retten i holstebro
dom
afsagt den 14. juli 2016 i sag nr. bs 8e-770/2015:
b
mod
lemvig varmeværk a.m.b.a
att.: niels nørskov stidsen
industrivej 10
7620 lemvig
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag er anlagt den 20. november 2015, og vedrører spørgsmålet om, om sagsøger, b, har krav
på tilbagebetaling af gældsudligningsbidrag, som er opkrævet af lemvig varmeværk a.m.b.a. i for-
bindelse med fusionen mellem lemvig varmeværk a.m.b.a., nørre nissum kraftvarmeværk
a.m.b.a. og klinkby varmeværk a.m.b.a.
sagsøgerens påstand er, at sagsøgte, lemvig varmeværk a.m.b.a., til sagsøgeren, b, skal betale
14.476,88 kr., forrentet med den til enhver tid gældende procesrente fra den 10.06.2015 og indtil beta-
ling sker, subsidiært at forrentningen sker fra et af retten fastsat senere tidspunkt.
sagsøgtes påstand er frifindelse.
oplysningerne i sagen
fjernvarmeværkerne, lemvig varmeværk a.m.b.a., klinkby kraftvarmeværk a.m.b.a. og nr. nis-
sum kraftvarmeværk a.m.b.a. fusionerede med virkning fra 1. juli 2015 i henhold til fusionsaftale
underskrevet den 15. august 2014. det fremgår af fusionsaftalen, at det fortsættende selskab skulle
være lemvig varmeværk a.m.b.a., mens de to øvrige selskaber skulle opløses uden likvidation.
sagsøger er varmeforbruger, og tilhørte det tidligere nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a.
af fusionsaftalen pkt. 5 fremgår følgende:
       ”…
       5. ejerforhold og indbetaling af ekstraordinært tilslutningsbidrag:
       5.1. med virkning fra fusionsdatoen indtræder andelshaverne såvel i nr. nissum som i
       klinkby som andelshavere i lemvig fjernvarmeværk a.m.b.a. med de samme rettigheder og
       forpligtelser som disse.
       5.2. forbrugerne i nr. nissum skal selv som nævnt betale den nødvendige investering. an-
       delshaverne kan selv vælge, om de vil betale denne investering i form af et ekstraordinært til-
       læg til den faste afgift eller i form af et ekstraordinært kontant tilslutningsbidrag.
       5.3. såfremt beløbet ikke indbetales som et tillæg til den faste afgift, indbetaler andelshaverne
       i både nr. nissum og klinkby inden fusionsdatoen et ekstraordinært tilslutningsbidrag, som
       dette er opgjort nedenfor, idet dette eller den løbende betaling skal udligne dels forskellighe-
      derne i egenkapital m.m., og det pågældende værks eventuelle andel af etableringen af trans-
      missionsledningen og de tilknyttede anlæg.
      5.4. der lægges de i bilag 1 anførte forudsætninger til grund for beregningen af det ekstraordi-
      nære tilslutningsbidrag. bilaget er udarbejdet af vestjysk revision. tallene i bilaget skal re-
      guleres, når tallene fra regnskabsåret 2014/15 er kendt.
      5.5. da investeringen er skønsmæssig og de anførte regnskabstal er de sidst kendte, er de føl-
      gende eksempelvise beregninger kun foreløbige og skal reguleres, når anlægsregnskab for in-
      vesteringen er udarbejdet og årsregnskaberne for regnskabsårene også er udarbejdede og revi-
      derede.
      det bemærkes, at de anførtes tilsluttede arealer alle er i forhold til bbr-registrets udvisende.
      parterne er enige om, at den skønsmæssige beregning af det ekstraordinære tilslutningsbidrag
      pr. m2 for forbrugerne i nr. nissum og klinkby skal foretages som dette fremgår af bilag 1.
      såfremt forbrugerne i nr. nissum og klinkby måtte ønske at betale det ekstraordinære tilslut-
      ningsbidrag som et tillæg til varmeprisen, udregnes beløbet som en annuitet over maksimalt
      10 år, idet renten fastsættes til 7 % af den til enhver tid værende restgæld. såfremt der ikke er
      truffet beslutninger om tilslutningsforpligtelse, tinglyses den nævnte forpligtelse på ejendom-
      men. løbetiden kan fastsættes til en kortere periode, såfremt forbrugeren måtte ønske dette.
      ..."
varmeværkernes advokat anmodede forud for fusionen energitilsynet om en udtalelse om, hvorvidt
de økonomiske vilkår for de tre varmeværkers forbrugere ved den planlagte fusion kunne anses for
rimelige, jf. varmeforsyningslovens § 21, stk.4. af energitilsynets besvarelse af 18. februar 2015
fremgår blandt andet følgende:
      ”…
      energitilsynet har på sit møde den 15. december 2008 behandlet spørgsmålet om problemstil-
      linger vedrørende prisharmonisering og prisdifferentiering i relation til fusioner og opkøb.
      energitilsynet fandt, at ved fusioner og opkøb af varmeforsyninger kan varmeforsyninger
      vælge at foretage prisharmonisering eller en prisdifferentiering.
      i henhold til energitilsynets praksis kan det ikke betragtes som urimeligt, at forbrugere i om-
      råder med et højere omkostningsniveau opkræves et ekstraordinært investeringsbidrag med
      det formål at udligne omkostningsforskellene i de fusionerede områder.
      det er ligeledes i overensstemmelse med energitilsynets praksis, at forbrugerne får mulighed
      for at betale investeringsbidraget som et éngangsbeløb eller at betale beløbet som tillæg til
      den faste afgift over en længere periode.
      på baggrund af de fremsendte oplysninger, finder energitilsynet ikke, at de økonomiske betin-
      gelser for de tre forbrugergrupper kan anses for urimelige i henhold til varmeforsyningslovens
      § 21, stk. 4. energitilsynet har derfor ikke på nuværende tidspunkt bemærkninger til betingel-
      serne for fusionen.
      …”
 fra nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a. blev der den 23. marts 2015 sendt et brev til forbrugerne i
nr. nissum kraftvarmeværks område. af brevet fremgår blandt andet følgende:
      ”…
      i efteråret 2014 blev det besluttet på generalforsamlingerne i nr. nissum og lemvig, at vær-
      kerne fusionerer pr. 1. juli 2015, og det fortsættende selskab bliver lemvig varmeværk
      a.m.b.a.
      i den forbindelse skal forbrugerne i nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a. betale et engangsbe-
      løb – gældsudligning – svarende til 110,30 kr./m2 + moms i henhold til areal opgjort efter
      bbr-registret.
      i bbr-registret er din ejendom registreret med […] m2, hvilket betyder, at din betaling er
      […] + moms til nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a.
      indbetaling på i alt kr. […] skal ske inden den 30. juni 2015.
      …
      det er muligt, at få lavet en afdragsordning, hvor du betaler gældsudligningen over 3 år, 5 år
      eller 10 år. renten er 7 % p.a. hvis du vælger dette, vil forpligtelsen blive tinglyst på ejen-
      dommen.
      omkostninger i forbindelse hermed påhviler dig som ejer. såfremt du ønsker denne ordning –
      kontakt os da på 97 81 02 33 eller kontoret@lemvig-varmevaerk.dk.
      hvis vi ikke hører fra dig senest den 6. maj 2015, fremsendes faktura på gældsudligningsbelø-
      bet.
      …”
ved brev af 16. oktober 2015 fremkom energitilsynet med en tilkendegivelse vedrørende opkræv-
ning af pristillæg ved fusion, idet nogle forbrugere ved brev af 17. juni 2015 havde klaget over op-
krævningen af pristillæg/gældsudligningsbidrag i forbindelse med fusionen. af energitilsynets til-
kendegivelse fremgår blandt andet følgende:
      ”…
      ved brev af 16. september 2015 imødekom sekretariatet klagers anmodning om aktindsigt og
      præciserede i den forbindelse, at der ikke var tale om en godkendelse fra tilsynets side, men
      alene en vejledende udtalelse. i samme brev oplyste sekretariatet helt generelt, at spørgsmålet
      om opkrævning af pristillæg ved fusion af lemvig varmeværk, nr. nissum kraftvarmeværk
      og klinkby varmeværk ville blive genoptaget, idet sekretariatet vurderede, at der forelå nye
      oplysninger, der havde afgørende indflydelse på sagsbehandlingen.
      …
      tilkendegivelse
      sekretariatet finder, at varmeforsyninger ved fusioner og overdragelser kan vælge at foretage
      prisharmonisering eller prisdifferentiering. det betragtes ikke som urimeligt efter energistil-
      synets praksis, at forbrugere i områder med højere omkostningsniveau opkræves et ekstraordi-
      nært pristillæg, med det formål at udligne omkostningsforskellene i de fusionerede områder.
        i henhold til energitilsynets praksis skal forbrugere have mulighed for at vælge mellem at be-
       tale et kontant engangsbeløb eller få pristillægget opkrævet over en årrække, som en del af
       den faste afgift.
       sekretariatet finder på den baggrund ikke, at lemvig varmeværk opfylder kravene for anven-
       delse af prisdifferentiering og prisharmonisering efter tilsynets praksis, idet forbrugere i nr.
       nissum elle klinkby ikke har haft mulighed for at vælge betaling af pristillægget som en del
       af den faste afgift, men alene har haft mulighed for betaling af et kontant engangsbeløb. se-
       kretariatet bemærker, at lemvig varmeværk således ikke har opfyldt fusionsaftalen, hvoraf
       denne mulighed fremgår.
       sekretariatet finde derfor, at prisdifferentieringen i de fusionerede områder, lemvig, nr. nis-
       sum og klinkby betragtes som urimelig efter varmeforsyningslovens § 21, stk. 4. sekretariatet
       skal derfor anmode lemvig varmeværk fremsende forslag til ændring af opkrævningen af det
       ekstraordinære pristillæg 4 uger fra dags dato, således at prisdifferentieringen opkræves i
       overensstemmelse med energitilsynets praksis.
       …”
advokat henrik lindebod skrev den 30. september 2015 på vegne sin klient til lemvig varmeværk
a.m.b.a. og anmodede om tilbagebetaling af det betalte engangsbeløb.
af brevet fremgik, at tilbagebetaling skulle ske inden 10 dage, idet sagsforholdet ellers ville overgå
til inkasso.
lemvig varmeværk har afvist at efterkomme forbrugernes krav om tilbagebetaling.
der er af sagsøger fremlagt et anonymiseret eksempel på en rykkerskrivelse af 3. september 2015
sendt til forbrugere, der havde valgt at betale beløbet på en gang. af rykkerskrivelsen fremgår
blandt andet, at ”[v]i skal gøre opmærksom på, at manglende betaling vil medføre afbrydelse af
varmeforsyningen i uge 38.”
sagsøgte bestrider, at en sådan skrivelse blev sendt til sagsøger i denne sag, da det ikke af det frem-
lagte brev fremgår, hvem brevet er sendt til..
ved e-mail af 9. december 2015 skrev advokat henrik lindebod på vegne sine klienter igen til
energitilsynet. e-mailen var vedhæftet en kopi af et brev fra lemvig varmeværk til en kunde, der
havde anmodet om tilbagebetaling af ekstraordinært tilslutningsbidrag/gældsudligning og kopi af en
annonce indrykket i avisen. af mailen fremgår blandt andet:
       "tilsyneladende er lemvig varmeværk a.m.b.a. i færd med at vildlede varmeforbrugerne, i
       hvert fald varmeforbrugere, der har krævet det såkaldte ekstraordinære tilslutningsbidrag/
       gældsudligningsbeløb tilbagebetalt eller et gældsbrev, der er udstedt annulleret.
       varmeværket har i hvert fald til en kreds af denne gruppe fremsendt skrivelser, hvori det op-
       lyses, at det er muligt at få tilbagebetalt det indbetalte engangsbeløb m.v. mod i stedet at over-
       gå til betaling af det samme beløb med tillæg af 7 % i rente som et tillæg til den faste afgift
       fordelt på 10 årlige rater over 10 år.
       det er forhåbentlig ikke noget, som i har sanktioneret/godkendt? det vil naturligvis fortsat
       være fuldstændigt urimeligt, om den transmissionsledning, der har en levetid på 50-70 år, skal
       betales og afskrives over 10 år, og det er fortsat naturligvis helt uhørt at kræve en rente.
       ..."
 af det vedhæftede anonymiserede brev fra lemvig varmeværk a.m.b.a. fremgår blandt andet føl-
gende:
       ”…
       fra advokat henrik lindebod har vi den 30. november 2015 modtaget jeres ønske om tilbage-
       betaling af kr. 31.021,88, som er indbetalt af jer i juni d.å. i forbindelse med varmeværkets
       fusion.
       det er muligt at få beløbet tilbagebetalt som anført i brevet fra advokaten for i stedet at overgå
       til betaling af det samme beløb – med tillæg af 7 % i rente – som et tillæg til den faste afgift
       fordelt på 10 årlige rater i over 10 år.
       vi har vedlagt opgørelse over, hvorledes beløbene vil fordele sig og i har mulighed for at se,
       hvad den samlede betaling beløber sig tilover betalingsperioden.
       hvis i ønsker at drøfte denne løsning nærmere med varmeværket, kan i henvende jer på kon-
       toret.
       vi påregner at overføre jeres krav til advokat henrik lindebods bankkontoén af de nærmeste
       dage, og i vil modtaget et nyt budget over jeres kommende rater.
       …”
energitilsynet rettede den 22. marts 2016 henvendelse til lemvig varmeforsyning
af en e-mail af 4. april 2016 fra energitilsynet til advokat uffe bro fremgår blandt andet følgende:
       ”…
       sekretariatet forstår på din mail af 23. marts 2016, at lemvig varmeværk vil ændre procedu-
       ren for opkrævning af ekstraordinære pristillæg i forbindelse med fusionen af lemvig varme-
       værk, nr. nissum kraftvarmeværk og klinkby varmeværk, således at der ikke længere an-
       vendes et gældsbrev, der fremstår som et personligt låneforhold mellem forbruger og varme-
       værket, og hvor der heller ikke opkræves renter.
       såfremt sekretariatet har forstået jeres svar korrekt, vil det umiddelbart betragtes som over-
       ensstemmende med energitilsynets praksis om prisdifferentiering og prisharmonisering, her-
       under opkrævning af kraftvarmetillæg i forbindelse med fusioner. sekretariatet vil såfremt
       dette er tilfældet ikke foretage sig yderligere i sagen, idet der ikke længere vil foreligge for-
       hold, der antages at være urimelige eller i strid med varmeforsyningslovens prisbestemmelser.
       …”
forklaringer
c har forklaret, at hun er varmeforbruger, at hun ejer ejendommen x-vej x, der hørte under nr.
nissum kraftvarmeværk a.m.b.a.. hun var ikke med til generalforsamlingen, hvor fusionen blev
vedtaget, men det var hendes mand. de stemte ja til fusionen, fordi de blev stillet i udsigt, at de ville
få billigere varmepriser. hun havde ikke forinden generalforsamlingen hørt noget om renter på 7 %
og gældsbreve.
hun og hendes mand fik mulighed for at betale gældsudligningsbeløbet ved kontant betaling eller at
underskrive et gældsbrev. hun og hendes mand valgte gældsbrevet på 3 år, selvom hun synes, det
var lidt dyrt med renten på 7 %. hun mindes ikke, at der var andre muligheder. hun undrede sig, da
 hun modtog brevet fra nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a. med gældsbrevet. hun kontaktede der-
for varmeværket, da hun ikke kunne forstå brevet og opgørelsen af gælden. hun syntes ikke, at hun
havde fået information nok. varmeværket henviste hende til værkets advokat. hun henvendte sig til
advokaten og spurgte ind til, hvorfor hun skulle skrive under på gældsbrevet, og hvordan gælden
var opgjort. som svar herpå modtog hun mailen af 1. juli 2015, hvoraf fremgik, at beløbet i gælds-
brevet bestod af gældsudligningsbeløbet og nogle udgifter til advokaten samt tinglysning.
foreholdt brevet af 25. marts 2015 fra lemvig varmeværk a.m.b.a. forklarede hun, at hun ikke hu-
sker, om der i det brev stod noget om gældsbrevet. hun husker bare, at det ikke af brevet fra varme-
værket fremgik, hvordan beløbet var opgjort. grunden til, at hun rettede henvendelse til værkets ad-
vokat var, at hun var i tvivl om, hvordan beløbet fremkom.
hun er ikke bekendt med indholdet af fusionsaftalen. hun opfattede brevet fra vamreværket sådan,
at hun skulle skrive under på gældsbrevet, ellers ville de lukke for varmen
h har forklaret, at hun er varmeforbruger, og at hun hørte under nr. nissum kraftvarmeværk
a.m.b.a.'s område. hun deltog ikke selv i generalforsamlingen, hvor fusionen blev vedtaget, men
hendes mand var til stede. hun er i tvivl om, hvad han stemte. hun ved, at han havde bedt om en
pris på, hvad det ville koste at komme ud af varmeværket. det havde han rettet henvendelse til den
tidligere formand om. han havde fået oplyst, at det ville blive dyrt, og at det ville koste over
100.000 kr. de fik aldrig nogen præcis pris. derfor er hun i tvivl om, hvad han stemte.
hun har også fået et brev med et indhold som det dokumenterede brev af 25. marts 2015. hun for-
stod brevet sådan, at de havde mulighed for at vælge mellem enten at betale kontant, eller at der
skulle laves en afdragsordning. hun blev ikke tilbudt andre muligheder.hun valgte at betale kon-
tant, da hun syntes, forrentningen ved en afdragsordning var helt vanvittig. hun synes således, at
den mulighed var urimelig.
hun forstod varmeværkets brev således, at hun personligt skyldte penge til varmeværket.
e har forklaret, at hun også er varmeforbruger, og at hun også hørte under nr. nissum kraftvarme-
værk a.m.b.a.'s forsyningsområde. hun var til stede på generalforsamlingen, hvor fusionen blev
vedtaget. hun stemte for. det gjorde hun, fordi hun syntes, de betalte alt for meget for fjernvarmen.
der var en stor økonomisk fordel ved at stemme ja. hun havde ikke hørt noget om, at de skulle be-
tale renter eller lignende.
hun har også modtaget et brev med et indhold, som det dokumenterede brev af 23. marts 2015 hun
forstod brevet af 23. marts 2015 sådan, at hun enten kunne betale kontant eller låne pengene hos sit
nye kraftvarmeværk. hun synes, det var for dyrt at afdrage, når man også skulle betale omkostnin-
gerne til tinglysningen. hun kunne ikke forstå, at det var hende som forbruger, der skulle betale for
det. hun forstod afdragsmuligheden som om, hun optog et lån, som hun så skulle betale betale.
b har forklaret, at han også ejer en ejendom, der var tilsluttet nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a.'s
forsyningsområde. han ved, at der har været en fusion, men han var ikke selv til stede på general-
forsamlingen. han har også modtaget brev med samme indhold, som det dokumenterede brev af 23.
marts 2015. efter han modtog brevet, skyndte han sig at betale engangsbeløbet. han forstod brevet
sådan, at man enten kunne betale kontant, eller at man kunne få en afdragsordning med en meget
høj rente. han forstod det også sådan, at han havde et personligt skyldforhold. han tænkte, at han
hellere måtte betale, ellers ville han få tinglyst gælden på sin ejendom. han fik ikke tilbudt at betale
over en længere periode. han husker ikke, om han har modtaget eller læst fusionsaftalen.
 niels stidsen har forklaret, at han er formand for lemvig varmeværk a.m.b.a. fusionen mellem
lemvig varmeværk a.m.b.a., nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a. og klinkby varmeværk a.m.b.a.
startede med en række møder mellem de tre involverede parter i perioden fra december 2013 til
marts/april 2014. der var overraskende hurtigt enighed om hovedlinjerne i fusionsaftalen. bestyrel-
serne underskrev fusionsaftalen, hvorefter der blev indkaldt til generalforsamlinger. det passede det
med de ordinære generalforsamlinger. i nr. nissum og klinkby skulle der dog afholdes 2 general-
forsamlinger, da de skulle nedlægges. der var ingen problemer i forbindelse med generalforsamlin-
gerne. der var en grundig gennemgang af fusionsaftalen, og der blev stillet og besvaret spørgsmål.
fusionen blev vedtaget næsten enstemmigt alle tre steder. han husker ikke, om fusionsaftalen blev
sendt rundt inden generalforsamlingen, men det går han ud fra, at den gjorde.
bestyrelsen for nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a. havde ansvaret frem til fusionsdatoen, men
administrationen i lemvig tog over, da man der havde kapaciteten til at håndtere alle forbrugerne.
det varede længe, inden han fik kendskab til gældsbrevene. fra lemvig varmeværks side var man
meget optaget af at få en eller anden sikkerhed for betalingerne fra dem, der valgte afdragsordnin-
gen. i nr. nissum består varmeforsyningen af nogle få meget store institutioner, og det var derfor
for så vidt angår nr. nissum vigtigt, at man kunne få tinglyst forpligtelsen. netop det var af afgø-
rende betydning for lemvig varmeværk, og hvis ikke det havde været en mulighed, tror han ikke,
at lemvig varmeværk havde sagt ja. han mener ikke, det har været drøftet på fællesmøderne.
af energitilsynets tilkendegivelse af 16. oktober 2015 fremgik, at energitilsynet ikke var tilfreds
med udstedelsen af gældsbrevene. hans egen umiddelbare reaktion var, at det var et juridisk spørgs-
mål, som han ikke selv kunne tage stilling til. for ham var det indlysende, at der var et skyldforhold
mellem forbrugerne og varmeværket, hvis ikke forbrugerne kunne betale kontant, og de havde i det
tilfælde en gældsforpligtelse overfor varmeværket. det var administrationen, der forholdte sig til det
praktiske. det har bestyrelsen ikke været involveret i. langt de fleste forbrugere betalte kontant in-
den den 1. juli 2015. der var nogle enkelte, der ønskede at benytte sig af muligheden for en afdrags-
ordning. for de forbrugere, som har henvendt sig til lemvig varmeværk, er der indgået individuelle
aftaler. der er således indgået aftaler med mange forskellige betalingsterminer. der er også indgået
aftaler om debitorskifte i forbindelse med salg af ejendom m.v.
han har deltaget i et møde i energitilsynet. det var ikke en egentlig forhandling. derefter overtog
deres advokat forhandlingerne.
for så vidt angår afdragsordning med rentetillægget, blev der tilskrevet rente, da man ikke kan be-
gunstige de enkelte forbrugere, der ikke kunne betale med det samme. renten på 7 % er, hvad han
vil betegne som markedskonform. det var det, bestyrelserne synes var rimeligt på tidspunktet for
fastsættelsen heraf i forbindelse med indgåelse af fusionsaftalen. han har ikke forholdt sig til, om
der var en personlig gældsforpligtelse eller ej. han har alene forholdt sig til, at der ved en afdrags-
ordning skulle indgå en rente i beregningen af gældsudligningsbeløbet. det var for at undgå, at de
øvrige varmeforbrugere skulle lide under, at beløbet ikke blev betalt som et engangsbeløb. når for-
brugerne skal betale de 7 % i rente, er det fordi, det fremgår af fusionsaftalen. renten opkræves
ikke fremadrettet, men indregnes i prisen. den praksis er efter hans opfattelse ikke i strid med det,
der fremgår af brevet energitilsynets mail af 4. april 2016. hvis ikke det gør det, vil alle de øvrige
forbrugere i nr. nissum kunne indbringe dem for myndighederne.
lemvig varmeværk har hele tiden valgt at rette ind efter energitilsynets afgørelser. opkrævnin-
gerne af de afdragsvise betalinger vil således fremover blive opkrævet over varmeregningen. når
der sendes en acontoopkrævning ud, er der en linje med forbrug, fast afgift, målerleje og andre ting.
linjen om andre ting vil f.eks. kunne indeholde gældsudligningsbeløbet udregnet over de år, som
 beløbet skal afdrages over. i forbindelse med årsopgørelsen vil der også for så vidt angår de forbru-
gere, der har valgt en afdragsordning, blive beregnet et nyt afdragsbeløb, hvori advokatomkostnin-
gerne i forbindelse med gældsbrevene og tinglysning er fratrukket.
for så vidt angår de forbrugere, der har betalt kontant, er det i nogle tilfælde sket, at lemvig var-
meværk har accepteret at lave det om og lave en særlig aftale og afdragsvis betaling. det er lemvig
varmeværks holdning, at man er imødekommende inden for fusionsaftalens og varmeforsyningslo-
vens rammer. der er efter deres opfattelse ikke noget til hinder for en afdragsordning, når der gør
sig konkrete forhold gældende. lemvig varmeværk er således med på at indgå en aftale, så længe
det ligger inden for rammerne og ikke er til byrde for de øvrige forbrugere. han mener dog ikke, at
varmeværket er forpligtet hertil.
sagsøgerne i de 5 sager, der behandles ved retten i holstebro, har ikke ønsket at indgå i en dialog
eller at indgå en aftale, selvom varmeværket har været åbne herfor.
foreholdt brevet fra energitilsynet af 18. februar 2015, er det hans opfattelse, at forbrugerne har
fået mulighed for at betale beløbet som tillæg til den faste afgift. det er hans opfattelse, at det, der
blev skrevet i de efterfølgende breve til forbrugerne var i overensstemmelse med det af energitilsy-
net anførte. der, hvor der har været problemer, er det blevet løst individuelt. nogle forbrugere øn-
sker ikke, at gældsudligningsbeløbet fremgår af varmeregningen. nogle vil gerne have det over 100
rater o.s.v. lemvig varmeværk vil også fremover inden for rammerne af fusionsaftalen indrette sig
efter forbrugernes ønsker, dog således at det bliver uden tab for de øvrige forbrugere.
afdragene vil som nævnt fremover blive opkrævet over acontobetalingen, dog med mulighed for
individuelle afvigelser. problemstillingen handler om forholdsvist få forbrugere, så han kan ikke se,
at der er noget problem i, at de forholder sig individuelt til dem, der henvender sig. afdragsperioden
bliver fastsat individuelt, og der beregnes således et beløb efter fusionsaftalen afhængig af afdrags-
periodens længde. han kan ikke svare på, om der er nogle forbrugere, der allerede har fået en op-
krævning, hvoraf det er opgjort på den måde. det vil bogholderiet kunne.
han ved ikke præcist, hvornår gældsbrevene er blevet annulleret, men deres advokat har i energitil-
synet fået godkendt, at det er sådan, de gør.
der er nu gået cirka et år efter efter fusionen, og det går rigtig godt med varmeprisen. i april måned
i år er der således ikke opkrævet betaling for varmen, da priserne er blevet så lave. de forventer, at
det også kan laves en betalingsfri måned i løbet af efteråret, da der er grundlag for en yderligere
sænkning.
parternes synspunkter
sagsøgerne har i påstandsdokumentet gjort følgende anbringender gældende:
       "...
       at     de af sagsøgte (oprindeligt nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a.) alene har fået mulig-
              hed for enten at betale kontant det såkaldte gældsudligningsbeløb/ekstraordinære tilslut-
              ningsbidrag eller underskrive et gældsbrev med en rente på 7 % tillige mod at betale
              omkostningerne ved gældsbrevets oprettelse og i øvrigt en omkostning til tinglysning af
              i hvert fald en servitut og
       at     sagsøgte i enhver henseende oprindeligt har behandlet sagsforholdet, som om der i rela-
              tion til sagsøgerne forelå en personlig hæftelse – en personlig gæld – for det såkaldte
              gældsudligningsbeløb/ekstraordinære tilslutningsbidrag, og
 at     sagsøgte har bibragt sagsøgerne den opfattelse, at der forelå et personligt gældsforhold,
       hvilket har været bestemmende for sagsøgernes dispositioner,
og det gøres gældende,
at     sagsøgte har haft pligt til at tilbyde gældsudligningsbeløbet/det ekstraordinære tilslut-
       ningsbidrag betalt løbende over en længere periode i forbindelse med sædvanlige var-
       meforbrugsopkrævninger og således, at det var den til enhver tid værende varmeforbru-
       ger vedrørende den konkrete varmeinstallation opkrævningerne skal adresseres til.
og det gøres gældende,
at     sagsøgte var eller burde være bekendt med ovennævnte forhold, og at den indgåede rets-
       handel, herunder sagsøgers indbetaling til sagsøgte, er ugyldige, og
at     sagsøger som konsekvens heraf har ret til og krav på tilbagebetaling af det indbetalte
       beløb.
supplerende til hovedanbringendet om ugyldighed gøres følgende ugyldighedsanbringender
gældende i prioriteret orden:
til støtte for hovedanbringendet om ugyldighed gøres det herefter gældende,
at     sagsøgte har udvist en sådan adfærd, at sagsøger finder anledning til at påberåbe sig af-
       talelovens § 29 (kompulsiv tvang), og det bemærkes, at sagsøger i forbindelse med drøf-
       telser og henvendelser til sagsøgte mere end har fået antydet, at hvis ikke der enten blev
       betalt kontant eller underskrevet et gældsbrev, ville forsyningerne kunne afbrydes, og at
       der skulle betales en betydelig udtrædelsesgodtgørelse i forbindelse hermed,
at     aftalelovens § 30 (svigbestemmelsen) tillige og subsidiært finder anvendelse på forhol-
       det, hvorved bemærkes, at sagsøgte allerede ved alene at tilbyde de to løsninger, enten
       kontant betaling eller underskrift af et gældsbrev, mod bedre vidende har vildledt sagsø-
       ger med hensyn til spørgsmålet om
          1) hvorvidt der forelå et personligt gældsforhold,
          2) at der kunne opkræves renter,
          3) at sagsøger skulle betale omkostningerne ved udstedelse af et gældsbrev og i øv-
              rigt omkostningerne ved tinglysning af en servitut,
at     sagsøgte i øvrigt er uberettiget, jfr. aftalelovens § 33 (uhæderlighedsbestemmelsen), til
       at påberåbe sig de retshandelserklæringer, der foreligger fra sagsøgers side, idet det un-
       der hensyn til omstændighederne må anses at stride imod almindelig hæderlighed, hvis
       sagsøgte gør retshandelserklæringerne gældende – hvilket sagsøgte desværre har gjort.
i fjerde række påberåbes læren om urigtige/bristende forudsætninger, hvorved bemærkes,
at     sagsøger af sagsøgte er bibragt den vildfarelse, at sagsøger hæftede personligt, hvilket er
       såvel en væsentlig som kendelig og relevant forudsætning, hvis urigtighed/bristen sag-
       søgte som den professionelle må bære risikoen for.
 dernæst påberåbes aftalelovens § 36 (urimelighedsbestemmelsen), idet det gøres gældende,
at     det vil være urimeligt eller i strid med redelig handlemåde, hvis sagsøgte gør de indgå-
       ede retshandler gældende, og
at     aftalerne, herunder indbetalingerne, skal tilsidesættes helt, hvilket støttes såvel på for-
       holdene ved aftalens indgåelse, aftalernes indhold og i øvrigt de senere indtrufne om-
       stændigheder, hvoraf fremgår, at sagsøgte blandt andet har handlet ulovligt.
sagsøgte har til støtte for nægtelse af tilbagebetaling til såvel sagsøgere, der har foretaget en
engangsbetaling, som sagsøgere, der har foretaget betaling af ydelser, gjort gældende, at sag-
søgte har ret til modregning af et ikke nærmere kvalificeret og specificeret krav.
heroverfor gøres det gældende, at sagsøgte ikke har et aktuelt modkrav. der er således hver-
ken stiftet et modkrav, og der foreligger slet ikke et forfaldent modkrav, og den fornødne af-
viklingsmodenhed foreligger således ej heller.
for så vidt angår sagsøgtes indsigelser vedrørende den verserende sag for energitilsynet, skal
blot bemærkes, at nærværende sager vedrører aftaleretlige ugyldighedsproblematikker, ener-
gitilsynet beskæftiger sig alene med energiretlige problemer, ikke de aftaleretlige, men i øv-
rigt er energitilsynets afgørelse indbragt af andre end sagsøgerne i nærværende sag, og en af-
gørelse fra energitilsynet har i øvrigt alene virkning for fremtiden.
rentepåstanden:
under hensyn til den af sagsøgte udviste adfærd, herunder navnlig sagsøgtes vildledning af
sagsøger, gøres det gældende,
at     sagsøgte har udvist såvel kontraktuel som deliktuel/ansvarspådragende adfærd, og at
       forfaldstiden for sagsøgers krav mod sagsøgte er indtrådt samtidig med, at sagsøger har
       foretaget indbetaling til sagsøgte,
subsidiært gøres det gældende,
at     sagsøger har krav på betaling af rente svarende til procesrenten senest 30 dage efter den
       dato, hvor kravet om tilbagebetaling er fremsat over for sagsøgte, og
mere subsidiært i hvert fald fra indlevering af stævning til retten.
omkostninger:
sagsøgte har uretmæssigt modsat sig tilbagebetaling af sagsøgers krav. kravene er retmæs-
sigt, først udenretligt herefter indenretligt, søgt inddrevet, og det bemærkes, at energitilsynets
afgørelse er helt uden betydning for den aftaleretlige bedømmelse af nærværende sag.
dernæst bemærkes, at den for energitilsynet verserende sag føres af helt andre klagere end
sagsøger, og at energitilsynets afgørelse alene har betydning for fremtiden.
dernæst bør det tillægges betydning for rettens omkostningsafgørelse, at sagsøgte har vidtløf-
tiggjort sagsforholdene ved at inddrage indsigelser, som klart er irrelevante, og at fremlægge
bilag som er helt uden betydning for sagsforholdet og i øvrigt vedrører andre end sagsøger.
        yderligere bemærkes, at der har været iværksat udenretlig inkasso, som der også skal tages
       hensyn til ved rettens omkostningsafgørelse.
       ..."
sagsøgte har i påstandsdokumentet gjort følgende anbringender gældende:
    "...
    - at fusionen mellem nr. nissum fjernvarme a.m.b.a. og lemvig fjernvarme a.m.b.a. er gen-
          nemført på lovlig vis og ikke værende i strid med varmeforsyningslovens § 21.
    -     at vilkårene i fusionsaftalen derfor må anses for rimelige og gyldige, herunder reglerne om
          betaling af et ekstraordinært tilslutningsbidrag, reglerne om forbrugernes mulighed for at
          vælge mellem kontant eller afdragsvis betaling og bestemmelsen om forrentning ved af-
          dragsvis betaling.
    -     at forbrugerne ved valget af betalingsform har indgået en bindende aftale (med sagsøgte),
          der kun kan ændres, hvis begge parter accepterer det.
    ..."
parterne har i al væsentlighed procederet i overensstemmelse med det anførte fra påstandsdokumen-
terne.
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund, at fusionsaftalen af 15. august 2015 mellem lemvig varmeværk a.m.b.a., nr.
nissum kraftvarmeværk a.m.b.a og klinkby kraftvarmeværk forinden dennes vedtagelse havde
været forelagt energitilsynet, og at energitilsynet den 18. juni 2015 udtalte, at det efter energitilsy-
nets praksis ikke betragtes som urimeligt, at forbrugere i områder med et højere omkostningsniveau
opkræves et ekstraordinært investeringsbidrag med det formål at udligne omkostningsforskellene i
de fusionerede områder. energitilsynet udtalte også, at det er i overensstemmelse med energitilsy-
nets praksis, at forbrugerne får mulighed for at betale investeringsbidraget/gældsudligningsbeløbet
som et éngangsbeløb eller at betale beløbet som et tillæg til den faste afgift over en længere periode.
det lægges således til grund, hvilket da heller ikke er bestridt, at lemvig varmeværk a.m.b.a. var
berettiget til at opkræve gældudligningsbeløbet hos forbrugerne i nr. nissums forsyningsområde.
det lægges endvidere til grund, at det var på denne baggrund, at nr. nissum kraftvarme a.m.b.a.
den 25. marts 2015 meddelte forbrugerne i nr. nissum kraftvarmeværk a.m.b.a, at de kunne betale
det såkaldte gældsudligningsbeløb enten som et éngangsbeløb eller ved indgåelsen af en afdragsord-
ning over 3 år, 5 år eller 10 år med en forrentning på 7 % p.a.
det lægges til grund som ubestridt, at sagsøger, b, valgte at betale engangsbeløbet på 30.884 kr. på
en gang, hvilken betaling fandt sted den 10. juni 2015.
det lægges også til grund, at energitilsynet ved tilkendegivelse af 16. oktober 2015 efter en klage
fra nogle forbrugere tilkendegav, at lemvig varmeværk efter energitilsynets opfattelse ikke op-
fyldte kravene for anvendelse af prisdifferentiering og prisharmonisering efter tilsynets praksis, idet
forbrugerne i nr. nissum og klinkby ikke havde haft mulighed for at vælge betaling af pristillægget
som en del af den faste afgift, men alene har haft mulighed for betaling af et kontant beløb. sekreta-
riatet vurderede derfor, at prisdifferentieringen i de fusionerede områder var urimelig efter varme-
forsyningslovens § 21, stk. 4, og anmodede på denne baggrund lemvig varmeværk a.m.b.a. frem-
sende forslag til en ændring af opkrævningen af det ekstraordinære pristillæg. energitilsynet har ved
e-mail af 4. april 2016 efter modtagelse af lemvig varmeværk a.m.b.a’s forslag til ændret praksis
meddelt, at den foreslåede ændring, hvorved der ikke længere anvendes et gældsbrev, der fremstår
 som et personligt låneforhold mellem forbruger og varmeværket, og hvor der heller ikke opkræves
løbende renter, umiddelbart vil betragtes som overensstemmende med energitilsynets praksis om
prisdifferentiering og prisharmonisering, herunder opkrævning af kraftvarmetillæg i forbindelse
med fusioner. retten lægger på baggrund heraf til grund, at det energitilsynet fandt stridende mod
energitilsynets praksis var det gældsbrev, der efter forbrugerne havde valgt betalingsform, blev ud-
stedt til de forbrugere, der havde valgt afdragsordningen, idet der derved blev skabt et personligt
gældsforhold mellem forbrugeren og lemvig varmeværk a.m.b.a., ligesom energitilsynet har anset
det for problematisk, at ydelserne på gældsudligningsbeløbet ikke blev opkrævet over varmeregnin-
gen.
sagsøger har forklaret, at han havde vurderet, at han hellere måtte betale, da gælden ellers ville
blive tinglyst på ejendommen. det kan efter sagsøgers egen forklaring herefter ikke, som det er
gjort gældende af sagsøger, lægges til grund, at det var sagsøgers eventuelle opfattelse af, at der fo-
relå et personligt gældsforhold, der var bestemmende for sagsøgers valg af betalingsform.
som denne sag er anlagt, skal retten tage stilling til, om den oprindelig indgåede aftale mellem sag-
søger og lemvig varmeforsyning om valg af betalingsform i forbindelse med betalingen af gælds-
udligningsbeløbet er ugyldig efter aftaleretlige regler, og om sagsøger som følge heraf, har ret til
tilbagebetaling af det indbetalte beløb. sagsøger har til støtte for hovedanbringendet om ugyldighed
gjort aftalelovens §§ 29, 30, 33 og 36 gældende samt læren om urigtige/bristede forudsætninger.
sagsøgte har heroverfor gjort gældende, at forbrugerne – herunder sagsøger – ved valget af beta-
lingsform har indgået bindende aftale med lemvig varmværk a.m.b.a., der kun kan ændres, hvis
begge parter accepterer det.
grundlaget for indgåelse af aftalen om sagsøgers betalingsform var de af lemvig varmeværk
a.m.b.a. skitserede betalingsmuligheder i brevet af 23. marts 2015, hvorved forbrugerne blev givet
mulighed for enten at betale gældsudligningsbeløbet som et éngangsbeløb eller at afdrage gældsud-
ligningsbeløbet over en 3-årig, 5-årig eller 10-årig periode. på baggrund heraf valgte sagsøger som
nævnt at betale beløbet som et engangsbeløb.
retten finder ikke, at sagsøger har løftet bevisbyrden for, at lemvig varmeværk a.m.b.a. har frem-
kaldt sagsøgers valg af betalingsform ved kompulsiv tvang, jf. aftalelovens § 29. de anonymiserede
rykkerskrivelser af 3. september 2015, der således er udsendt næsten 3 måneder efter, at sagsøger
havde indbetalt gældsudligningsbidraget kan ikke føre til andet resultat.
retten finder heller ikke, at sagsøger har løftet bevisbyrden for, at lemvig varmeværk a.m.b.a har
fremkaldt sagsøgers valg af betalingsform ved svig, jf. aftalelovens § 30. uanset at energitilsynet
efterfølgende ved tilkendegivelse af 16. oktober 2015 meddelte, at lemvig varmeværk a.m.b.a. ef-
ter tilsynets opfattelse ikke havde overholdt tilsynets praksis for anvendelse af prisdifferentiering og
prisharmonisering, idet forbrugerne ikke havde mulighed for at vælge betaling af pristillægget som
en del af den faste afgift, finder retten ikke, at sagsøger har løftet bevisbyrden for, at lemvig var-
meværk a.m.b.a. ved fremsendelsen af de tilbudte betalingsmuligheder eller i forbindelse med afta-
leindgåelsen i øvrigt mod bedre vidende afgav urigtige oplysninger eller fortiede oplysninger som
lemvig varmeværk var vidende om var motiverende for sagsøger.
retten finder heller ikke, at forholdene ved aftalens indgåelse, aftalens indhold eller de i øvrigt se-
nere indtrufne omstændigheder giver grundlag for at tilsidesætte den indgåede aftale om betalings-
formen som ugyldig efter aftalelovens §§ 33 eller 36, eller læren om urigtige/bristede forudsætnin-
ger. retten har herved lagt vægt på, at lemvig varmeværk a.m.b.a. var berettiget til at opkræve
gældsudligningsbeløbet, at sagsøgeren fik tilbud om at betale beløbet som et éngangsbeløb eller
som en afdragsordning, og at det efter sagsøgere forklaring ikke kan lægges til grund, at det på tids-
punktet for aftaleindgåelsen var en bestemmende og kendelig relevant forudsætning for sagsøgers
 valg af betalingsform om en løbende betaling blev opkrævet over varmeregningen eller som et sær-
skilt tillæg, eller om der var tale om et personligt skyldforhold eller ej. det efterfølgende forløb i
energitilsynet kan ikke føre til andet resultat.
sammenfattende finder retten herefter ikke, at den mellem sagsøger og lemvig varmeværk a.m.b.a.
indgåede aftale om sagsøgers valg af betalingsform og sagsøgers efterfølgende betaling af engangs-
beløbet kan tilsidesættes som aftaleretligt ugyldig, og sagsøger har således ikke, som følge af aftale-
retlig ugyldighed, krav på tilbagebetaling af det allerede indbetalte beløb.
sagsøgtes påstand om frifindelse tages herefter til følge.
i sagsomkostninger skal b betale 10.000 kr. til lemvig varmeværk a.m.b.a. beløbet omfatter udgif-
ter til advokatbistand og er eksklusive moms, da lemvig varmeværk a.m.b.a. er momsregistreret.
ved fastsættelsen af beløbet har retten lagt vægt på sagens økonomiske værdi, dens omfang samt
hovedforhandlingens varighed. ved fastsættelsen af omkostningerne er der ved udmålingen taget
højde for, at sagen har været hovedforhandlet sammen med 4 andre sager.
thi kendes for ret:
sagsøgte, lemvig varmeværk a.m.b.a., frifindes.
sagsøgeren, b, skal inden 14 dage i sagsomkostninger betale 10.000 kr. til lemvig varmeværk
a.m.b.a.
sagsomkostningerne forrentes i henhold til rentelovens § 8 a.
