermed refereres til de 1.290 vindmøller, der
ifølge vestas' opfattelse er omfattet af retssagen (…).
det fremgår imidlertid ikke af det omhandlede bilag, i hvilke sager der er fastslået
et ansvar, og formentlig er situationen den, at vestas i langt den overvejende del
af de omhandlede sager har indgået forlig med kunderne, uden at der er fastslået
et ansvar.
herudover bemærkes det, at henvisningen til "ansvar over for kunder i anledning
af projekteringsfejl" er alt for vidtgående, idet vestas kan ifalde ansvar på meget
forskelligt grundlag, fx som følge af et mangelsansvar eller som følge af et
kontrakt-/garantiansvar, der ikke ville være dækket under erhvervs- og
produktansvarsforsikringen.
der kan i øvrigt henvises til, at påstanden ikke tager hensyn til, at if ikke kan blive
ansvarlig for at dække krav, der måtte være forældede efter tysk eller østrigsk ret
og heller ikke kan tilpligtes over for vestas at dække krav, der er dækket/afholdt
af andre forsikringsselskaber.
der kan endelig henvises til, at de nedlagte påstande ikke tager hensyn til, at de
respektive ansvarsforsikringer alene dækker i den udstrækning, de første krav i
serieskaden er rejst de pågældende år.
sidstnævnte er udokumenteret for så vidt angår de 1.290 vindmøller, der hævdes
omfattet af sagen, og det bemærkes herved, at en stillingtagen til, hvilken af de
respektive påstande der i givet fald måtte kunne finde anvendelse, forudsætter, at
der for hver enkelt vindmølle tilvejebringes dokumentation for, hvornår
vedkommende kunde har rejst krav over for vestas.
                                        - 102 -
overordnet set gøres det gældende, at if ikke kan tilpligtes at anerkende
forsikringsdækning i videre udstrækning, end hvad der fremgår af de respektive
policer med tilhørende forsikringsvilkår.
2.6.3. vestas' anerkendelsespåstande vedrørende entrepriseforsikringerne
også for denne anerkendelsespåstand bemærkes det helt overordnet, at påstanden
er så uklar - og reelt set indholdsløs - og uegnet til at indgå i en domskonklusion,
at vestas savner retlig interesse i at få taget påstanden under pådømmelse. det
gøres derfor gældende, at påstanden skal afvises.
vestas har i lighed med de nedlagte anerkendelsespåstande vedrørende
ansvarsforsikringerne løbende justeret den nedlagte anerkendelsespåstand
vedrørende entrepriseforsikringerne.
oprindeligt omfattede påstanden alene policerne for 2002-2004, men ved vestas'
processkrift 1 af 28. september 2011 blev påstanden udvidet med policen for
2001.
det fremgår således af anerkendelsespåstanden, at if skal tilpligtes at anerkende,
at vestas' ansvar over for kunder i anledning af fejlagtigt fundamentdesign på de i
bilag 80-83 med gult markerede vindmøller er dækket under
entrepriseforsikringerne for årene 2001-2004 op til policernes maksimum.
det bemærkes herved for det første, at henvisningen til "ansvar over for kunder i
anledning af fejlagtigt fundamentdesign" er uklar, idet de respektive
entrepriseforsikringer er property-/kaskoforsikringer, der kun i begrænset omfang
dækker ansvar (section ii - third party liability).
vestas er gentagne gange under sagen blevet opfordret til at oplyse, hvorvidt det
gøres gældende, at section il - third party liability-dækningen finder anvendelse
(ifs svarskrift, opfordring 19, side 14, og ifs processkrift a, side 18, og ifs
processkrift b, side 16). vestas har ikke opfyldt denne opfordring, og det må
derfor under sagen lægges til grund, at vestas ikke påberåber sig denne dækning.
det bemærkes dernæst, at dækningen under entrepriseforsikringerne som tidligere
nævnt er en dækning, der relaterer sig til de enkeltstående entrepriser, hvorfor det
for hver enkelt entreprise er afgørende at få fastlagt, hvornår entreprisen er
påbegyndt og afsluttet, respektive hvad der er aftalt med hensyn til en
afhjælpningsperiode, og sidst men ikke mindst hvornår de enkelte skader har
virket (skader, som først har virket efter afhjælpningsperiodens udløb er ikke
dækket af forsikringerne).
det er udokumenteret, at skader på fundamenterne vedrørende de med gult
markerede vindmøller i bilag 80-83 (…) har virket inden for
entrepriseforsikringernes dækningsperioder, og det er i alle tilfælde uklart,
hvornår det kommer på tale at anvende den ene eller den anden forsikring for
årene 2001-2004.
                                              - 103 -
       den nedlagte påstand tager heller ikke hensyn til, hvorvidt fundamenterne måtte
       være dækkede under de af kunderne tegnede forsikringer hos gothaer og allianz
       eller andre forsikringer, respektive hvorvidt de enkelte kunders krav består efter
       tysk og østrigsk ret.
       herudover bemærkes det, at den nedlagte påstand heller ikke tager hensyn til,
       hvorvidt de skadede fundamenter er undtaget fra dækning under hensyn til
       entrepriseforsikringernes respektive policer og almindelige vilkår, herunder fx
       den generelle bestemmelse i pkt. 5, der er behandlet ovenfor.”
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten finder, at vestas wind system a/s’ og vestas deutschland gmbh’s påstande
2.a., 2.b., 2.c. og 3, har en sådan klarhed og aktualitet, at de kan tages under påkendelse under
sagen. if skadeforsikrings afvisningspåstande tages derfor ikke til følge.
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at vestas wind systems a/s og vestas
deutschland gmbh efter tysk og østrigsk ret er erstatningsansvarlige over for selskabernes
kunder i anledning af de opståede revnedannelser på de vindmøllefundamenter, hvorpå der er
placeret vindmøller af typerne v66, v80 og v90.
landsretten har herved lagt vægt på indholdet af de indhentede responsa om tysk og østrigsk
ret og forklaringerne herom afgivet af vidnerne professor wolfgang wurmnest og professor
andreas kletecka samt de foreliggende oplysninger om udfaldet af retssagerne og de
isolerede bevisoptagelser i tyskland og østrig, således som disse forhold er blevet afdækket
under advokat dorothee jantzens forklaring i forbindelse med uddybning af advokatfirmaet
cms’ erklæringer af 25. og 27. juni 2012.
der er efter bevisførelsen heller ikke grundlag for at tilsidesætte den tabsopgørelse, der er
udarbejdet af vestas wind systems a/s og vestas deutschland gmbh. landsretten har
herved navnlig lagt vægt på oplysningerne om det udarbejdede udbedringskoncept og til-
rettelæggelsen af den foretagne udbedring, således som dette blandt andet er kommet til
udtryk i forklaringen afgivet af vidnet günther hecker. herudover har landsretten lagt vægt
på indholdet af forklaringen afgivet af vidnerne inge andersen og claus lindholm jacobsen
om fremgangsmåden ved udarbejdelsen af tabsopgørelsen og revisionen af tabs-opgørelsen af
30. juni 2013.
                                             - 104 -
landsretten har endvidere lagt vægt på, at if skadeforsikring under det møde, der blev afholdt
hos vestas i september 2014 havde mulighed for at stille uddybende spørgsmål til
tabsopgørelsen, ligesom if skadeforsikring havde mulighed for at få adgang til det under-
liggende, omfattende bogførings- og bilagsmateriale, der har dannet grundlag for tabsopgø-
relsen og den reviderede tabsopgørelse. i overensstemmelse med den forklaring, der er afgivet
af vidnet poul s. nørgaard, må det lægges til grund, at if skadeforsikring bortset fra en enkelt
stikprøvekontrol hverken under eller efter mødet i september 2014 udnyttede denne mulighed.
i vurderingen er endvidere indgået oplysningerne om resultatet af og omstændighederne
omkring det indgåede forlig med gothaer.
spørgsmålet er herefter, i hvilket omfang vestas wind systems a/s og vestas deutschland
gmbh har forsikringsdækning hos if skadeforsikring.
der er efter landsrettens opfattelse ikke grundlag for at henføre en eventuel forsikrings-
dækning under de ear-forsikringer (entrepriseforsikringer), som vestas wind systems a/s
og vestas deutschland gmbh havde tegnet hos if skadeforsikring for perioden 2001-2004.
landsretten har herved navnlig lagt vægt på, at de under sagen omhandlede revnedannelser
ikke kan anses for sådanne pludseligt opståede skader, som efter en sædvanlig forståelse kan
anses for omfattet af ear-forsikringerne. ordlyden af forsikringens bestemmelse om den
særlige dækning vedrørende ”designer’s risk” kan heroverfor ikke føre til en anden vurdering.
heller ikke oplysningerne om omstændighederne i forbindelse med if skadeforsikrings ydelse
af forsikringsdækning i 2009 i forbindelse med skader på nogle fundamenter i holland kan
føre til en anden vurdering af dette spørgsmål, idet det i overensstemmelse med forklaringen
afgivet af vidnet thomas berg og det anførte i if skadeforsikrings mødereferat af 12. marts
2009 må lægges til grund, at denne dækning blev ydet pr. kulance.
landsretten frifinder derfor if skadeforsikring for vestas wind systems a/s’ og vestas
deutschland gmbh’s påstand 3.
                                                - 105 -
en eventuel forsikringsdækning må herefter findes under de erhvervs- og produktansvars-
forsikringer, som vestas wind systems a/s og vestas deutschland gmbh havde tegnet hos
if skadeforsikring.
i henseende hertil bliver det afgørende at få fastlagt, om der er tale om en serieskade, og i
givet fald hvornår der første gang er rejst et krav mod vestas, og om vestas wind systems
a/s og vestas deutschland gmbh rettidigt har rejst krav mod if skadeforsikring.
efter bevisførelsen, herunder indholdet af professor, dr. ing. jens minnerts skønserklæringer
af 10. september 2007, 4. oktober 2007, 9. april 2010 og navnlig 5. juli 2011, lægger
landsretten til grund, at de under sagen omhandlede revneskader på vindmøllefundamenterne
skyldes den samme designfejl, der må anses for opstået ved udarbejdelsen af de de-
signspecifikationer og statiske beregninger, som vestas har ladet udføre hos bergmann
bauingenieure (bbi). der er derfor tale om en serieskade som nærmere omhandlet i § 11 i
forsikringsbetingelserne for erhvervs- og produktansvarsforsikringen.
spørgsmålet om, hvornår et erstatningskrav kan anses for rejst over for den sikrede er
nærmere fastlagt i § 9 i forsikringsbetingelserne.
ifølge § 9, stk. 2, litra a, anses et erstatningskrav for det første for rejst over for den sikrede på
det tidspunkt, hvor den sikrede modtager den første skriftlige henvendelse i anledning af en
skade eller et tab med krav om erstatning.
 if skadeforsikring har gjort gældende, at et sådan krav er rejst ved kunden windkonzepts
brev af 25. november 2004.
landsretten finder imidlertid, at dette brev, der er sendt til en medarbejder i projekterings-
afdelingen og en medarbejder i after sales-afdelingen i vestas deutschland gmbh, efter sit
indhold alene kan anses for en reklamation og ikke for et krav om erstatning. der er derfor
ikke grundlag for at anse det første krav for rejst over for vestas allerede på dette tidspunkt.
desuden kan et erstatningskrav ifølge § 9, stk. 2, litra b, anses for rejst på det tidspunkt, hvor
forsikringstageren eller den, hvem det på dennes vegne påhviler at lede virksomhedens drift,
                                              - 106 -
får sin første viden om, at der er indtrådt en skade eller et tab, eller der er umiddelbar fare for,
at der vil indtræde en skade eller et tab, som kan være forårsaget af sikredes handlinger eller
undladelser, produkter eller ydelser.
vestas havde ikke udført fundamenterne på de leverede vindmøller af typerne v66, v80 og
v90, men alene forsynet kunderne med designspecifikationer og statiske beregninger. de
reklamationer, som vestas modtog i 2005 blev alle afvist under henvisning til, at der efter
vestas’ opfattelse måtte være tale om udførelsesfejl, som vestas ikke kunne gøres ansvarlig
for.
det må efter bevisførelsen navnlig i form af de forklaringer, der er afgivet af karin stell-
macher, petra pein, helge frohn, hanne halse og henrik stamer lægges til grund, at det først
var i begyndelsen af 2006, at der begyndte at tegne sig et egentligt skadesbillede, der blandt
andet førte til, at man indhentede en rapport af 25. oktober 2006 fra ingeniørfirmaet psi, hvori
der henvises til to skønserklæringer af 17. februar 2006 og 24. februar 2006, som vestas
tidligere havde modtaget. heroverfor kan den forklaring, der er afgivet af vidnet hans jörn
riecks, ikke føre til en anden vurdering.
under disse omstændigheder finder landsretten, at den anmeldelse, som vestas foretog over
for if skadeforsikring ved e-mail af 5. april 2006 må anses for en rettidig anmeldelse af
skaden som en serieskade under erhvervs- og produktansvarsforsikringen for 2006.
der er i tiden efter den 5. april 2006 fra vestas’ side udfoldet betydelige bestræbelser på at
afdække omfanget og karakteren af de opståede, omfattende revneskader på vindmøllefun-
damenterne i form af blandt andet undersøgelser af den nærmere årsag til revneskaderne,
ligesom der er ført drøftelser og efterfølgende ultimo 2007 indgået forlig med gothaer. hertil
kommer, at vestas ved breve af 9. november 2006, 19. december 2007 samt 17. og 18. marts
2008 foretog generelle henvendelser til kunderne og i øvrigt iværksatte udbedring af de
fundamenter, hvor der var konstateret skader. henset hertil og i øvrigt til karakteren og
indholdet af den omfattende korrespondance mellem vestas og if skadeforsikring er der ikke
grundlag for at anse vestas’ krav på forsikringsdækning for forældet under henvisning til den
dagældende bestemmelse i forsikringsaftalelovens § 29, stk. 1.
                                              - 107 -
spørgsmålet er herefter, hvilken dækning vestas er berettiget til under erhvervs- og pro-
duktansvarsforsikringen for 2006.
if skadeforsikring har gjort gældende, at vestas alene kan ydes dækning op til 25 mio. kr. i
overensstemmelse med bestemmelsen om rådgivning i forsikringsvilkårenes pkt. 3.
de under sagen omhandlede designspecifikationer og statiske beregninger var en del af den
ydelse, som vestas leverede i forbindelse med salg af vindmøllerne. i overensstemmelse med
forsikringsvilkårenes pkt. 3, første afsnit, om beregninger og rådgivning, er der således tale
om en ydelse, der er blevet leveret i direkte forbindelse med leveringen af de enkelte
vindmøller. det indebærer, at vestas’ krav på forsikringsdækning er omfattet af den generelle
ansvarsramme på 200 mio. kr. og ikke af den begrænsede dækning på 25 mio. kr. efter pkt. 3,
andet afsnit, i forsikringsvilkårene. denne bestemmelse finder således efter sin ordlyd og i
øvrigt i overensstemmelse med de forklaringer, der er blevet afgivet af vidnerne hanne halse
og henrik stamer om baggrunden for bestemmelsen, alene anvendelse i en situation, hvor
vestas har ydet rådgivning uden samtidig levering af en vindmølle.
if skadeforsikring har dernæst gjort gældende, at et ansvar for de omhandlede fejl i design-
specifikationer og statiske beregninger er omfattet af den begrænsede ingrediens- og kom-
ponentskadedækning under erhvervs- og produktansvarsforsikringen for 2006.
statiske beregninger og designspecifikationer kan imidlertid ikke anses for en ingrediens eller
komponent, der er sammenføjet eller sammenblandet med vindmøllefundamentets øvrige
bestanddele under opførelsen af fundamentet. på denne baggrund finder landsretten, at de
omhandlede fejl i designspecifikationer og statiske beregninger efter deres karakter ikke kan
anses for omfattet den særlige bestemmelse om ingrediens- og komponentskadedækning
under erhvervs- og produktansvarsforsikringen for 2006. den omstændighed, at vestas i det
materiale, der er udarbejdet vedrørende det seneste udbud af forsikringsydelser for 2015, har
tilkendegivet, at blandt andet designs og typegodkendelser skal anses for komponenter, kan
også i lyset af indholdet af den forklaring, der er afgivet af vidnet bernt sandell om den
nærmere baggrund herfor, ikke føre til en anden vurdering.
                                             - 108 -
landsretten finder herefter, at vestas deutschland gmbh og vestas wind systems a/s har
krav på forsikringsdækning under erhvervs- og produktansvarsforsikringens generelle
dækning, der i 2006 havde en ansvarsramme på 200 mio. kr.
herefter, og idet landsretten ikke finder grundlag for at tilsidesætte vestas’ renteberegning
under påstand 1, tages vestas wind systems a/s’ og vestas deutschland gmbh’s påstand 1
og 2 a til følge.
med sagsomkostninger forholdes som nedenfor bestemt. der er ved omkostningsfastsættelsen
lagt vægt på sagens værdi, omfang, karakter, forløb og udfald. det er blandt andet indgået ved
omkostningsfastsættelsen, at if skadeforsikring er blevet frifundet for påstanden om dækning
under ear-forsikringen og på, at sagen er blevet hovedforhandlet over 12 retsdage.
 i de tilkendte sagsomkostninger indgår retsafgift med 150.000 kr. og øvrige udgifter med
996.126, 12 kr. den resterende del af sagsomkostningsbeløbet dækker rimelige udgifter til
advokatbistand. det er lagt til grund, at vestas wind systems a/s og vestas deutschland
gmbh, der har været repræsenteret af samme advokat, er momsregistrerede.
                                   thi kendes for ret:
if skadeforsikring skal betale eur 23.725.000 til vestas wind system a/s og vestas
deutschland gmbh med tillæg af procesrente af eur 8.857.621,47 fra den 28. september
2011, af eur 8.726.686 fra den 27. juni 2012, af eur 21.644.000 fra den 30. oktober 2013
og af eur 23.725.000 fra 6. november 2014.
if skadeforsikring skal anerkende, at vestas deutschland gmbh’s ansvar over for kunder i
anledning af projekteringsfejl vedrørende fundamentet på de i bilag a til denne dom anførte
vindmøller omfattet af sagen er dækket under erhvervs- og produktansvarsforsikring med
policenummer lp0000003520-2 af 20. juni 2006 uden hensyn til den i policen indeholdte
beløbsmæssige dækningsbegrænsning vedrørende ingrediens- og komponentskader.
i sagsomkostninger skal if skadeforsikring betale 4.000.000 kr. til vestas wind systems a/s
og vestas deutschland gmbh.
                                           - 109 -
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
