retten i kolding
dom
afsagt den 10. november 2016
rettens nr. 3-7725/2016
politiets nr. 3700-70300-00023-16
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …49…
der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift er modtaget den 23. september 2016.
t er tiltalt for
trusler efter straffelovens § 119, stk. 1,
ved den 24. maj 2016 ca. kl. 15.20, fra et ukendt sted, telefonisk at have overfaldet
tjenestegørende polititjenestemand f med trusler, idet tiltalte til f udtalte: "hvis det var lovligt
at skyde folk f, så var du blevet skudt" eller lignende.
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om frihedsstraf.
tiltalte har nægtet sig skyldig.
sagens oplysninger
der er afgivet forklaring af tiltalte og af vidnerne pa. f og pernille marie agerholm
moesborg.
tiltalte, t, har forklaret blandt andet, at han er speditør og beskæftiger sig med
tungtvognstransporter. hen kender godt f, og f er kendt i branchen for at jage sit bytte. f
jagter de biler, der kører for hans selskab, mens han lader andre selskabers lastbiler være i
fred. f har udtalt til ham, at ”dig, t, kan jeg godt huske.” han og f har tidligere været uenige
i forbindelse med fs standsning af hans biler. f havde dengang også ønsket at beslaglægge en
af hans biler, men der måtte f lade bilen køre, fordi han havde de rigtige papirer, og det har
helt sikkert irriteret ham.
han kan ikke huske, om han har talt i telefon med f den dag, men han vil ikke udelukke, at
han har talt i telefon ham. han kan dog ikke forestille sig, at han er kommet med sådan en
bemærkning, og han ved ikke i hvilken forbindelse, han skulle have sagt det. han er ikke vred
på f, men han føler sig og sit selskab forfulgt af f.
                                               - 2 -
han kender pernille moesgaard af navn. han ved ikke, om han har talt i telefon med pernille
moesgaard, men hvis han ringer til folk, og de ikke svarer, plejer han at lægge en besked med
sit telefonnummer, og beder dem om at ringe tilbage.
hele sagen her startede med, at en af hans biler kom til lidls centrallager, hvor den ankom
omkring kl. 16.30 eller 17.30. på det tidspunkt var der lukket for varemodtagelsen, og derfor
blev chaufføren bedt om at holde sit hvil. omkring kl. 19 blev han ringet op af chaufføren, c,
der fortalte, at politiet var kommet og ville se nogle papirer. det var f, der havde bedt om at
se papirerne. han kørte selv derud. han fik at vide af f, at de kørte ulovligt. han fik
fremskaffet de nødvendige papirer. f havde dog besluttet at bilen skulle beslaglægges. han
tog selv chaufføren med, da chaufføren ikke måtte være i den beslaglagte bil. han vil ikke
afvises, at tonelejet blev højnet, og han opfattede f som truende. hans chauffør var også
chokeret over fs attitude. traileren var blevet stående på pladsen, og han fik en kollega i
branchen, a til at komme og tømme traileren. f havde stået på lur for at se, hvem der tømte
traileren. da a kom, blev han antastet af f, der spurgte ham, om han godt turde køre for t, og
om han var sikker på at få betaling.
lastbilen blev senere stoppet igen, hvor b var chauffør. det var den 24. maj 2016. f havde
stoppet lastbilen på ulstrup rasteplads. han kørte selv derned. det var mellem kl. 12 og 15,
og han kørte så tilbage til kolding igen. de to tyske chauffører var i lastbilen. de forsøgte at
ringe til f – og igennem chaufføren fik han kontakt til f. han kan ikke forestille sig, at han er
kommet med en sådan bemærkning, som fremgår af anklageskriftet. han er chokeret over den
formulering. han opfører sig anstændigt og pænt. han kan godt have talt i et bestemt toneleje.
chaufføren, b, har i mange år kørt for mange forskellige vognmænd, og han forstår 75 %
dansk og taler 25 % dansk. b forstår rimelig godt hvad ordene er. b vil kunne fortælle, hvad
der blev sagt i den anden ende. b må have overhørt samtalen.
han var ikke selv på stedet, men han ved at b stod ved siden af f. b ville kunne have hørt
samtalen og også hvad han sagde på grund af den type telefon, der blev anvendt. c var der
også. han ved ikke, hvor c helt præcist befandt sig under samtalen, men han var til stede.
pa. f har som vidne forklaret, at han er tilknyttet tungtvognscenter syd i vejle. han har
været tilknyttet centret siden 2013, hvor det blev oprettet. de er specialister inden for
lastbiler.
han var på ulstrup rasteplads den 24. maj 2016. han var alene ude at køre den dag. det var
en almindelige patruljering, og det er ikke unormalt, at han køre alene. på motorvejen i
sydgående retning var han i konakt med et rødt vogntog med tyske plader og tysk sættevogn.
han var bekendt med lastbilen fra tidligere, hvor den havde haft danske plader. aftenen før
havde han observeret lastbilen i kolding-området. det var dog så sent, at han ikke kontaktede
chaufføren, som holdt ved volvo.
han valgte at bringe lastbilen til standsning. det var om formiddagen. der var to tyske
chauffører i bilen. det viste sig, at han havde truffet den ene af chaufførerne, c, tidligere, den
19. april. da han fik lastbilen stoppet bad han om at se en vognmandstilladelse, da lastbilen
har været brugt til godskørsel for fremmed regning. chaufføren finder en dansk
vognmandstilladelse, fra et firma der ikke længere eksisterer. desuden kan den type tilladelse
ikke bruges i en tysk bil.
                                               - 3 -
han talte kun tysk med chaufførerne, og der var ingen af chaufførerne, der gav udtryk for at
de talte dansk eller forstod dansk.
han ved t er vognmand. hurtigt fik han kontakt med t, og han gjorde t bekendt med, at det
var en tysk bil, og derfor vedrørte det ikke umiddelbart ham, men t havde åbenbart en
interesse i bilen.
han blev selv på rastepladsen, men han så ikke t der. han blev selv på rastepladsen indtil
15.30 eller 16.00-tiden. han talte igen i telefon med t om eftermiddagen. egentlig havde han
tidligere clearet med t, hvad han skulle, og han havde ikke behov for at tale med t igen. han
tog kun telefonen for at få afklaret, hvad der nu var problemet.
det var den tyske chauffør, b, der ringede til t. han kunne på chaufførens attitude og mimik
under samtalen forstår, at chaufføren og t snakkede om ham. han bad derfor om at få
telefonen, så han kunne tale med t. han blev såtende ved bilen, og b var ved siden af. han
ved ikke, hvor c var på det tidspunkt. de to chauffører kan ikke dansk, og de kunne ikke
høre, hvad der blev sagt.
t sagde til ham, at han var ude i personlig forfølgelse, hvortil han svarede, at han gjorde sit
arbejde, og at der forelå en række overtrædelse af reglerne om godstransport. det blev så
meget ubehageligt, og t sagde, at ”hvis det var lovligt at skyde folk, så ville du blive skudt”.
han afbrød forbindelsen og gav telefonen tilbage til b. t råbte ikke, men han var ophidset, og
det t sagde, blev sagt i en ophidset tone. han ved ikke, om han frygtede for sit liv eller
frygtede, at der ville ske noget, men det var meget ubehageligt.
mødet på pladsen ved lidl var bestemt ikke behageligt eller venskabeligt. der har aldrig
været en venskabelig tone mellem ham om t.
han tror ts reference til tidligere måske relaterer sig til noget i 00’erne, hvor t også kørte
ulovligt for fremmed regning.
han rettede efterfølgende henvendelse til dem, der tager sagerne, men fik fra jens at vide, at
det ikke hastede, og derfor kunne det ventet til den rette efterforsker var på arbejde med at
anmelde det. han ville nok ikke have anmeldt det, hvis ikke han havde fundet ud af, at
pernille havde overhørt samtalen, fordi han tror, at sagen så ikke ville kunne blive til noget.
specialanklager pernille marie agerholm moesborg har forklaret blandt andet, at hun er ansat
som specialanklager og tilknyttet tungtvognscenter syd i vejle. hun arbejder sammen med
f.
hun overhørte telefonsamtalen mellem t og f.
hun havde den 24. maj været i retten eller til møde, og da hun er færdig med mødet talte hun
med en kollega, der fortalte, at t havde ringet og spurgt efter hende. der lå også en
telefonsvarerbesked på hendes telefonsvarer fra t, om at hun skulle ringe til ham. de havde
en efterforskning i gang og havde beslaglagt tre af ts lastbiler. hun skyndt sig at ringe på det
nummer, t havde oplyst på telefonsvareren. hendes opkald blev besvaret, og hun
præsenterede sig. personen i den anden ende sagde lige et øjeblik, og så blev røret lagt. der
blev ikke trykket på mute, så hun kunne høre, hvad der skete i lokalet. hun kunne høre, at der
                                                - 4 -
var en anden telefonsamtale i gang. hun kunne høre, at t talte i en anden telefon, og at
telefonsamtalen drejede sig om en tysk lastbil.
hun vidste, at de havde tilbageholdt en tysk lastbil, og at f var på sagen. hun var ikke i tvivl
om, at den telefonsamtale hun overhørte var mellem t og f. ts stemmeføring var aggressiv.
samtalen drejede sig om den tilbageholdte lastbil og lige pludselig sagde t, at ”hvis det var
lovligt at skyde folk, f, så var du blevet skudt for lang tid siden”. hun noterede ned, hvad det
var hun havde hørt. hun har ikke sedlen med notatet med. hendes notat ligger på hendes
kontor. efter t havde sagt det, blev samtalen hurtigt afsluttet. hun kan ikke huske, om der
blev sagt farvel. samtalen varede højest et eller to minutter.
t tog så den telefon, som hun ”hang” i. hun nævnte ikke, at hun havde overhørt samtalen. t
fortalte hende, at han var utilfreds med tilbageholdelse, og at han var utilfreds med f. hun
fortalte, at hun ikke kunne gøre noget.
hun er sikker på, at det var t, hun overhørte tale i telefonen. dels var det den samme stemme,
hun havde hørt på sin telefonsvarer, som havde præsenteret sig som t, og dels var det den
samme stemme hun efterfølgende fik i røret.
hun ringede bagefter til f og spurgte ham, om han lige havde talt i telefon med t, hvilket han
bekræftede. hun fortalte, at hun havde hørt, hvad der blev sagt, og hun opfordrede f til at gå
videre med sagen, da hun syntes det var meget groft.
tiltalte er straffet ved tysk dom af 13. december 2011 med dagbøder for afpresning.
kriminalforsorgen har i udtalelse af 21. oktober 2016 oplyst, at tiltalte er egnet til at modtage
en hel eller delvis betinget dom med vilkår om samfundstjeneste, såfremt t er indstillet på at
udføre samfundstjeneste, og at der til sådan en afgørelse fastsættes vilkår om tilsyn af
kriminalforsorgen i prøvetiden. tiltalte er ikke egnet til at modtage en hel eller delvis
betinget dom med vilkår om tilsyn af kriminalforsorgen.
tiltalte har om sine personlige forhold blandt andet forklaret, at oplysningerne i 808-
undersøgelsen er rigtige, og at han er indstillet på at udføre samfundstjeneste, hvilket han
tidligere også har gjort uden problemer.
rettens begrundelse og afgørelse
på baggrund af de afgivne forklaringer, lægger retten til grund, at tiltalte, t, den 24. maj 2016,
omkring kl. 15.20 talte i telefon med pa. f, som på det tidspunkt havde standset et tysk
vogntog ved ulstrup rasteplads. retten lægger endvidere efter specialanklager moesborgs
forklaring til grund, at hun gennem en anden telefon overhørte, hvad t sagde i telefonen.
på baggrund af de afgivne vidneforklaringer fra pa. f og specialanklager moesborg finder
retten det bevist, at t udtalte: ”hvis det var lovligt at skyde folk f, så var du blevet skudt”
eller lignende, da han den 24. maj 2016 omkring kl. 15.20 talte i telefon med pa. f.
efter ts egen forklaring lægger retten til grund, at han godt vidste, at pa. f var politimand, og
at han var i tjeneste på det pågældende tidspunkt.
                                                - 5 -
t har forklaret, at han ikke har noget godt forhold til pa. f, og at han føler sig forfulgt af pa. f
herefter, og på baggrund af specialanklager moesborgs forklaring om ts tonefald under
telefonsamtalen og pa. fs forklaring om, at måden, det blev sagt på, var ubehagelig, finder
retten, at de konkrete omstændigheder i forbindelse med udtalelsen, gør at udtalelsen er en
trussel, der er omfattet af straffelovens § 119, stk. 1. det gør i den forbindelse ingen forskel,
om pa. f konkret følte sig truet, idet en trussel om at skyde en person er egnet til at fremkalde
frygt.
straffen fastsættes til fængsel i 30 dage, jf. straffelovens § 119, stk. 1.
retten har ved strafudmålingen lagt vægt på, at t har fremsat trusler mod en tjenestegørende
politimand, og at der ikke er grundlag for at fravige udgangspunktet om ubetinget fængsel,
uanset ts gode personlige forhold. retten finder således ikke, at straffen kan gøres betinget,
heller ikke med vilkår om samfundstjeneste. retten har endvidere lagt vægt på, at t er
tidligere straffet for afpresning.
thi kendes for ret:
tiltalte t skal straffes med fængsel i 30 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.
