 -
                              udskrift
                                 af
                    sø- og handelsrettens dombog
                             ──────────
den 19. februar 2002 blev af retten i sagen
p-0054-98
bb
(advokat claus elmquist-clausen)
   mod
options invest danmark a/s under
konkurs
(advokat pernille bigaard)
p-0055-98
gg
(advokat claus elmquist-clausen)
   mod
stock options a/s under
konkurs
(advokat pernille bigaard)
afsagt sålydende
                                        - 2 -
                           dom
anmelder bb var ansat i og anmeldt i erhvervs- og selskabsstyrelsen
som direktør for selskabet options invest danmark a/s, da det efter
egen begæring blev erklæret konkurs den 11. juli 1997.
anmelder gg var ansat i og anmeldt i erhvervs- og selskabsstyrelsen
som direktør for selskabet stock options a/s, da det, ligeledes
efter egen begæring, blev erklæret konkurs, ligeledes den 11. juli
1997.
sagerne angår prøvelse af anmeldernes lønkrav i boerne, som kurator
efter anmeldelse har nægtet at anerkende.
anmelder bb har i sag p-54-98 nedlagt påstand om, at boet options
invest  danmark   a/s  under   konkurs   tilpligtes   at   anerkende,   at
anmelderen har et krav stort 776.604,00 kr. efter konkurslovens §
95.
anmelder gg har i sag p-55-98 nedlagt påstand om, at boet stock
options a/s under konkurs tilpligtes at anerkende, at anmelderen har
et krav stort 2.566.437,00 kr. efter konkurslovens § 95 i boet.
efter   anmeldernes    endelige    standpunkt    angår    sagerne    alene
spørgsmålet   om,   hvorvidt    anmeldernes    krav    er   omfattet    af
konkurslovens § 95.
boerne har påstået frifindelse.
de har til støtte herfor henvist til, at anmelderne som direktører i
selskaberne  ikke   indtog   tjenestestillinger    og  derfor   ikke   var
omfattet af konkurslovens § 95.
det fremgår af et koncerndiagram over "businessnet"-koncernen, at de
konkursramte selskaber var søsterselskaber, som begge ejedes af et
                                            - 3 -
selskab med binavnet businessnet holding a/s. sidstnævnte selskab,
der også benævnes businessnet scandinavia a/s, ejede også søster-
selskaberne   businessnet    danmark    a/s  samt   dubesco   broker   a/s  og
dubesco invest a/s. selskaberne er nu alle under konkurs.
businessnet holding a/s ejedes ifølge koncerndiagrammet af skelborg
bv, hvilket selskab var helejet af business net holding uk ltd, som
på sin side var ejet af businessnet international inc., der var og
muligvis fortsat er børsnoteret i usa. sidstnævnte selskab ejede
endvidere direkte det danske selskab navigato a/s. dette selskab er
opløst efter konkurs.
både  options   invest  danmark     a/s  og  stock   options   a/s havde   som
formål  at   drive   handel    med   og  formidle    investeringer   i   bl.a.
optioner og aktier samt andre finansielle produkter. de havde hver
især en aktiekapital på 7.500.000 kr. options invest havde hjemsted
i københavn, medens stock options havde hjemsted i århus. selskaber-
nes  bestyrelser    bestod    ifølge    de  i   det   væsentlige   enslydende
vedtægter i de to selskaber af 3-6 medlemmer. ifølge vedtægterne
ansætter bestyrelsen "en direktør til foreståelse af den daglige
ledelse     af     selskabet".        selskaberne      tegnedes      "af     2
bestyrelsesmedlemmer       i       forening,      en      direktør      alene,
bestyrelsesformanden alene eller af den samlede bestyrelse".
anmelder bb registreredes som direktør i options invest den 19. juni
1996. samtidig registreredes investeringsrådgiver flemming kirk som
direktør. de afløste carsten bang jensen, der havde været direktør
alene.
anmelder gg registreredes som direktør i stock options den 17. juni
1993. den 15. juli 1996 indtrådte bent vinjegaard i direktionen.
om direktionsopgaverne i options invest danmark er fremlagt et af
bestyrelsen    underskrevet      dokument     benævnt:     "instruktion    til
direktionen i options invest danmark".
                                        - 4 -
i dokumentet hedder det:
"direktionen for options invest danmark a/s består af direktør
flemming kirk og direktør bb, som er tildelt hver sit ansvarsområde,
og som hver for sig refererer til bestyrelsen.
den samlede direktion varetager den daglige ledelse af selskabet, og
skal derved følge de retningslinjer og anvisninger, som bestyrelsen
har givet bl.a. ved nærværende dokument.
den   daglige   ledelse   omfatter   ikke   dispositioner,    der   efter
selskabets forhold er af usædvanlig art eller stor betydning.
sådanne dispositioner kan direktionen kun foretage efter særlig
bemyndigelse fra bestyrelsen, medmindre bestyrelsesbeslutningen ikke
kan afventes uden væsentlig ulempe for selskabets virksomhed. i så
tilfælde skal bestyrelsen uden unødigt ophold underrettes om den
trufne disposition.
i henhold til selskabets vedtægter tegnes selskabet af en direktør
alene, bestyrelsesformanden samt af den samlede bestyrelse.
udover de konkret fremhævede ansvarsområder skal direktionen i
fællesskab varetage de øvrige ledelsesmæssige opgaver, eller aftale
en konkret ansvarsfordeling mellem direktørerne. i så tilfælde skal
bestyrelsen underrettes om den aftalte ansvarsfordeling.
.....
ansvarsområde for direktør flemming kirk
det overordnede ansvar for selskabets forretningsgange og samarbejde
med koncernens øvrige selskaber påhviler direktør flemming kirk.
konkret skal direktør flemming kirk varetage følgende opgaver:
                 kontrol og godkendelse af udgiftsbilag
                 kontrol og godkendelse af kassekladde
                 kontrol og godkendelse af ordresedler
                 fra investeringsrådgivere.
ansvarsområde for direktør bb
det   overordnede    ansvar   for    ledelsen   af     selskabets   inve-
steringsrådgivere, herunder ansættelse, tilknytning og afskedigelse
af samme, påhviler direktør bb."
dokumentet  er   dateret  den  19. juni   1996  og   er  underskrevet  af
direktørerne   samt  af  bestyrelsen  bestående   af   morten  skjelborg,
                                               - 5 -
thorkild skjelborg samt harald madsen.
for bb foreligger der en direktørkontrakt dateret den 7. oktober
1996,   hvorefter    bb   ansættes     som   direktør   i    options    invest   med
virkning fra den 15. juni 1996.
af kontrakten fremgår bl.a., at "selskabet indgår som en selvstændig
enhed i businessnet koncernen som på tidspunktet for kontraktens
indgåelse    består   af  i   alt   12   selskaber    med   det   nasdaq   noterede
selskab    businessnet    international      inc.   som   moderselskab"     (afsnit
1.2.).   endvidere     fremgår     det,    at   direktøren      "som   led   i   sit
ansættelsesforhold, i det af selskabets bestyrelse krævede omfang
tillige [skal] være direktør og/eller bestyrelsesmedlem samt anmeldt
som sådan for et eller flere ... selskaber i koncernen..."(afsnit
1.3.)
om direktørens kompetence hedder det i afsnit 2.1., at han "skal
varetage    den  daglige    ledelse     af  selskabets     investeringsrådgivere
..."  han    "indgår   i   et  lederteam,      hvor  han    i   relation   til   sit
ansvarsområde er direkte underlagt koncerndirektør ... carsten bang
jensen's instruktionsbeføjelse." det er endvidere anført, at flem-
ming   kirk    varetager     økonomi     og   administration      og   tilsvarende
refererer til harald madsen. videre hedder det i afsnit 2.2 og 2.3.,
at   direktøren     er    underlagt       koncernledelsens       og   bestyrelsens
retningslinier og er ansvarlig over for disse. i henhold til afsnit
5  er  direktøren     provisionslønnet.       han   kan   månedligt     hæve   højst
50.000   kr.   a  conto.    der   betales    ikke   for   overarbejde.     udgifter
refunderes efter bilag. direktøren er efter afsnit 9 undergivet en
konkurrenceklausul      i   to   år   efter     fratræden     inden   for   området
"gearede spekulative investeringsprodukter". opsigelsesvarslet er -
efter   en   uopsigelighedsperiode       fra   direktørens     side  på   et   år  -
ifølge afsnit 10, 6 måneder fra selskabets side og 3 måneder fra di-
rektørens side. endelig hedder det i afsnit 14: "parterne er enige
om   at     direktørens     funktion      i    selskabet     falder     ind    under
funktionærbegrebet i det, direktøren er underlagt koncernledelsens
                                         - 6 -
instruktionsbeføjelse, ligesom direktøren refererer og rapporterer
til koncernledelsen. funktionærloven finder derfor anvendelse på an-
sættelsesforholdet bortset fra i det omfang funktionærloven måtte
være fraveget som følge af nærværende kontrakts bestemmelser."
tilsvarende   er   ggs  ansættelse  i  stock    options   reguleret   af  en
direktørkontrakt indgået den 26. juli 1993 med virkning fra den 15.
marts   1993.    kontrakten   fremtræder    i   det   væsentlige    som   en
standardkontrakt.    den  indeholder  i  afsnit    10   en  bestemmelse   om
uopsigelighed fra direktørens side i to år og 15 dage, dvs. udløb
den 1. april 1995. ifølge afsnit 14 gælder funktionærloven ikke for
ansættelsesforholdet.
det  fremgår   af   sagerne,  at  der  i   begge   selskaber   var   25-  30
investeringsrådgivere.
i sagerne er fremlagt mødereferater, hvoraf fremgår, at gg deltog i
ledermøde den 18. december 1995 og 14. februar 1996. han deltog
endvidere i ledermøder den 26. august og den 7. oktober 1996, hvori
også bb deltog. den 26. august blev det vedtaget, at blandt andre
anmelderne skulle være faste deltagere i ledermøderne.
det   fremgår     af    kopier   af    advarsler      afgivet    over    for
investeringsrådgive-re, at bb har været medunderskriver af disse. i
flere   tilfælde    har   gg  deltaget   i    korrespondancen    vedrørende
klagesager.
forklaringer:
bb har forklaret, at han blev uddannet cand. merc. i 1989, hvorefter
han indtil 1994 var ansat hos eriksen erhvervsmægler. under sin
ansættelse her tog han en uddannelse som statsautoriseret ejendoms-
mægler og
etablerede sig som selvstændig ejendomsmægler i 1994.
                                         - 7 -
han kom i kontakt med oid gennem en annonce i avisen og begyndte som
investeringsrådgiver hos oid i april 1995. der blev lagt vægt på, at
han var god til at sælge og tale med folk samt på hans evne til at
læse regnskaber og andet talmateriale.
som investeringsrådgiver delte han kontor med 5-7 andre. han fik
oplysningerne om, hvilke aktier kunderne skulle købe og hvorfor fra
dubesco broker, der forestod al aktieanalyse i forhold til oid.
orienteringen foregik på daglige morgenmøder samt skriftligt. han
måtte gerne anbefale andre aktier til sine kunder, men det skulle i
så fald understreges, at det var hans egen anbefaling, og at oid
ikke indestod herfor. det var derimod ikke tilladt at rådgive imod
firmaets anbefalinger.
han solgte ikke selv aktier i businessnet international, da han ikke
syntes,  at   det   var  specielt   interessant.   en  kunde,   der  købte
businessnet international-aktier, kunne kun have fået idéen hertil
fra en investeringsrådgiver. han mener dog kun, at der blev solgt
ganske få businessnet international-aktier. han var bekendt med, at
der ikke var overskud i businessnet international, da aktierne blev
udstedt.
da han i juni 1996 blev tilbudt stillingen som direktør for oid,
blev det tilkendegivet, at han var den rette til jobbet, ligesom der
blev lagt vægt på, at han havde en videregående uddannelse, hvilket
navnlig   havde   betydning   i   relation   til   oid's   ansøgning   til
finanstilsynet   om   tilladelse  til  at  drive   fondsmæglervirksomhed.
udkastet til direktørkontrakten blev udarbejdet af harald madsen. de
forhandlede om lønvilkårene, men i øvrigt interesserede han sig ikke
så meget for indholdet af kontrakten. det blev således ikke drøftet,
om han skulle have et vederlag for at påtage sig den i kontrakten
nævnte   konkurrenceklausul,     og   han   gjorde    sig   heller   ingen
overvejelser om, hvilken betydning bestemmelsen om, at han i øvrigt
var ansat på funktionærvilkår, kunne få for ham. dog lagde han vægt
på, at han havde et rimeligt opsigelsesvarsel, så han havde tid til
                                            - 8 -
at finde et andet job, hvis hans kontrakt med oid blev opsagt. han
følte   ikke,   at   han  kunne    vende   tilbage    til    en   stilling   som
investeringsrådgiver efter at have ledet rådgiverne.
han havde som investeringsrådgiver haft en årsløn på ca. 750.000 kr.
som direktør havde han en årsløn på godt 1 mio. kr., hvilket set i
forhold til nogle investeringsrådgivere var en meget høj løn og i
forhold til andre en meget lav løn.
da han blev ansat som direktør i oid, etablerede man en tostrenget
struktur i hele businessnet-koncernen med harald madsen og carsten
bang jensen som den øverste ledelse. harald madsen var øverste leder
af koncernens administrative funktioner, og carsten bang jensen var
øverste   leder   af  koncernens    salgsdel.    tilsvarende     struktur   blev
etableret i datterselskaberne oid og sto. i oid blev han direktør
for salgsdelen og flemming kirk direktør for den administrative del.
i sto blev bent vinjegaard direktør for salgsdelen og gg direktør
for den administrative del. selv refererede han direkte til carsten
bang jensen og flemming kirk refererede til harald madsen.
som  direktør   fik   han  sit   eget   kontor   og  havde    ansvaret  for   de
ansatte investeringsrådgivere i oid. hans opgave var at sørge for,
at     alle     praktiske       ting      fungerede       i     forhold      til
investeringsrådgiverne og at motivere dem til at sælge mest muligt.
dette  skete   f.eks.   gennem   salgskonkurrencer      og  bonusbyture.    hans
stilling svarede i realiteten til en salgschefstilling eller, som
carsten bang jensen udtrykte det, "danmarks bedst betalte barne-
pige". han havde intet administrativt ansvar og kunne ikke indkøbe
noget   på   firmaets    regning.    han    kunne   disponere     over   1%   af
omsætningen      til      motiverende        tiltag      i      forhold      til
investeringsrådgiverne,     men   hver   gang  skulle    carsten   bang  jensen
orienteres forinden og godkende, hvordan han agtede at disponere
over beløbet.
den  fremlagte    instruktion    til   direktionen    i   oid   giver  ikke   en
                                             - 9 -
korrekt beskrivelse af hans arbejdsopgaver. han havde ikke andre
opgaver     end      dem,      der      havde     direkte      relation     til
investeringsrådgiverne.       de   øvrige    mere   generelle    opgaver,   som
omtales i instruktionen, blev varetaget af andre i koncernen. da han
skrev instruktionen under, hæftede han sig mest ved det, som på side
2 blev beskrevet som hans ansvarsområde. instruktionen skulle bruges
i forbindelse med ansøgningen til finanstilsynet.
han havde ingen selvstændig ansættelses- og afskedigelseskompetence,
idet ansættelser og afskedigelser altid skulle godkendes af carsten
bang   jensen.   den   skriftlige     advarsel,    som   blev   givet   til  en
investeringsrådgiver, var også forinden blevet drøftet med carsten
bang jensen og harald madsen. i begyndelsen af sin direktørperiode
var han i daglig kontakt med carsten bang jensen, men efterhånden
blev kontakten mere sporadisk, da carsten bang jensen havde meget
arbejde for businessnet danmark, som på et tidspunkt flyttede fra
amaliegade til bernstorffsvej i hellerup. han orienterede fortsat
løbende   carsten   bang   jensen   om   de  enkelte   investeringsrådgiveres
omsætning, og carsten bang jensen kontaktede også ham om forhold,
der havde relation til investeringsrådgiverne f.eks. undervisning og
pressemeddelelser.
i  forhold   til  investeringsrådgiverne       forestod    han  kontakten   til
back-office,    som   lå    i    businessnet    holding.    han   havde   ingen
bemyndigelse i forhold til back-office, men måtte kontakte harald
madsen, hvis han ville have udført en arbejdsopgave af back-office.
harald madsen sad i samme bygningskompleks som han, og det hændte
ligeså   ofte,   at    han    fik   instruktioner     i   forhold   til   inve-
steringsrådgiverne fra denne som fra carsten bang jensen.
højst 20% af investeringsrådgiverne havde en relevant videregående
uddannelse   og   højst    fem    havde   erfaring   fra    lignende  arbejde.
investeringsrådgiverne         havde     imidlertid      kun     ansvar     for
kundekontakten og ikke for køb og salg af optioner og aktier. den
egentlige ekspertise lå hos brokerne i dubesco broker, der ud over
                                           - 10 -
at    informere     investeringsrådgiverne        om     aktiemarkedet    også
gennemførte handlerne med værdipapirer. hans støtte og motivering af
investeringsrådgiverne var selvfølgelig væsentlig for virksomheden,
men det helt væsentlige var rådgivningen fra analytikerne i dubesco
broker.
der blev løbende holdt kurser for investeringsrådgiverne, og der
blev   afholdt   prøver,   hvor   man  bl.a.    checkede,    om  investerings-
rådgiverne   forstod   de   meddelelser,    som   kom  fra   brokerne.  harald
madsen    stod    for   udarbejdelsen      af    undervisningsmateriale     og
afholdelse af prøver. der var ikke udarbejdet egentlige manualer til
investeringsrådgiverne, men på et indledende kursus fik de nogle
stikord til, hvad de kunne sige, når de kontaktede en kunde. bortset
fra nogle enkelte sider udarbejdet af dubesco broker og en ekstern
underviser, genkender han således intet af det materiale, der er
fremlagt   som   bilag   af,   som   udarbejdet    af   oid.   det  øvrige  er
formentlig koncepter udarbejdet af nogle af investeringsrådgiverne
selv.
investeringsrådgiverne fik instruks om, at de skulle svare, hvis en
kunde spurgte til omkostningerne ved en handel. det indgik derimod
ikke som led i salget, at investeringsrådgiverne selv skulle oplyse
herom. i forbindelse med en handel skulle kunden skrive under på, at
han   havde   læst   oid's   forretningsbetingelser.       af   disse  fremgik
gebyret. desuden fremgik det også af handelsnotaen, hvad der var
betalt i omkostninger til oid og andre.
det   eneste    regnskabsmateriale,     anmelderen      fik   udleveret,   var
omsætningstallene. omsætningen i 1996/97 i hans direktørperiode lå
på 380-400 mio. kr. dette gav en indtjening til oid på i hvert fald
56 mio. kr. i mandatgebyr. derudover kan der være nogle finansielle
poster, som han ikke kender tallet på. man kan ikke umiddelbart
sammenligne    indtjeningen    med  omsætningen,      idet  omsætningen   både
dækker over kundernes køb og salg. ved salg af aktier for kunderne
tjente oid intet.
                                             - 11 -
han   fik    ikke    udleveret     månedsbalancer      vedrørende    selskabets
omkostninger    og    ved   ikke,   om   han   kunne   få  adgang  til   at  se
selskabets udgiftskonti, da han aldrig har bedt om dette. han havde
kun     samme      oplysninger       om     selskabets      likviditet,     som
investeringsrådgiverne havde.
han  har   ikke  før    set   de  fremlagte    udskrifter   af  udgiftskontoen
vedrørende    personaleudgifter.      udgiftsbilagene     vedrørende   waterloo
drejer sig formentlig om, at carsten bang jensen og morten skjelborg
har taget nogle investeringsrådgivere med på dette etablissement. de
imponerede investeringsrådgiverne ved at købe dyr champagne, og de
havde i øvrigt den holdning, at de kunne motivere investerings-
rådgiverne til at tjene flere penge, hvis de kunne vænne dem til et
stort forbrug. flere af de mindre udgiftsposter, som han selv står
for,   vedrører     udgifter    til   bespisning     i  forbindelse    med  re-
præsentative opgaver. formelt set var han den eneste, som kunne få
refunderet sådanne udgifter, men investeringsrådgiverne kunne reelt
også få dækket repræsentationsudgifter, f.eks. til at spise frokost
med en kunde. de større udgiftsposter vedrører bonusbyture, som han
havde arrangeret for investeringsrådgiverne som belønning for, at de
havde nået et bestemt mål. når han var i byen, betalte han altid
kontant eller med sit eget kreditkort. hverken han eller flemming
kirk havde et firmakreditkort. hvis han på forhånd vidste, at der
skulle bruges mange penge i forbindelse med et arrangement, fik han
efter godkendelse af harald madsen eller carsten bang jensen forlods
udbetalt kontanter til dækning af udgifterne.
oid  ejede   en   bmw,    som  indgik   i   en   ugentlig  konkurrence   mellem
medarbejderne. den investeringsrådgiver, som fik flest nye aktive
kunder i løbet af en uge, fik ret til at låne bilen i en uge. i sto
havde man en tilsvarende konkurrence om en porsche.
han  deltog    i   to   ledermøder,     mens    han  var   direktør,   dels  et
konstituerende ledermøde den 26. august 1996 dels, et møde den 7.
                                        - 12 -
oktober 1996. i møderne deltog i øvrigt harald madsen, carsten bang
jensen, gg, flemming kirk, bent vinjegaard, christian r. svendsen og
ivan larsen. christian r. svendsen var økonomidirektør i koncernen.
ivan larsen var edb-mand og tog sig af alt vedrørende edb i forhold
til både oid og sto. det var tanken, at ledermøderne skulle holdes
med jævne mellemrum, men dels havde de ekstremt travlt, dels forløb
mødet den 7. oktober 1996 ikke helt, som harald madsen og carsten
bang jensen havde tænkt sig. flemming kirk og de andre direktører
for oid og sto udtrykte navnlig utilfredshed med den måde, koncernen
blev drevet på. dette brød særlig carsten bang jensen sig ikke om,
så yderligere ledermøder blev skudt ud i fremtiden. den redegørelse
fra oid, som han gennemgik på mødet, havde han udarbejdet efter
forslag fra harald madsen. de i redegørelsen nævnte kundesager var
ikke klager fra kunder, men vedrørte inddrivelse af betaling fra
kunder.    han     gennemgik     disse    sager    med      hver    enkelt
investeringsrådgiver.
han deltog aldrig i bestyrelsesmøder i oid og ved ikke, om sådanne
blev afholdt.
han blev orienteret om processen i forhold til finanstilsynet på
morgenmøderne sammen med investeringsrådgiverne og på ledermøderne
samt ved uformel kontakt til harald madsen. han så også afslaget fra
finanstilsynet.    han    var   ikke   bekendt    med    harald    madsens
korrespondance med finanstilsynet og har aldrig set ansøgningen til
denne myndighed.
i modsætning til mange banker drev oid opsøgende salgsvirksomhed.
der   var   primært     tale    om   henvendelser    til     virksomheder.
investeringsrådgiverne fik indprentet, at de ikke skulle kontakte
privatpersoner. i de enkelte tilfælde, hvor oid har handlet med
privatpersoner, er kontakten først etableret gennem en virksomhed.
investeringsrådgiverne blev vejledt om, at de i sådanne tilfælde
skulle have kundens skriftlige bekræftelse på, at de var indforstået
med  at blive   kontaktet   privat.  blev  det  opdaget,   at  formalia  i
                                          - 13 -
forhold  til   en   privatperson   ikke   var  fulgt,   blev  handlen   ikke
gennemført.   han   husker   én  sag,   hvor   oid's  procedure    ikke  var
overholdt.
hvis en kunde klagede til en investeringsrådgiver, blev anmelderen
orienteret og forsøgte at tale med kunden. hvis han ikke kunne løse
problemet pr. telefon, blev sagen varetaget af harald madsen, der
også tog sig af alle skriftlige klager samt klager, hvor advokater
var indblandet. på et tidspunkt blev der ansat en jurist til at tage
sig af kundeklager.
der verserede 40-50 retssager, hvoraf de 90% var inkassosager anlagt
af  oid.  sagerne   blev  behandlet   af   harald  madsen  og   den  ansatte
jurist.
selvom størstedelen af oid's kunder tabte på de optioner, de havde
købt, mener han, at oid solgte et godt produkt. man havde overvejet,
hvordan kundernes optioner ville være stillet i tilfældet af en
konkurs, og det var opfattelsen i oid, efter at man havde rådført
sig med selskabets advokat, at de ville være stillet som aktier i
depot.
gg har blandt andet forklaret, at han er uddannet cand.oecon. efter
endt uddannelse fik han ansættelse som børsmægler og aktieanalytiker
i virksomheden scanbroker.
på et tidspunkt blev han tilbudt ansættelse i oid som dealer med
henblik på, at han skulle starte et kontor i århus. den 15. marts
1993 blev han direktør for sto. udadtil blev sto og oid opfattet som
to forskellige virksomheder, selvom dette reelt ikke var tilfældet.
han sad formelt i bestyrelsen for sto fra 1993-96. han fik ingen
orientering om, hvorfor man valgte at udskifte bestyrelsen i 1996. i
sin  egenskab    af   bestyrelsesmedlem    under-   skrev   han   selskabets
årsregnskaber. han gennemgik ikke regnskaberne, som han bare var
blevet bedt om at under- skrive. han husker ikke, hvornår han sidst
                                            - 14 -
har underskrevet et regnskab.
i forbindelse med opstarten af sto deltog han i udarbejdelsen af
brochurer     om    selskabet    og   sammen     med    morten    skjelborg     i
ansættelsessamtaler.      hvis   der    efterfølgende    skulle    ansættes    en
investeringsrådgiver i stedet for en anden, kunne han selv gøre det,
men skulle staben af investeringsrådgivere udvides, skulle harald
madsen med på råd. efter opstarten var han ikke i daglig kontakt med
morten skjelborg, men han så ham med jævne mellemrum.
han havde rådighed over en "husholdningskasse", hvor der på daglig
basis kunne hæves 10.000 kr. beløbet blev primært brugt til betaling
af       madudgifter        og       aflønning        af       den        ansatte
kok/rengøringsmedarbejder. han havde intet firmakreditkort og havde
ikke   adgang   til   selskabets   konti   i  øvrigt.    større   udgifter    til
f.eks.   restaurantbesøg     hørte   typisk   under   morten    skjelborg.    når
morten skjelborg var i århus sammen med nogle analytikere, var an-
melderen og bent vinjegaard som oftest med ude at spise. desuden
blev   enkelte     investeringsrådgivere,     der   havde    gjort    det   godt,
inviteret med.
mange     af     investeringsrådgiverne       havde     ikke     tilstrækkelige
kvalifikation-er, da de blev ansat i sto. de havde vidt forskellig
uddannelsesmæssig baggrund. en af hans funktioner var at sørge for,
at    de    fra     starten    kom    på    kursus.     desuden     kunne     nye
investeringsrådgivere       trække     på    ham    ved     kundebesøg.      alle
investeringsrådgiverne fik udleveret dørsalgsloven, og de blev gjort
opmærksom    på,    at  de   skulle    sørge   for   at   undgå    de   negative
konsekvenser af dørsalgsloven. man kontaktede primært virksomheder,
fordi det var her, pengene lå, men det hændte, at en person, som var
blevet kontaktet gennem en virksomhed, henvendte sig med et ønske om
at  handle    privat.   det   var   sto's   procedure,    at  kunden    i   disse
tilfælde skriftligt skulle acceptere sto's henvendelse.
han kan genkende side 2 i de fremlagte manuskripter som udarbejdet
                                        - 15 -
af en investeringsrådgiver i sto. det øvrige materiale kender han
ikke. det er muligvis materiale, bent vinjegaard har fået lavet til
brug for et kursus for investeringsrådgiverne.
i juni 1996 blev der lavet en ny organisationsplan for koncernen.
carsten bang jensen var herefter den øverste ansvarlige for salget i
både oid og sto. det var ingen hemmelighed, at carsten bang jensen
gerne ville af med ham, men dette var der ikke opbakning til, da der
ikke havde været problemer. omorganiseringen signalerede imidlertid,
at han ikke skulle tro, at han bestemte noget. han var herefter en
del af den daglige ledelse i sto sammen med bent vinjegaard, men
reelt var det denne, der havde den største del af ansvaret i og med,
at han havde ansvaret for investeringsrådgiverne. han selv havde kun
ansvaret for kokken og de to sekretærer og for at kontrollere og
godkende  de  udgiftsbilag,   der  vedrørte   "husholdningskassen".      han
brugte det meste af sin tid på at skaffe de oplysninger om markedet,
som investeringsrådgiverne havde brug for i forhold til kunderne.
efter ændringerne i juni 1996 havde han intet med ansættelse og
afskedigelse   af  investeringsrådgiverne      at   gøre.    han   så   ikke
ansættelseskontrakterne efter bent vinjegaards tiltræden. dog har
han  underskrevet  nogle   af  de   funktionærkontrakter,      som   afløste
agentkontrakterne  i  sommeren   1996.  harald    madsen   stod   for  selve
forhandlingen af kontrakterne med investeringsrådgiverne. afskedi-
gelsen af brian aabech blev forestået af bent vinjegaard formentlig
i samarbejde med harald madsen, da brian aabech var en kontroversiel
person. anmelderen har sandsynligvis diskuteret afskedigelsen med
bent vinjegaard, men det var ikke hans ansvar.
harald  madsen  havde  den  intention,   at   der   skulle   være   jævnlige
ledermøder.   møderne   blev    imidlertid    lidt    krampagtige,     fordi
direktørerne ikke rigtig fik oplysninger om noget. det var mest rent
praktiske forhold, der blev drøftet. når der på et møde blev talt om
at bytte "døde kunder", refererer det til, at investeringsrådgiverne
indbyrdes  kunne  udveksle  oplysninger   om   kunder,   som   den   enkelte
                                         - 16 -
investeringsrådgiver   ikke   selv   kunne  komme  videre  med.   sådanne
oplysninger blev også udvekslet mellem oid og sto.
sto's gebyrer fremgik af de almindelige forretningsbetingelser, som
var en afskrift af oid's. dog var gebyrerne anderledes, idet man i
sto tog et gebyr på 1% af det underliggende aktiv, samt et gebyr til
dubesco broker for faktiske handelsomkostninger. dette svarede til
bankernes beregningsmetode. uanset hvordan man handlede, endte man
med et gebyr på 29%. i forhold til det beløb, som faktisk blev
investeret, var der dog reelt tale om, at kunden betalte 40% i
omkostninger.   det   var   dyrt,    men   ikke  usædvanligt.   det   var
almindeligt, at bankerne beregnede gebyrer på 15-20%. i øvrigt havde
sto en mere aktiv rådgivning overfor kunderne end bankerne.
kundeklager blev som udgangspunkt sendt til harald madsen og senere
til   den   ansatte   jurist    i   businessnet   holding.   brevet   til
advokatfirmaet løber & lauritsen er konciperet af morten lindegaard,
der var juridisk medarbejder i businessnet holding. redegørelsen til
harald  madsen  af  10.  juni   1997  vedrørende  en  kundeklage  er  ud-
arbejdet af investeringsrådgiver kristian kondrup, men anmelderen
har læst den igennem, inden den blev sendt. det var ikke normalt, at
utilfredse kunder anmeldte selskabet til politiet. hvis dette skete,
havde han intet med sagen at gøre.
efter artiklen i århus stiftstidende fik anmelderen pålæg om ikke at
udtale sig til pressen. det var herefter kun harald madsen, som
måtte udtale sig.
der blev handlet med businessnet international-aktier i sto. der var
tale om højrisiko aktier. alle papirer, der er lavet om businessnet
international, var godkendt af harald madsen. han er ret sikker på,
at det fremgik af nogle af papirerne, at businessnet international
var moderselskabet til sto og oid. han mener således, at kunderne
var fuldt ud orienteret om sammenhængen.
                                         - 17 -
båndoptagelse af samtaler med kunderne blev kun brugt ved udvalgte
samtaler, hvis man ville være sikker på, at kunden stod ved det, der
var blevet sagt. det skete ikke ret tit.
anmelderen  havde  fri   bil,   en  bmw  318  i,   frem  til  afsigelse  af
konkursdekret. ingen andre i sto havde fri bil. desuden havde såvel
han som bent vinjegaard fri telefon. han lånte på et tidspunkt 100.-
200.000 kr. af selskabet i forbindelse med køb af hus. dette blev
godkendt af morten skjelborg. der var ingen politik om, hvorvidt
investeringsrådgiverne kunne låne penge af selskabet. han mener, at
et par investeringsrådgivere lånte penge.
anmelderen orienterede investeringsrådgiverne i sto, da afslaget fra
finanstilsynet  forelå.    bent   vinjegaard   var   på det   tidspunkt  på
ferie.
flemming kirk har blandt andet forklaret, at han blev ansat som
analytiker i dubesco broker den 1. januar 1996. i sommeren 1996 blev
han direktør i oid sammen med bb efter tilbud herom fra harald
madsen. baggrunden var, at man rent formelt ville ændre organisati-
onens   opbygning    som    følge    af    ændringer    i    reglerne   for
børsmæglerfirmaer. da han selv havde en erhvervsmæssig baggrund fra
unibank, var han god at have i ledelsen i relation til ansøgningen
til finanstilsynet om tilladelse til at drive fondsmæglervirksomhed.
i realiteten havde han dog de samme arbejdsopgaver, som før han blev
direktør, og han blev siddende i analyseafdelingen i dubesco broker.
han    fortsatte      med     at      lave     investeringsforslag      til
investeringsrådgiverne, som blev gennemgået på morgenmøderne hver
dag. investeringsforslagene til investeringsrådgiverne i sto blev
formidlet til gg og bent vinjegaard.
han havde ingen ledelsesfunktion i relation til administration og
økonomi. disse opgaver lå i businessnet holding og blev varetaget af
harald madsen og økonomichefen christian r. svendsen. harald madsen,
carsten bang jensen og morten skjelborg besluttede alt vedrørende
                                          - 18 -
koncernen. intet blev uddelegeret, hverken til ham eller andre. alle
betalinger skulle godkendes af harald madsen, og hvis nogen skulle
bruge   beløb  større   end   500   kr.,   skulle   de   forinden    have   en
tilladelse fra harald madsen eller morten skjelborg.
carsten   bang  jensens   tid   gik   efterhånden   mest    med  businessnet
danmark,    og   han   viste     sig    ikke   så    ofte    i    oid    efter
organisationsændringen i juni 1996. han er ikke klar over, om bb
refererede til carsten bang jensen.
bb var i sin tid som investeringsrådgiver en af dem, der blev lyttet
til. det var derfor klogt at vælge ham som direktør med ansvar for
investeringsrådgiverne. det var hans indtryk, at bb også efter, at
han blev direktør, havde samme gennemslagskraft. hans primære opgave
var at få investeringsrådgiverne til at lave noget, så de fik solgt
nogle     produkter.     bb     stod     også     for      ansættelsen      af
investeringsrådgivere.    de   har   sammen   givet   en   advarsel    til  en
investeringsrådgiver,    men  fik   efterfølgende   at   vide,   at   de  ikke
havde kompetence til det uden harald madsens godkendelse. derfor gik
de også til harald madsen, inden de traf beslutning om afskedigelse
af en investeringsrådgiver.
bb  havde  ham  bekendt   ikke   kontakt   til  kunder   i  forbindelse    med
klager. kundeklager blev behandlet af en jurist ansat i businessnet
holding og af harald madsen.
på  ledermødet   den  7.   oktober   1996   stillede   han   nogle   kritiske
spørgsmål vedrørende styringen af koncernen. det var hans indtryk,
at bb, gg og bent vinjegaard var enige i kritikken. tilbagemeldingen
var, at de ikke skulle blande sig, men koncentrere sig om deres
daglige arbejde.
han har aldrig set eller underskrevet ansøgningen til finanstilsynet
og er ikke blevet orienteret om processen.
                                             - 19 -
han   har  ikke     set   regnskaber,    halvårsregnskaber      eller   balancer
vedrørende oid og har ikke deltaget i bestyrelsesmøder, selvom det
ville være naturligt, når han var direktør.
det var primært morten skjelborg, der stod for restaurantbesøgene.
han har kun selv deltaget enkelte gange. bb var heller ikke særlig
aktiv i den henseende.
han  holdt    op  i  oid   i  maj   1997.   han  ønskede   ikke   at  sidde  som
direktør, når han reelt intet kunne bestemme.
per  dunhoff     har  blandt    andet  forklaret,    at  han   blev   ansat  som
chefdealer     i   dubesco    broker    i    marts   1992.    han    udarbejdede
investeringsforslag og analyser på baggrund af de inputs, han fik
fra  mæglere     og   analytikere    i  sverige,    fra   internettet    og  fra
brochurer   o.lign.     i  analyseafdelingen     sad  også   flemming   kirk  og
sverri justinnsen. han tænkte aldrig over, at flemming kirk var
direktør i oid.
de udarbejdede investeringsforslag blev præsenteret på morgenmøderne
for investeringsrådgiverne i oid. bb deltog også i morgenmøderne og
plejede at udtale sig. harald madsen deltog, når han ikke havde
andet at lave, og carsten bang jensen deltog, når han var i huset,
men det skete ikke så ofte, efter at han blev direktør i businessnet
danmark i maj-juni 1996.
bb overtog carsten bang jensens kontor i oid, da sidstnævnte blev
direktør    i    businessnet     danmark.    bbs   opgave    var   at   motivere
investeringsrådgiverne       og   sørge   for,   at  de   fungerede.    det  var
vidnets   indtryk,     at  investeringsrådgiverne      lyttede   til   ham.  han
fandt   også    nye   investeringsrådgivere       gennem   annoncering    og  et
rekrutteringsfirma. vidnet er ikke bekendt med, at bb havde andre
ansvarsområder. vidnet havde tit kontakt med bb, f.eks. hvis bb
mente, at medarbejderne i dubesco broker var for sløve til at komme
med nye investeringsforslag.
                                          - 20 -
formidlingen af investeringsforslag til sto skete via telefax hver
morgen inden morgenmøderne, og han drøftede telefonisk forslagene
med gg eller bent vinjegaard.
det var hans opfattelse, at gg var chef for sto. han styrede og
ledede kontoret og rapporterede omsætningstallene til harald madsen.
han  tror   ikke,  at  gg  fik   daglige   instrukser   fra  harald  madsen.
indtil   bent  vinjegaard   fik   ansvaret   for  salgsafdelingen,   var  gg
ansvarlig for ansættelse og afskedigelse af investeringsrådgiverne.
han holdt morgenmøderne og sørgede for, at investeringsrådgiverne
mødte og talte pænt til kunderne. desuden var gg analytiker, og sto
havde derfor egne investeringsforslag, som han havde udarbejdet.
da bent vinjegaard blev direktør i sto, var det vidnets opfattelse,
at han havde samme funktion i sto, som bb havde i oid.
vidnet deltog ikke i ledermøderne, da han ikke havde nogen rolle i
direktionen.
martin voltzman har blandt andet forklaret, at han blev ansat som
investeringsrådgiver i oid den 1. august 1996. inden da var han
bankrådgiver    og  beskæftigede    sig   med   investering.   han  var  til
ansættelsessamtale hos bb. der deltog ikke andre. et par dage efter
samtalen fik han brev fra bb om, at han var blevet ansat. da han
begyndte i jobbet, præsenterede bb ham for den funktionærkontrakt,
som  han   underskrev.   han   havde   ikke   kontakt  med   harald  madsen,
carsten bang jensen eller flemming kirk i forbindelse med ansættel-
sen. kort efter ansættelsen deltog han i et kursus i salgsteknik.
der blev også holdt flere interne kurser med fagligt indhold. han
har aldrig set de fremlagte salgsmanuskripter.
der   var  morgenmøde    hver   dag,   hvor   flemming   kirk   og  brokerne
orienterede om udviklingen på aktiemarkedet. bb deltog altid, men
havde   ingen  udfarende   rolle.    harald   madsen  deltog   nogle  gange.
                                              - 21 -
carsten bang jensen har han kun set ca. ti gange i løbet af sin
ansættelse. det var hans fornemmelse, at carsten bang jensen havde
mest med businessnet danmark at gøre.
vidnet  opfattede    bb  og   harald     madsen   som   sine   nærmeste  chefer.
harald madsen tog sig af det administrative og bb var salgschef. han
motiverede investeringsrådgiverne og lavede oversigter over omsæt-
ningstallene. hvis der kom klager fra kunder, hvilket skete yderst
sjældent, blev bb også involveret som en slags forligsmand. vidnet
gik altid til bb, hvis der var noget, han ville drøfte. han ved
ikke, om bb skulle referere til carsten bang jensen.
der  blev   ansat   yderligere     to   investeringsrådgivere      samtidig   med
vidnet og senere yderligere tre. han ved ikke, hvem der stod for
ansættelserne, men går ud fra, at det var bb.
på   morgenmødet     i    juli     orienterede      harald     madsen   om,    at
finanstilsynet    havde     givet     oid     afslag    på   at   drive   fonds-
mæglervirksomhed.
lars  thomsen   har   blandt   andet     forklaret,    at  han  blev  ansat   som
investeringsrådgiver     i   sto     i    februar    1995.   han   var   til   en
ansættelsessamtale med gg. der deltog ikke andre. han fik tilbudt
ansættelse    under    samtalen.       han    blev    først    præsenteret    for
agentkontrakten på et senere tidspunkt, og den blev ikke forhandlet.
han mener, at kontrakten var underskrevet af harald madsen.
som ny var det hans indtryk, at gg var chef for sto. han fik dog ret
hurtigt   den   opfattelse,     at    gg   mere   agerede    som   salgschef   og
analytiker   end   direktør,     og    at   styringen    skete   fra  københavn.
carsten  bang   jensen   var   særdeles      aktiv   i  sto,   indtil  han   blev
direktør i businessnet danmark. han opholdt sig ofte flere uger ad
gangen i århus.
på de daglige morgenmøder orienterede gg investeringsrådgiverne om
                                        - 22 -
udviklingen   i  aktiemarkedet   og  kom   med  investeringsforslag.     han
holdt dem løbende orienteret om ændringer i løbet af dagen.
investeringsrådgiverne gik til gg, hvis de havde problemer. der blev
dog  sjældent   truffet   en   afgørelse,   idet   gg   som   regel   skulle
forelægge problemer/ønsker for kontoret i københavn.
hvis en investeringsrådgiver fik en klage fra en kunde, forsøgte
pågældende først selv at ordne det, men ellers henvendte de sig til
gg for at få ham til at tage sig af klagen. hvis klagen kunne
udvikle sig til en sag mod sto, blev harald madsen involveret.
i sommeren 1996 kom harald madsen hyppigt i sto. han orienterede om
ansøgningen til finanstilsynet, og om at det var nødvendigt, at
investeringsrådgiverne       blev       ansat       som       funktionærer.
funktionærkontrakten blev præsenteret af harald madsen og forhandlet
direkte med denne.
da bent vinjegaard blev direktør i sto med ansvar for salgsdelen,
gik investeringsrådgiverne til ham, hvis der f.eks. var problemer
investeringsrådgiverne    imellem.   bent    vinjegaard    stod   også   for
motiverende byture og salgskonkurrencer. vidnet betragtede dog bent
vinjegaard som en "stråmand", der alene blev valgt ud fra hvem, der
var  mest   vellidt   og  ikke   på  baggrund    af   kvalifikationer.    gg
orienterede   fortsat  om  investeringsforslag     på  morgenmøderne,    men
opholdt sig ellers mest på sit kontor.
vidnet  husker    én  afskedigelse   i   sin   ansættelsestid.    den   blev
forestået af bent vinjegaard og gg i fællesskab.
da afslaget fra finanstilsynet kom, indkaldte gg til fællesmøde og
orienterede herom. dagen efter kom også harald madsen til stede.
bent vinjegaard var på det tidspunkt på ferie.
lizzie hauerslev har blandt andet forklaret, at hun blev ansat i
                                         - 23 -
businessnet holding i sommeren 1995. hun var direktionssekretær for
harald madsen og den øvrige direktion bestående af morten skjelborg
og carsten bang jensen. harald madsen blandede sig i alt som øverste
direktør.   i   1996-97   brugte  han   meget  tid   på  ansøgningen   til
finanstilsynet.
bb var først investeringsrådgiver, men blev siden direktør i oid.
hun tror, at bb ledede oid.
der var fast ledermøde en gang om måneden. mødedatoen blev aftalt
fra gang til gang. i møderne deltog harald madsen, direktørerne for
koncernens   datterselskaber   og  en  edb-mand.  harald   madsen  styrede
møderne, men det var hendes indtryk, at alle var aktive på møderne.
der var mange diskussioner, som blev gengivet i referaterne. på
møderne blev koncernens regnskabstal og budgetter også gennemgået.
kurator, advokat pernille bigaard, har blandt andet forklaret, at
hun blev udpeget som kurator i oid og sto i juli 1997, efter at
selskaberne havde indgivet konkursbegæringer. hun var forinden, i
begyndelsen af juli, blevet kontaktet af advokat torben steffensen
og havde haft møder med harald madsen og revisor.
i businessnet-koncernen var opgaverne delt således, at oid og sto
havde kontakten til kunderne, mens handlen med værdipapirer foregik
gennem dubesco broker, der gav kundernes ordrer videre til eksterne
handelspartnere. i sto og oid lå der en edb-registrering af kunden
og oplysning om, hvilket papir kunden ønskede at købe, men man kunne
ikke se, hvor papiret faktisk lå. alle værdipapirerne lå i depot i
dubesco   brokers   navn,   og   styktallet   stemte   ikke   overens  med
kundernes   bestillinger.    det   har  derfor   ikke   været   muligt  at
identificere de enkelte kunders papirer, og de af kunderne anmeldte
separatist krav er derfor på nær et enkelt blevet afvist af kurator.
værdipapirhandlerne     kunne   afdækkes   fuldt   ud   hos    en  ekstern
trediemand, men på et tidspunkt besluttede man i dubesco broker,
                                       - 24 -
formentlig af omkostningsmæssige årsager, at man kun ville afdække
40% hos trediemand. dette betød, at man selv skulle ud og dække
resten ind, når en kunde ville gøre brug af sin ret i henhold til en
option.
der var en stor portefølje af aktier i businessnet international ved
konkursen. disse har ingen værdi for konkursboerne.
der var desuden et stort vinlager med store mængder af god vin, der
efterfølgende har indbragt mere end 1 mio. kr. desuden var der en
bmw og en porsche, der var blevet brugt til konkurrencer mellem de
ansatte.
harald madsen har blandt andet forklaret, at han blev ansat i oid i
1993. han blev siden direktør i oid og senere i businessnet holding.
desuden var han bestyrelsesmedlem i oid, sto og dubesco broker.
oprindeligt sad han dog ikke i bestyrelsen for sto, da man ønskede
en anden bestyrelse end bestyrelsen i oid, for at de to selskaber
skulle fremstå som to forskellige virksomheder. reelt var det dog
bestyrelsen for businessnet holding, der bestemte i sto. ændringen i
bestyrelsessammensætningen i sto skete i forbindelse med ansøgningen
til finanstilsynet.
der blev jævnligt holdt bestyrelsesmøder senest i november 1996,
hvor morten skjelborg, torkild skjelborg, carsten bang jensen og to
eksterne  revisorer   deltog  foruden   ham  selv.   bestyrelsen  modtog
aktivitetsrapporter fra direktørerne. gg har udarbejdet sådanne, men
ikke  bb. gg   har desuden   deltaget  i  et  enkelt  bestyrelsesmøde  i
sommeren 1995, da han fortsat formelt sad i bestyrelsen for sto.
back-office lå i businessnet holding, hvor man tog sig af bogføring
og alle administrative opgaver. man havde valgt at samle koncernens
administration   i  businessnet   holding   af  rationaliseringsmæssige
årsager.
                                            - 25 -
ledermøderne fandt sted på initiativ fra vidnet og carsten bang
jensen. kernen af deltagere var foruden vidnet carsten bang jensen,
de  fire   direktører   for   sto   og   oid,   edb-folk    og   regnskabschefen
christian   r.   svendsen.   tanken    var   at   styrke    samarbejdet    mellem
afdelingerne    og  trække   på  hinandens    ressourcer.      selskabernes   li-
kviditet blev ikke drøftet på møderne, men der blev muligvis ori-
enteret om den. kun vidnet og carsten bang jensen havde adgang til
oplysninger om selskabernes likviditet og bogføring. der var ikke
lagt  op   til,  at  direktørerne     for   sto   og   oid  skulle    have  disse
oplysninger, idet alt vedrørende koncernens finansielle forhold blev
styret centralt fra businessnet holding. heller ikke forløbet af
ansøgningen til finanstilsynet blev drøftet, men der blev muligvis
orienteret herom.
når han over for finanstilsynet har oplyst, at bb og gg havde den
daglige ledelse af henholdsvis oid og sto, lå der heri, at de tog
sig af de dagligdags arbejdsopgaver og havde den daglige kontakt til
medarbejderne, ligesom de havde ansvaret for salget af værdipapirer.
bb havde ingen selvstændig ansættelses- og afskedigelseskompetence,
men indstillede herom til carsten bang jensen.
gg tog sig selvstændigt af ansættelsen af investeringsrådgivere i
sto indtil sommeren 1996, hvor bent vinjegaard overtog ansvaret for
investeringsrådgiverne.      bent    vinjegaard      havde    ikke    den   samme
selvstændige    kompetence.    efter    omorganiseringen      i   sommeren   1996
havde gg kun ansvaret for sto's administrative personale, der bestod
af  to   sekretærer    og  en   altmuligmand,      og   for   udarbejdelsen    af
investeringsforslag. gg refererede i alle forhold til vidnet.
forretningsgangen     vedrørende     kundeklager      var,   at    disse   skulle
behandles   af   juridisk   afdeling     i  businessnet     holding.    han  blev
orienteret om alle væsentlige klager. forretningsgangen blev i al
væsentlighed fulgt med enkelte undtagelser, hvilket kan forklare,
hvorfor   han   ikke  kendte    til   alle   de   af   finanstilsynet     omtalte
                                         - 26 -
klager. det brev, der er sendt fra sto til advokatfirmaet løber &
lauritsen vedrørende en kundeklage, er konciperet af en juridisk
medarbejder i businessnet holding, men underskrevet af gg.
hovedparten af de 100 kundesager var inkassosager. kunderne tabte
stort set alle sagerne. der har været tre sager, hvor dørsalgsloven
var   involveret.    selskaberne   tabte    de   to,   fordi   de   interne
forretningsgange i forhold til privatkunder ikke var blevet fulgt.
selskabernes kundegrundlag var de mindre virksomheder, og investe-
ringsrådgiverne havde fået klar besked på ikke at kontakte private.
det hændte imidlertid nogle gange, at en direktør for en virksomhed
ønskede at handle privat. i de tilfælde var investeringsrådgiverne
blevet instrueret om, at de skulle have den pågældendes skriftlige
bekræftigelse på, hvordan handlen var kommet i stand.
de fremlagte instruktioner til ledelsen i oid/sto er udarbejdet af
revisor formentlig i forbindelse med ansøgningen til finanstilsynet,
hvor   der    skulle   foreligge    detaljerede     forretningsgange    for
virksomhederne. de i instrukserne nævnte ansvarsområder blev ikke
udfyldt af gg og bb.
vidnet   besluttede,   hvilke   udgifter   der   skulle   betales.   morten
skjelborg og carsten bang jensen kunne også disponere egenhændigt.
dette kunne gg og bb ikke. dog havde gg en checkfuldmagt på 10.000
kr. hverken bb eller gg havde, så vidt han husker, firmakreditkort.
byture var en væsentlig del af personaleplejen. der har været et
råderum til almindelig disposition for direktørerne, men han kender
ikke  størrelsen   heraf.   direktørerne   refererede   til  carsten   bang
jensen i relation hertil.
vidnet  udfærdigede   den  fremlagte   redegørelse   for  bestyrelsens   og
direktionens   ansvarsområde   og  daglige    virke  kort  tid   efter,  at
konkursdekretet blev afsagt, formentlig efter drøftelse med kurator
pernille bigaard.
                                            - 27 -
bent vinjegaard har blandt andet forklaret, at han blev ansat som
investeringsrådgiver      på    agentkontrakt      i    sto    i    marts   1993.
ansættelsessamtalen blev forestået af morten skjelborg. gg var også
med  til   mødet.     som   investeringsrådgiver       lavede     han   opsøgende
salgsvirksomhed     og   rådgivning     om    investeringsprodukter.       mindre
interne problemer blev ordnet med gg, der var den daglige leder,
mens større problemer som f.eks. kreditgivning til større kunder
blev forelagt for kontoret i københavn. han opfattede mest gg som
analytiker,   og   det   var   hans  fornemmelse,      at   hvis   investerings-
rådgiverne ikke tjente nok, kom meldingerne om, at der skulle ske
noget, højere oppe fra i koncernen enten fra morten skjelborg eller
fra carsten bang jensen. han anså morten skjelborg og harald madsen
for  de  øverste     ledere   af   sto.   de   udstak    retningslinierne     for
selskabet og var der ca. en gang om måneden, hvor de også deltog i
morgenmøderne.
i juni 1996 blev han kaldt til et møde i københavn, hvor han af
morten skjelborg og harald madsen fik tilbudt jobbet som direktør i
sto. baggrunden for tilbuddet var formentlig hans gode omsætning på
det pågældende tidspunkt.
som direktør delte han kontor med gg, mens investeringsrådgiverne
sad 2-6 personer på samme kontor. det skyldtes pladsmangel, at han
og gg ikke havde hver sit kontor. gg opholdt sig på kontoret hele
dagen,    hvor      han     lavede      analysearbejde         og     udarbejdede
investeringsforslag til investeringsrådgiverne.
vidnet selv havde ansvaret for at motivere investeringsrådgiverne,
som kom til ham, hvis de havde problemer med salget. han stod for
afholdelsen   af   morgenmøderne     sammen    med   gg.    gg   orienterede   om
udviklingen    i   investeringerne,      og    vidnet     satte    investerings-
rådgiverne  i    gang   med  arbejdet.     hvis   investeringsrådgiverne      var
utilfredse  med    f.eks.   afregningen     over   for   kunderne,    blev  dette
bragt op på morgenmøderne. det blev diskuteret, men der blev ikke
                                            - 28 -
truffet beslutninger. gg eller vidnet bragte problemerne videre til
harald madsen eller carsten bang jensen.
også efter at han var blevet direktør, opfattede han mere sig selv
som  kollega   end   chef   i   forhold   til  investeringsrådgiverne      -  en
"spillende træner". instrukserne kom oppefra. han fik at vide af
carsten bang jensen, hvis der skulle ansættes flere folk, og han
skulle orientere denne om omsætningstallene. han har ansat ti in-
vesteringsrådgivere.      han    afholdt   selv   ansættelsessamtalerne.      gg
deltog ikke. efterfølgende drøftede han, hvem der skulle ansættes,
med carsten bang jensen, som traf den endelige beslutning. også
afskedigelse   af  en   investeringsrådgiver       blev   drøftet  med   carsten
bang jensen. gg var ikke involveret.
da han underskrev "instruktion til direktionen i stock options",
troede   han,   at   han    skulle    have   det    ansvar,   som   fremgik   af
instruktionen. ud over at have ansvaret for investeringsrådgiverne
har   han   imidlertid      aldrig     fundet    ud    af,   hvad    de   øvrige
ledelsesmæssige opgaver bestod i.
når  der  blev   arrangeret      byture   for  investeringsrådgiverne,      blev
udgifterne betalt af "kaffekassen", der løbende indeholdt 8-10.000
kr.  skulle   der   bruges     yderligere    beløb,    lagde   vidnet   selv  ud
kontant. hverken han eller gg havde et firmakreditkort. var der tale
om  større   arrangementer,      orienterede    han   eller   gg  carsten   bang
jensen eller harald madsen forinden.
på ledermøderne blev der orienteret om dagligdagen, hvordan det gik
med investeringsrådgiverne og eventuelle problemer med edb. økonomi
og    fremtidsudsigter        blev     ikke     diskuteret,      bortset     fra
omsætningstallene,     som   også    alle   investeringsrådgiverne      fik.  da
flemming   kirk   på   et   ledermøde    stillede     kritiske   spørgsmål   til
koncernens likviditet, blev han bedt om ikke at blande sig. vidnet
lavede redegørelsen til brug for ledermødet den 7. oktober 1996. han
drøftede den ikke med gg.
                                         - 29 -
det  var   vidnets   opfattelse,    at   investeringsrådgiverne     opfyldte
kravene med hensyn til uddannelsesmæssig baggrund. der var tale om
ordentlige folk, der måske ikke alle havde den ideelle baggrund, men
de fik en god ballast i sto. han vil ikke udelukke, at seksten af
investeringsrådgiverne kun havde kendskab til investeringsrådgivning
fra sto.
hvis investeringsrådgiverne modtog klager fra kunder, blev klagerne
drøftet med vidnet og gg. mindre klager ordnede vidnet telefonisk
med kunden, mens større klager, f.eks. vedrørende afkast, manglende
oplysninger eller forkert behandling, blev sendt til københavn. hvis
der var advokat på en sag, blev sagen håndteret i københavn. han
kender   ikke   til   den   sag,   hvori    gg    har   korresponderet   med
advokatfirmaet løber & lauritsen, men han tror ikke, at gg havde
selvstændig kompetence til at korrespondere med en advokat.
mens vidnet var direktør, var det kun harald madsen, der udtalte sig
til pressen. hvis gg har udtalt sig til en avis, er han sikker på,
at det forinden har været rundt om harald madsen. han har ikke
kendskab til, om journalister blev henvist til gg. han har ikke selv
haft kontakt til journalister.
de gebyrer man tog i sto lå på 29%, ved eksterne handler nogle gange
på 33-35%.
han har aldrig set de fremlagte salgsmanuskripter i firmaet. han
lavede      selv      nogle      manuskripter        til      støtte     for
investeringsrådgiverne.      det    fremgik      af    disse,    at    inve-
steringsrådgiverne   skulle   gøre   opmærksom   på,   hvilke  udgifter  til
gebyrer/kurtage kunder skulle betale.
der  stod    ikke  i   sto's   almindelige     forretningsbetingelser,    at
kundesamtaler som udgangspunkt blev båndet. det var en mulighed, som
aldrig blev brugt. dette skyldtes ikke, at man ikke kunne stå inde
                                         - 30 -
for det, der blev oplyst i samtalerne.
morten skjelborg har blandt andet forklaret, at oid blev stiftet i
1992. businessnet-koncernen blev dannet i 1993-94, da man stiftede
sto. han ejede alle aktier i businessnet holding. i 1996 solgte han
aktierne i businessnet holding til det amerikanske selskab navigato
international og fik betaling i aktier. grunden til dette var, at
navigato havde et skattemæssigt underskud, som businessnet-koncernen
kunne     bruge.     navigato      international      tog     efterfølgende
navneforandring til businessnet international. businessnet danmark,
der  beskæftigede   sig  med   internet,  var   carsten   bang   jensens  og
harald madsens idé. dette selskab blev stiftet i 1995-96. han sad
stort set i bestyrelsen i alle koncernens selskaber. oprindelig sad
gg og hans familie i bestyrelsen for sto, idet man ønskede, at sto
skulle fremstå som en selvstændig virksomhed i forhold til oid. at
man skiftede bestyrelse i 1996, skyldtes dels ansøgningen til fi-
nanstilsynet om tilladelse til at drive fondsmæglervirksomhed, dels
at  det   efterhånden   var  almindeligt    kendt,   at   oid  og   sto  var
søsterselskaber.
mens advokat torben steffensen var i bestyrelsen for businessnet
holding   og   oid,   holdt   bestyrelsen    regelmæssigt     møder.   dette
fortsatte også efter, at advokat torben steffensen var udtrådt. på
møderne deltog selskabernes revisorer, og det hændte også, at en
direktør for et af selskaberne deltog. han husker således, at gg har
deltaget i et bestyrelsesmøde i århus. de direktører, som ikke var
til stede, gav en skriftlig afrapportering. bestyrelsen har fået
sådanne rapporter fra gg med oplysning om omsætning, forventninger
til salget og om investeringsrådgiverne og deres indsats.
i 1993 flyttede vidnet til england. i den efterfølgende periode var
han ret ofte i danmark, som regel tre dage om ugen i tre ud af fire
uger.  da   carsten  bang   jensen   tiltrådte   som  direktør,    blev  der
længere imellem vidnets besøg i danmark. desuden havde vidnet travlt
med det amerikanske selskab. når han var i danmark, besøgte han
                                           - 31 -
typisk   amaliegade,     hvor   han    gik   rundt    og   talte   med    inve-
steringsrådgiverne. han besøgte også businessnet danmark i hellerup
og var af og til i århus.
gg blev tilknyttet sto, da dette selskab blev startet. gg havde
tidligere været ansat i scanbroker, hvor harald madsen også kom fra.
de første 3-6 måneder var gg i amaliegade, indtil ejendommen i århus
var  klar.  vidnet    og   gg  indrykkede    stillingsannoncer     og   afholdt
sammen  alle  de   første    ansættelsessamtaler     med  folk,   der   ønskede
ansættelse     som     investeringsrådgivere.         efter     den      første
ansættelsesrunde var vidnet ude af ansættelsesproceduren. gg stod
herefter    helt     selv     for     ansættelse     og    afskedigelse      af
investeringsrådgivere. vidnets nevø brian aabech blev afskediget i
november 1996 formentlig af gg. vidnet blev først orienteret om
afskedigelsen efterfølgende under et møde i sverige.
vidnet kom i begyndelsen i sto ca. en gang om måneden. når han var
på   besøg,   lavede      han   ind    imellem    en    gennemgang     af   nye
investeringsforslag sammen med gg. i øvrigt kørte sto stort set helt
selvstændigt. vidnet er dog bekendt med, at gg gerne ville vende
større  beslutninger     vedrørende    f.eks.  afskedigelser     eller   større
anskaffelser med harald madsen.
gg mødte tidligt for at gennemgå aviser og forberede det daglige
morgenmøde.   gg     varetog     alle    daglige    ting    i    forhold    til
investeringsrådgivere og kunder og kunne selv tage beslutning om at
lade en handel gå igennem, selvom en kunde ikke havde sendt skrift-
lig bekræftigelse herpå.
det var hans indtryk, at investeringsrådgiverne betragtede gg som
chef, men nogle af de investeringsrådgivere, som stod for en stor
del  af  omsætningen,     havde   svært   ved  at   respektere    den   daglige
ledelse. på et tidspunkt hjalp carsten bang jensen derfor gg med at
skabe lidt disciplin blandt investeringsrådgiverne.
                                            - 32 -
gg   brugte    megen   tid    på    analysearbejde      og   udarbejdelse      af
investeringsforslag.     på    et    tidspunkt     ansatte    man    derfor    en
analytiker   i   dubesco    broker,    som   lavede    alle   råskitserne     til
investeringsforslag i sto og oid. den pågældende fik en månedsløn på
24.000  kr.,   senere  forhøjet    til   30.000    kr.  ggs  løn    derimod   var
baseret på omsætningen i sto. han lagde fantastisk meget arbejde i
selskabet og var en god drivkraft.
ansættelse af bent vinjegaard som direktør var vidnets idé. han
husker ikke, om der er blevet ansat investeringsrådgivere i sto,
efter at bent vinjegaard tiltrådte.
bb indtrådte i carsten bang jensens stilling i oid, da carsten bang
jensen var optaget af businessnet danmark. vidnet er bekendt med, at
bb  i  begyndelsen   konsulterede     carsten    bang   jensen   meget.    vidnet
havde  ikke   selv  ret   megen   kontakt    med   bb.  han  kender    ikke   bbs
direktørkontrakt.
torben steffensen har blandt andet forklaret, at han kendte harald
madsen fra tidligere tid fra virksomheden scanbroker, hvor harald
madsen var ansvarlig for derivater.
i 1993 fik han en henvendelse fra harald madsen, der bad vidnet
komme ned i amaliegade for at se på en konkret tvist med en kunde.
vidnet  husker   ikke   med   sikkerhed,    om   harald   madsen   allerede    på
daværende tidspunkt var fastansat i oid. i hvert fald var det harald
madsens opgave at få sat struktur på virksomheden. på et tidspunkt i
1994  blev   harald   madsen    udnævnt    til   koncernchef.     på   daværende
tidspunkt var oid moderselskab for sto.
i  1994   kontaktede   harald    madsen   igen    vidnet,   idet   han    ønskede
vidnets bistand til en ændring af selskabsstrukturen. hensigten var
at lave et holdingselskab og to sideordnede datterselskaber. vidnet
var som advokat behjælpelig med at ændre strukturen, men det var
harald   madsen,   der   bestemte     formuleringerne.     som    led   i   denne
                                          - 33 -
omstrukturering blev vidnet bedt om at træde ind i bestyrelsen for
oid og i holdingselskabet.
vidnet kendte intet til de selskaber, der lå over holdingselskabet.
det    er    rigtigt,    at    alle    back-office     funktioner   lå   i
holdingselskabet. det var vidnets indtryk, at man ville centralisere
denne funktion.
vidnet accepterede at indtræde. han lagde i denne forbindelse vægt
på,    at    virksomheden     handlede     med    standardprodukter,    at
forretningsbetingelserne, som han fik forelagt, var i orden, og at
virksomheden havde en selvstændig analyseafdeling med 2-3 ansatte.
vidnet anså således virksomheden for at være professionelt drevet.
da vidnet gik ind i bestyrelserne, var han ikke bekendt med de
dengang foreliggende avisartikler om virksomhederne.
vidnet var både bekendt med forretningsbetingelserne i oid dengang
og i det følgende forløb. efter vidnets opfattelse var betingelserne
klare og utvetydige. der blev efter 1994 udarbejdet beskrivelser af
forretningsgange for salg til kunder, herunder at man sikrede sig
kundernes tilladelse til henvendelser.
i   bestyrelserne   sad   foruden    vidnet   morten   skjelborg,  torkild
skjelborg og harald madsen. vidnet betragtede morten skjelborg som
hovedaktionæren. vidnet er ikke bekendt med, om morten skjelborg
havde faglig indsigt i området. vidnet mødte ham i det væsentlige
kun til bestyrelsesmøderne. det var ikke ham, der førte ordet på
bestyrelsesmøderne,   der   var   af   informativ   karakter.  det  gjorde
harald   madsen.  morten  skjelborgs    far,  torkild   skjelborg, var  en
forsigtig mand, der gerne ville deltage i sønnens virksomhed, men
han havde ingen reel rolle i bestyrelsen. vidnets indtryk var, at
beslutningerne blev truffet af morten skjelborg og harald madsen i
fællesskab.
carsten bang jensen har vidnet mødt, men havde ingen kontakt af
                                          - 34 -
betydning med ham. det var meningen, at carsten bang jensen skulle
tage sig af internetafdelingen. vidnet er ikke klar over, om carsten
bang jensen havde opgaver i forhold til oid og sto.
gg og noget af hans familie sad i bestyrelsen i sto. der var kun
tale om en formel bestyrelse, der var indsat, fordi man ønskede at
lade  virksomheden   fremstå    som selvstændig    udadtil.   sto's  forhold
blev drøftet i holdingselskabet og i oid, men der kom ikke meget
input fra århus. det var harald madsen, der disponerede i forhold
til århus, og bestyrelserne blev orienteret af ham. det var ham, der
bestemte.
vidnet sad i bestyrelserne i et års tid. der var ingen ændringer i
forretningsgrundlaget, der gav ham anledning til at træde ud. han
udtrådte derimod, fordi han ikke fik tilstrækkelige oplysninger om
forholdene i selskabet op til regnskabsaflæggelsen. der blev afholdt
et møde hos selskabets revisor, hvori vidnet deltog. revisor gav
under mødet udtryk for uoverensstemmelser med morten skjelborg om
regnskabet. vidnet kan ikke huske, hvilke forbehold revisor havde.
vidnet fortsatte derimod som advokat med at behandle selskabernes
retssager med kunder samt med enkelte andre ad hoc opgaver. han gav
vistnok harald madsen et udkast til en funktionæraftale.
vidnet  var  ikke   med   til   ansættelse   af  nye   direktører   i  1996,
hvorimod vidnet jævnligt havde møde med harald madsen om løbende
sager.  vidnet   blev   orienteret    om,  at   bb  var   blevet   en  slags
afdelingsleder for salget med koordinerende opgaver. han mødte bb en
enkelt gang i forbindelse med et salgsseminar. bb havde ikke nogen
særlig rolle under seminaret.
harald madsen deltog i behandlingen af alle klagesager fra begge
selskaber,   også   efter    at   den   juridiske    afdeling   var   blevet
etableret. det var harald madsen, vidnet holdt møder med.
                                       - 35 -
temaet i sagerne var mandatgebyrerne. i denne forbindelse fik vidnet
en vis indsigt i andre vekselererfirmaers gebyrer. 3-4 andre lå
over, 2-3 under. de fire, der lå over, var fyns invest, kapital
fønix og et par stykker til. vidnet mener, at bankerne beregnede
gebyrer på grundlag af det underliggende aktivs værdi. generelt lå
bankernes gebyrer lavere. vidnet kan ikke følge aviskritikken af
standardaftalernes gebyrregler. vidnet har aldrig været præsenteret
for sto's forretningsbetingelser.
i forbrugersager var temaet typisk dørsalgsloven. der forekom også
indsigelser om manglende realitet i handlerne.
efter diverse "avisskriverier" tog antallet af indsigelser voldsomt
til.
i forbindelse med de klagesager, vidnet behandlede, fik han i alle
tilfælde bevis for, at der var foretaget afdækning af handelen.
medens  vidnet  sad  i  bestyrelsen,  var   det  et   krav,  at der  blev
afdækket 100%.
når pernille bigaard siger, at der på konkurstidspunktet kun var
afdækning for 40%, er det utvivlsomt rigtigt.
vidnet har ført ca. 30 retssager for selskaberne. de fleste blev
vundet. to sager blev tabt på dørsalgsloven.
vidnet ophørte med at repræsentere selskaberne, da finanstilsynets
afslag   kom.   harald    madsen   ringede    og    orienterede   vidnet.
finanstilsynets   afgørelse  indeholdt   en   bestemmelse   om  ophør  af
virksomheden inden otte dage. vidnet anbefalede derfor harald madsen
at henvende sig til en advokat med speciale i insolvens. vidnet
deltog i mødet med pernille bigaard. ved denne lejlighed blev mu-
lighederne for eventuelt salg af virksomheden drøftet.
vidnet deltog ikke i beslutningsprocessen vedrørende indgivelse af
konkursbegæring.
                                          - 36 -
vidnet  havde   rådgivet    om  spørgsmålet    om  separatiststilling   for
kunderne. ifølge vidnets råd skulle der være en særskilt konto for
hver enkelt kundes værdipapirer og likvider.
det er rigtigt, at det blev drøftet at båndoptage samtaler. vidnet
mener ikke, at der blev indkøbt udstyr her til. udstyret var dyrt.
gg så vidnet til et enkelt møde i århus. det kan have været et
bestyrelsesmøde. gg blev brugt af bestyrelsen ved et møde til at
redegøre for eventuelle nye produkttyper. han var en slags "gæstefo-
relæser".
anmelderne har til støtte for deres påstand gjort gældende, at de
indtog  en  tjenestestilling,     uanset   deres  titel  af  direktør.  det
afgørende   for   bedømmelsen    af  ansættelsesforholdets     karakter  er
stillingens reelle indhold, herunder hvilke kompetencer anmelderne
var tillagt.
gg   var    oprindeligt     eneste    direktør     i   sto    og   samtidig
bestyrelsesmedlem.    der  var  imidlertid    ingen  realitet   i nogen  af
posterne. bestyrelsen var en formel bestyrelse uden reel indflydelse
indsat med det ene formål at skjule, at sto og oid havde samme
ejerkreds. investeringsrådgiverne var oprindeligt ansat på agentkon-
trakter, og det ledelsesmæssige ansvar var derfor noget diffust. gg
var reelt afdelingsleder under meget nøje instruktion fra harald
madsen.    da    bent     vinjegaard     i    1996   fik    ansvaret    for
investeringsrådgiverne, blev ggs ansvarsområde yderligere begrænset.
af administrative opgaver havde han kun ansvaret for at kontrollere
kassekladden     vedrørende      "husholdningskassen".      alle     øvrige
administrative opgaver var uddelegeret til businessnet holding og
dubesco broker. reelt brugte han dagen på analysearbejde.
bb var personaleansvarlig for investeringsrådgiverne i oid. efter de
interne retningslinier havde han imidlertid ingen reelle beføjelser
                                           - 37 -
af ledelsesmæssig karakter, men var underlagt carsten bang jensens
instruktionsbeføjelse, jf. herved direktørkontraktens afsnit 2. bb
traf   således    kun   beslutning    om  ansættelse     og  afskedigelse    af
medarbejdere efter konsultation med carsten bang jensen.
ingen af anmelderne kunne tegne selskaberne økonomisk. de ansatte
investeringsrådgivere      opfattede   dem  ikke    som  selskabernes    reelle
ledere. det var harald madsen og carsten bang jensen, der varetog
den   daglige   ledelse   af  selskaberne,    og   anmelderne   var   underlagt
harald madsen i dennes egenskab af koncerndirektør.
aflønningsformen     er  ikke   afgørende   for,   om   anmelderne   var  i  et
tjenesteforhold. i øvrigt er det almindeligt, at salgschefer får
provision af hele afdelingens omsætning. der er ikke tale om en
driftsherregevinst, hvorved forstås, at man får del i en virksomheds
overskud.
det   er  heller   ikke  afgørende,    om  anmelderne    havde   fri  bil,  fri
telefon eller eget kontor.
referaterne    af   ledermøderne   viser,   at   de  kun   havde   karakter  af
orienterende møder. spørgsmål af mere principiel karakter blev ikke
diskuteret, og i det omfang sådanne blev bragt op, fik direktørerne
at vide, at de ikke skulle blande sig.
efter at gg havde udtalt sig til pressen, fik han fra harald madsen
ordre om, at ingen i århus måtte udtale sig.
det kan efter harald madsens forklaring lægges til grund, at brevet
til advokatfirmaet løber & lauritsen er skrevet af juridisk afdeling
i businessnet holding og alene medunderskrevet af gg.
per dunhoff forklarede, at han havde på fornemmelsen, at gg styrede
i   århus.   denne    forklaring   er   i  strid    med   de  øvrige    vidners
forklaringer,     der  alle   støtter   anmeldernes    synspunkter,    herunder
                                           - 38 -
også martin voltzman, der betegnede bb som salgschef.
anmeldernes    opsigelsesvarsel     på   seks    måneder  er   sædvanligt   og
rimeligt og skal derfor ikke konkursreguleres. begge anmeldere har
påtaget sig uopsigelighed i en periode og længere opsigelsesvarsel
fra   deres    side.    det    er   i   den    situation    almindeligt,    at
arbejdsgiveren tillige påtager sig et længere opsigelsesvarsel.
dl 5-2-1 kan ikke bevirke, at anmelderne fortaber deres lønkrav.
boerne har ikke bevist, at virksomhederne blev drevet på en måde,
der stred mod almindelig hæderlighed. der var tale om ordentlige
virksomheder     med     klare    forretningsbetingelser       og    minutiøse
forretningsgange. det er ikke bevist, at der ikke blev givet kyndig
rådgivning   til   kunderne.   medarbejderne     blev  løbende   uddannet,  og
anbefalingerne om investeringer kom fra fagfolk. kunderne var mindre
erhvervsdrivende, der vidste, at de løb en risiko. der er heller
ikke  ført   bevis   for,   at  kunder,   der   købte  aktier  i   businessnet
international, ikke var orienteret om koncernsammenhængen.
anmelderne har ikke ansvaret for, at kundernes handler ikke var
dækket    fuldt     ind,     eller    at    kunderne     ikke    var    sikret
separatiststilling. ansvaret herfor lå hos dubesco broker.
boerne   har   til    støtte   for   deres    påstand   gjort   gældende,   at
anmelderne ikke har bevist, at de var i et tjenesteforhold. begge
anmeldere indtog både formelt og reelt en direktørstilling og havde
den daglige ledelse af virksomhederne. det var af praktiske årsager,
at man havde valgt at lægge alle administrative funktioner i busi-
nessnet   holding    og   lade  dubesco    broker   varetage   alle   eksterne
handler.
ggs ansættelseskontrakt er prototypen på en direktørkontrakt. bbs
kontrakt indeholder også typiske træk fra en direktørkontrakt. det
fremgår af kontrakterne, at anmeldernes aflønning blev beregnet som
en procentdel af virksomhedernes omsætning. deres løn var således
                                            - 39 -
direkte   afhængig    af,  hvor    godt   det   gik   i  de   to   virksomheder.
anmelderne fik med andre ord del i en driftsherregevinst. de ansatte
investeringsrådgivere fik derimod kun provision af egen indtjening.
anmelderne havde også opsigelsesvarsler, der er kendetegnende for
direktører.
referaterne    af  ledermøderne     dokumenterer,     at  anmelderne    indgik  i
koncernens ledelse og deltog aktivt i møderne. det var ikke kun
praktiske       forhold,      der       blev      diskuteret,        men     også
personalesituationen, juridiske spørgsmål, kundeklager og koncernens
økonomi.    anmelderne    har   således     haft    kendskab    til   koncernens
negative likviditet.
gg  havde   som   den  eneste   i   århus   fri   bil   og  telefon,    og  begge
anmeldere havde eget kontor, hvilket også støtter, at de reelt havde
stilling som direktør.
anmelderne har også været ude at spise mange gange i modsætning til
investeringsrådgiverne,       der     kun    figurerer     enkelte     gange   på
kontoudtogene.
brevet til advokatfirmaet løber & lauritsen viser, at gg selv tog
sig af kundeklager. det er også dokumenteret, at han udtalte sig til
pressen i sin egenskab af direktør.
det fremgår af bbs egen forklaring, at han efterhånden, som han kom
mere ind i direktørjobbet, havde mindre og mindre med carsten bang
jensen at gøre, idet denne koncentrerede sig om jobbet som direktør
for  businessnet     danmark.   det    er   således    ikke   dokumenteret,    at
carsten bang jensen vedblivende indtog en central stilling i oid. bb
har   da     også   på    egen    hånd     givet     advarsler     til    to   af
investeringsrådgiverne. martin voltzman har desuden forklaret, at bb
var  den   daglige    leder,   som   investeringsrådgiverne       gik   til.  per
dunhoff har forklaret, at bb overtog carsten bang jensens funktion i
oid, og at gg styrede århuskontoret. dette støttes også af morten
                                         - 40 -
skjelborg, der forklarede, at gg fik sto op at stå og havde det
væsentligste at skulle have sagt i sto.
anmeldernes   opsigelsesvarsel     skal  konkursreguleres,    såfremt  man
kommer frem til, at anmelderne ikke indtog en direktørstilling. et
opsigelsesvarsel    på    seks    måneder    er   ikke    sædvanligt   for
funktionærer. opsigelsesvarslet skal i så tilfælde vurderes ud fra
funktionærlovens § 2.
anmelderne er under alle omstændigheder afskåret fra at få deres
lønkrav dækket som privilegeret efter konkurs lovens § 95, jfr.
danske lov 5-2-1 og aftalelovens §§ 33 og 36.
investeringsrådgiverne    var  folk   uden teoretisk   baggrund  eller  de
nødvendige forudsætninger for at handle med værdipapirer. det er
ikke dokumenteret, at de fulgte de udstukne retningslinier. de var
mest opsat på at sælge mest muligt og havde derfor nogle meget
aggressive salgsmetoder. det forhold, at den største aktieportefølje
ved  konkursdekretets    afsigelse    bestod   af  aktier   i  businessnet
international, viser, at der var tale om dygtige sælgere, men dårlig
investeringsrådgivning.
man  tog  nogle  meget   høje  gebyrer   i forbindelse   med  handlerne  -
gebyrer der lå langt over bankernes, og man "rullede kunderne",
hvilket betød, at en eventuel gevinst blev investeret igen, så der
kunne afkræves nye høje gebyrer.
man havde ikke sørget for, at kunderne fik tilstrækkelig sikkerhed
ved handlerne, hvilket har betydet, at alle separatistkrav på nær et
enkelt er blevet afvist af boerne. desuden var der kun foretaget
ekstern  afdækning   for   40%  af  investeringerne.   i  stort  set  alle
tilfælde har kunderne tabt deres penge, mens investeringsrådgivere,
direktører og aktionærer tjente mange penge på handlerne. samtidig
havde man i koncernen en meget ekstravagant livsstil med dyre biler,
dyre restaurantbesøg og dyre vinindkøb. det vil derfor være i strid
                                            - 41 -
med  almindelig   moralopfattelse,      hvis   anmelderne   får   dækket  deres
lønkrav forud for kunders og andre kreditorers krav.
bb har fri proces.
skifterettens bemærkninger:
bb  og  gg   var   direktører     i datterselskaber      i  en   koncern,  hvis
centrale   ledelse   deltog    aktivt   i   beslutningsprocessen     vedrørende
datterselskabernes økonomiske forhold.
dette er på ingen måde usædvanligt i koncernforbundne selskaber, og
oplysningerne    om    især,    men   ikke    udelukkende,     harald   madsens
deltagelse   i   ledelsen    giver   ikke    grundlag   for   at   fastslå,  at
anmelderne savnede ledelsesbeføjelser i det omfang, de har hævdet.
endvidere ligger det efter bevisførelsen fast, at begge anmelderne
hver på sit felt havde stor indflydelse på driften af selskaberne,
ligesom  oplysningerne      om   deres   løn-    og  arbejdsforhold    peger  i
retning af, at de reelt havde en status, der svarede til deres
titel.
på denne baggrund kan skifteretten ikke konstatere, at anmelderne
har tilvejebragt de stærke holdepunkter, der må kræves, før det kan
lægges  til   grund,    at   de   ikke   indtog    positioner   i   selskaberne
svarende   til   deres   formelle    stilling     som  direktører    anmeldt  i
henhold til aktieselskabslovens regler.
der  er   derfor    ikke   grundlag    for    at   tillægge   eventuelle   krav
privilegium efter konkurslovens § 95.
som sagerne er forelagt, skal der herefter ikke tages stilling til
kravene i øvrigt.
som følge af det anførte frifindes boerne.
                                      - 42 -
                   thi kendes for ret:
1. i sag p 54-98 frifindes boet, options invest danmark a/s under
   konkurs, for det af anmelderen, bb, rejste krav.
   statskassen  betaler  inden  14  dage   fra  i  dag  20.000 kr. i
   sagsomkostninger til boerne i forening.
2. i sag p 55-98 frifindes boet, stock options a/s under konkurs,
   for det af anmelderen, gg, rejste krav.
   gg betaler inden 14 dage fra i dag 50.000 kr. i sagsomkostninger
   til boerne i forening.
                        jørgen als andersen
   hans jørgen nielsen                       jacob jensen
                              (sign.)
                  udskriftens rigtighed bekræftes
                p. j. v. sø- og handelsretten, den
