- gia
                                           udskrift
                                               af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 26. februar 2010
v-41-05
                                   lauritz knudsen a/s
                                   (advokat peter-ulrik plesner)
                                   mod
                                   l-team aps
                                   (advokat simon langvardt müller)
indledning
sagens hovedspørgsmål er, om sagsøgte, l-team aps (herefter l-team), ved i 2004 at lancere en el-
kontakt-produktserie, kaldet l-control, krænkede sagsøgeren, lauritz knudsens a/s’ (herefter
lauritz knudsen) ophavsret og/eller rettigheder efter markedsføringsloven til produktserien lk
fuga.
påstande
lauritz knudsen har nedlagt følgende påstande:
   1. det af fogedretten i odense i sag fs 10635/2004 ved kendelser af 8. og 10. februar 2005 ned-
       lagte forbud stadfæstes.
   2. l-team forbydes at producere, lade producere, markedsføre, eksportere, importere, sælge,
       bortgive, overdrage eller på anden måde disponere over elektrisk installationsmateriel af
                                                    -2-
        mærket l-control med ydre form efter installation som vist på bilag 1a-1r uanset farven,
        subsidiært enkelte af produkterne med ydre form efter installation som vist på bilag 1a – 1r
        uanset farven, mere subsidiært enkelte af produkterne med ydre form efter installation som
        vist på bilag 1a-1r i hvid og/eller lysegrå.
    3. subsidiært i forhold til påstand 2: l-team forbydes at producere, lade producere, markeds-
        føre, eksportere, importere, sælge, bortgive, overdrage eller på anden måde disponere over
        elektrisk installationsmateriel af mærket l-control som vist på bilag 1a-1r, subsidiært en-
        kelte af produkterne vist på bilag 1a-1r.
    4. 4. l-team tilpligtes at betale 890.000 kr. til lauritz knudsen med tillæg af procesrente fra sa-
        gens anlæg.
    5. l-team tilpligtes at foranledige, at de af påstand 2, subsidiært påstand 3, omhandlede pro-
        dukter destrueres.
    6. l-team tilpligtes at betale lauritz knudsens omkostninger ved fogedforbudssagen.
    7. den af lauritz knudsen over for fogedretten i odense stillede sikkerhed frigives.
l-team har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens oplysninger
parterne
lauritz knudsen, som har eksisteret i mere end 100 år, beskæftiger sig bl.a. med udvikling, pro-
duktion og salg af el-materiel i danmark. virksomheden er en del af den globale koncern schnei-
der electric. schneider electric beskæftiger i danmark ca. 600 medarbejdere.
l-team er en mindre dansk virksomhed, der markedsfører diverse el-produkter i danmark.
produkterne
lauritz knudsen har siden marts 1981 markedsført lk fuga serien - et modulopbygget system,
der udgøres af en række løse kontakter. lk fuga’s karakteristika er illustreret og gennemgået i
retten ved forevisning af plancher med påhæftede produktenheder og dokumenterede bilag. lk
fuga kan beskrives således:
                                                    -3-
lk fugas kvadratiske grundmodul har et centerafstandsmål (mellem den ene og den anden af-
bryder) på 50 mm, hvilket ikke kendes i andre lande end danmark. i tyskland, f.eks., er målet 71
mm. selve den kvadratiske afbryderdel, der har konkav form, er 45 mm. lk fuga produceres og-
så i 1,5-, 2,0- og 2,5-moduler. systemet er funktionelt indrettet på den måde, at der på det sted i
væggen, hvor en el-kontakt ønskes placeret, indmures (eller monteres på anden måde) et indstøb-
ningselement (”indstøbningsdåse”), som passer til modulmålet på 50 mm. afbryderdelen (45 mm),
nu indsat i en ramme, fastmonteres i indstøbningsdåsen med skruer. der findes forskellige ram-
mer til afbryderelementerne: en smal, en bredere, som er flad med skarpe kanter, og en mellem-
ramme, som kan være kantet eller afrundet (”softline”).
l-teams l-control-serie består af samme enkeltmodulelementer som lk fuga. l-controls afbry-
dere har konveks form, mens rammen har en eller flere, afhængig af modulstørrelsen, konkave bu-
er. l-controls farver er som lk fugas hvide, grå og sort/stål, men der er nuanceforskelle i far-
verne, særligt med hensyn til farven stål. l-controls ståloverflade er en egentlig belægning, mens
lk-fugas (som regel) er malet. lk fugas tangentoverflade er svagt nubret, mens l-controls er
glat. l-controls klikkelyd, når afbryderen aktiveres, er kendeligt højere end lk fugas, og der skal
anvendes forholdsmæssigt væsentlig mere fingerkraft for at aktivere en l-control afbryder end en
lk fuga afbryder.
lk fuga udbydes til installatører i plastikposer uden brugsanvisning. endvidere udbydes lk
fuga til gør-det-selv markedet i blisterpakninger ilagt brugsanvisning. blisterpakningerne findes
både i lauritz knudsens egne pakker og i forhandleres pakker.
l-control forhandles enten i kasser á 3 stk. eller i blisterpakninger – i begge tilfælde med brugsan-
visning.
lk fuga kontakten monteres ved, at rammen først indsættes i væggen og derefter klemmes kon-
takten fast i rammen. ledningerne fra væggen fastgøres til bagsiden af kontaktenheden med
klemmer.
l-control kontakten monteres ved, at selve kontakten først sættes i væggen. fastgørelse sker med
skruer. derefter sættes rammen på. rammen er dermed umiddelbart udskiftelig.
                                                   -4-
normer. regler
pr. januar 2001 blev det lovligt for privatpersoner selv at forestå udskiftningen af el-kontakter, for-
udsat at der ikke derved blev gjort indgreb i selve installationen.
gældende normer for stikkontakter foreskriver et overflademål for kontaktens diameter på 39 mm
(+/- 1 mm). det er ubestridt, at hverken lk fugas eller l-controls stikkontakter opfylder disse
målkrav, idet de begge markedsføres med en diameter på 36,5 mm. normmålenes formål er efter
det oplyste at sikre, at stikkontaktens afbryder ikke utilsigtet aktiveres, når stikket sættes i stik-
kontakten.
plantangent
lauritz knudsen havde forud for lk fuga-serien en kontaktserie, kaldet plantangent, som kom
på markedet pr. 1. januar 1975. plantangent-serien var hos lauritz knudsen udviklet under de-
signchef henning andreasen. denne serie adskilte sig fra fuga serien bl.a. ved, at der var en
ramme om hver modulenhed, et såkaldt monobloksystem, således at der, når elementerne blev
monteret flere sammen, var dobbelte sprosser som adskillelser – i modsætning til lk fuga med
enkeltsprosser. plantangent-seriens tangenter blev markedsført i mange flere farver end lk fuga,
f.eks. også grøn, orange, brun og gul, og tangenterne kunne udskiftes umiddelbart. et eksempel på
plantangent-modulenheder ses nedenfor:
                                                 -5-
lk fuga - historik
lauritz knudsen har oplyst, at lk fuga er udviklet af designchef jørgen juhl, og at udviklingen
startede i 1977. lauritz knudsen har fremlagt udviklingstegninger fra forskellige datoer i 1978 og
1979, for eksempel nedenstående, dateret henholdsvis den 21. februar 1978 og den 1. juli 2001:
andre tegninger har datoer 29. februar 1978/1. juli 2001, 14. april 1978/27. juni 2002 og 29. januar
1979/11. oktober 1991.
lk fuga - markedsføring
i en udateret produktbrochure ”her er fuga! 80’ernes afbryderserie konstrueret
til brug i nye og ældre installationer” omtales med brug af illustrationer bl.a. ”ny
systemopbygning”, ”skrueløse klemmer”, ”signal-stikdåser” *”antennestik, datastik, hi-fi stik
m.m.”+, ”modernisering *”systemet giver gode muligheder for modernisering i den ældre bolig-
masse”+, og der tales om ”hurtig montering – uden brug af værktøj”.
en side fra kataloget gengives nedenfor:
                                                  -6-
lauritz knudsen har fremlagt div. markedsføringsmateriale fra 2004, hvor lauritz knudsen ind-
ledte fogedforbudssag mod l-team (3. november 2004). i et katalog, ”lk fuga® kontakt til det
enkle og det klassiske”, ses miljøbilleder - uden personer - med en lk fuga-kontakt i forgrunden
og forskellige rum i hjemmet i fotoets baggrund, f.eks. fotoet nedenfor fra en stue:
                                                      -7-
i en brochure, ”lk sikker kontakt til fremtiden” ses produktbilleder, bl.a. billeder af afbrydere
gennem tiderne siden grundlæggelsen i 1893, herunder lk minitangent (1961) og lk-nes plan-
tangent (1975), samme miljøbillede fra stue som gengivet ovenfor og andre miljøbilleder. ældre
kontakttyper er yderligere illustreret i andet brochure- og markedsføringsmateriale, bl.a. ”lkavi-
sen”, hvor også ses lk opus (1995) som lauritz knudsens nyeste afbryder, som har andre mål
end lk fuga.
lauritz knudsen har i et oversigtsbilag oplyst om markedsføringsaktiviteter i 2004 frem til og med
oktober. bilaget omtaler 1) fem forskellige reklamefilm i tv2 vist til dels i samme/overlappende
uger og til dels for sig i ugerne 2-5, 7-9, 18-19, 25-26, 31-32, 36-37. 41-42, 43 og 47-48 (disse to sidst-
nævnte uger er i november), 2) tre forskellige helsidesannoncer i bo bedre (månederne februar,
                                                   -8-
marts, april, maj og oktober)samt et indstik på 16 sider, hvoraf syv af siderne vedrørte lg fuga, i
januar, 3) to forskellige helsidesannoncer i idenyt (marts og april) og 4) en helsidesannonce i byg
om (som tillæg til bo bedre og penge og privatøkonomi i februar).
salg af lk fuga
ib stanley-madsen fra lauritz knudsen har afgivet følgende erklæring af den 10. oktober 2008 til
brug for sagen:
     ”<
    - af det totale salg af fuga stikkontakter med og uden afbryder udgør 1½m [modul] 82% og
        1m 18%.
    - af det totale salg af fuga stikkontakter med og uden afbryder sælges 76 % i hvid, 5 % i
        koksgrå/sort og 19 % i farven grå.
    - af det totale salg af fuga stikkontakter og afbrydere udgør stikkontakter 71 % og afbrydere
        29 %.
    - af det totale salg af stikkontakter med og uden afbryder udgør med afbryder 46 % og uden
        afbryder 54 %.”
ekstern omtale. diplomer. priser
den 7. marts 1983 tildelte dansk designråd lauritz knudsen et diplom ”for optagelse i dansk de-
sign index”. i juryen på 6 personer fandtes ifølge diplomformularen lauritz knudsens tidligere
designchef henning andreasen.
lauritz knudsen modtog i marts 1988 en international udstillingspris i hannover, ”industrieform
hannover 1988”, for sit ”datenstockdosenprogramm”, (design: jørgen juhl). pristildelingen var
omtalt i børsen den 13. juni 1988.
lk fuga var omtalt i the independent den 15. april 1989 i en artikel om dansk design. fra artik-
len citeres:
       ”<
       the best danish designers put as much effort into the shape of light switches as they do
       chairs. where in britain, until now, could you find such a sensible and retiring light switch
       as the one jørgen juhl has designed for lk.
       <”
                                                     -9-
i et brev af 9. april 1997 rettede dansk design center (jens bernsen) henvendelse til designchef
jørgen juhl vedr. planer om en artikelserie og en bog om 12-15 produkter som eksempler på god
industriel design, hvoraf ”fuga el-stik” var et af disse.
af en omtale af arkitekt jan østergaard rasmussen i magasinet ”di zain” maj 1998 fremgår bl.a.:
       ”<
       klare form- og brugsmæssige kvaliteter må være nøgleordene, når man skal vælge godt de-
       sign. ting, vi ikke tænker nærmere over, men som bare føjer sig ind i vores hverdag og yder
       deres funktionelle bidrag, er ofte godt design.
       et fint eksempel er lk fuga-kontakten; denne enkle og let opfattelige kontakt, som vi ser
       overalt i private hjem og på kontorer. kontakten, som er designet af jørgen juhl, er med sin
       store og let hvælvede knap enkel at vippe, og knappens overkant indikerer klart, om kon-
       takten er tændt eller slukket. når jeg rejser i udlandet, lægger jeg ofte mærke til eksempler
       på forfærdeligt grimme og klodsede kontakter, og hver gang minder det mig om, hvor enkel
       og elegant fuga-kontakten i virkeligheden er.
       <”
bo bedre havde i november 2008 et tillæg med overskriften ”100 ikoner, alletiders bedste design
fra hele verden”, hvor lk fuga-serien figurerede sammen med f.eks. eva trio-køkkenserien af
ole palsby, vola armatur af arne jacobsen og d-line dørhåndtag af knud holscher.
design af l-control
synertech international limited (herefter synertech), et selskab i hong kong, har deltaget i udvik-
lingen af l-control-serien. synertechs ”general manager”, gregory cheng, har afgivet en erklæ-
ring (udateret), hvoraf bl.a. fremgår:
       ”<
       the danish system is a special variation to the iec standard. < l.control is designed spe-
       cially for the danish market. due to limitation posed by iec standard and its danish varia-
       tions, there is certainly some similarities between l-control and lk range. however, those
       type of similarities exists among different brand of switch/sockets in germany, france and
       everywhere we surveyed. and beyond those type of similarities, l-control is designed just to
       be a different product than those of lk.
       <
       l-control product has been inspired by a product manufactured by a company called ever
       flourish electrical factory in china. <”
                                                  - 10 -
l-team har oplyst, at det omtalte produkt fra firmaet ever flourish electrical factory er det, der er
fremlagt som bilag b. afbryderen, der ikke er kvadratisk, har flere lighedspunkter med l-control-
seriens afbryder, bl.a. den konkave runding.
l-controls afbrydere og rammer er pr. 21. november 2003 registreret som ef-design.
markedsføring af l-control
l-control-serien kom på markedet den 4. oktober 2004. serien var omtalt på l-teams hjemmeside
www.l-control.dk således (skærmprint 15. oktober 2004):
                                                 - 11 -
i uge 41/42 i 2004 havde l-team nedenstående annonce i byggekrams katalog:
i oktober 2004 blev l-control- kontakterne solgt i bilka og markedsført med følgende annonce i
bilka-avisen:
                                               - 12 -
det er ubestridt, at demko-godkendelse af l-controls stikkontakter ikke forelå på annoncerings-
tidspunkterne.
l-controls butiksmarkedsføring fremstod således:
                                                - 13 -
pakninger og emballage har været forevist i retten. i l-control-pakninger fandtes en detaljeret
monterings-brugsanvisning.
af power print-materiale vedr. præsentation af l-control fra reklame- og rådgivningsfirmaet
”set/off” fremgik bl.a. (tekst og efterfølgende miljøbilleder – med personer – med en l-control-
kontakt i forgrunden og forskellige rum i hjemmet i fotoets baggrund, f.eks. fotoet nedenfor efter
teksten fra et børneværelse):
                                                  - 14 -
andre kontakter
der er under sagen fremlagt – og under hovedforhandlingen forevist – en række kvadratiske kon-
takter fra andre producenter end parterne. om disse kontakter har parterne haft en korrespon-
dance, hvorfra citeres fra lauritz knudens advokats brev af 8. maj 2007 med l-teams advokats
svar af 16. maj 2007:
       ”<
       indledningsvis skal jeg anmode om at få fremsendt rammer til de fremsendte kontakter og
       afbrydere. nærværende sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt markedsføringen af deres
       klients produkt er i strid med min klients rettigheder til sin lk fuga el-materiel serie.
                                                    - 15 -
       sammenligning med dele af kontakter/afbrydere fra andre producenter uden, at man kan se
       helheden, må anses for at virke vildledende og til dels uden relevans. < det bemærkes, at
       rammerne har en væsentlig betydning for helhedsindtrykket af de enkelte produkter. jeg
       anmoder om, at rammerne fremsendes snarest belejligt, således at jeg kan gennemgå pro-
       dukterne sammen med min klient.
       til brug for vurdering af det fremsendte skal jeg anmode om at få oplyst for hver enkelt kon-
       takt/afbryder, hvornår produktet første gang er markedsført (globalt); om produktet har væ-
       ret markedsført i danmark <”
l-teams advokats svar:
       ”<
       jeg kan således oplyse, at jeg ikke er i besiddelse af rammer for de kontakter, som ikke er
       monteret med rammer. det er imidlertid min vurdering, at dette ikke på nogen vis har be-
       tydning for den bevismæssige vurdering af selve afbryderen <
       i relation til spørgsmålet om første markedsføringstidspunkt globalt < har *det+ < desværre
       ikke været muligt at få fastlagt det eksakte markedsføringstidspunkt.
       <
       fremlæggelsen sker kun med henblik på at dokumentere, at design af afbrydere/kontakter
       svarende til de fremlagte < er sædvanligt forekommende uden for danmark. fabrikatet <
       er i den henseende uden betydning.
       kun for så vidt angår jung kontakterne gøres det gældende, at disse er markedsført i dan-
       mark lang tid forud for deres klients kontakter <”
jung kontakterne: “jung 1” og “jung 2”
i en skrivelse af 11. juni 1969 til servodan a/s godkendte demko en afbryder af fabrikatet al-
brecht jung (”jung 1”), der var indleveret til demko den 1. april 1969. der er fremlagt et foto af
afbryderelementet. ”jung 1” havde helt skarpe kanter, både hvad angår rammen og selve tan-
gentfladen.
af markedsføringsmateriale, betegnet ”jung – et program med plan i”, ses bl.a. en jung-pro-
duktserie (”jung 2”). det er oplyst, at det er uvist, hvor længe ”jung 2” var på markedet i dan-
mark, men antagelig ca. to år fra omkring 1978-80.
”jung 2” ’s tangentflader var ligesom ”jung 1” helt flade. når to jung-kontakter var monteret
ved siden af hinanden, var der ingen sprosse imellem dem. jung’s tangenter har modulmål på 71
mm., som svarer til tyske standarder. flademålene i tyskland kræver efter det oplyste 80 mm.
                                                 - 16 -
en side i jung-kataloget så sådan ud:
det danske marked for stikkontakter
når bortses fra lk fuga og l-control findes der på det danske marked en ny l-team-serie, desig-
net af christian bjørn, en lauritz knudsen serie ”opus” (rektangulær) fra slutningen af 1990’rne,
et produkt af mærket kennig (også med løse rammer), mærket ja-us, mærket gira, ”berker” fra
thorkild larsen a/s og stikkontakter fra firmaet excel aps, designet af morten bergstrøm (ek-
sempler nedenfor):
 - 17 -                                            - 18 -
kontakter på det udenlandske marked (eksempler nedenfor):
 - 19 - - 20 -                                              - 21 -
der har under sagen været omtalt en rektangulær kontakt i jaguar-biler fra 1972.
                                                   - 22 -
konkurrenceretlige omstændigheder
af konkurrencestyrelsens ”konkurrenceredegørelse 2001” fremgik under overskriften ”lk a/s’
grossistaftale (december)”:
       ”konkurrencerådet besluttede, at lk a/s skulle ophæve dets konkurrencebegrænsende ra-
       bataftaler med grossister. <
       rabatterne begrænsede nye producenters adgang til markedet. <
       lk producerer bl.a. elmateriel. selskabet har en dominerende stilling på markedet for stik-
       kontakter til boliger, kontorer mv. i danmark. der er betydelige konkurrenceproblemer på
       dette marked <”
i konkurrenceankenævnets kendelse af 17. maj 2002 (sag nr. 01-44.404, lk a/s mod konkurrence-
rådet) anførte nævnet bl.a. under pkt. 6.3: ”det er ubestridt, at lk på det således afgrænsede mar-
ked har en dominerende stilling.” under afsnittet ”konkurrencerådets argumentation” (pkt. 5)
fremgik det bl.a.:
       ”<
       det er kendetegnende for stikkontakter for fast installation, at der er tale om et produkt, der
       skal leve op til nationale standarder. der gælder således en særlig dansk standard for jor-
       ding, og anvendelse af stikkontakter for fast installation, der lever op til andre nationale
       standarder for jording, er ikke lovlig i danmark. konsekvensen heraf er, at konkurrencevil-
       kårene på det danske marked for stikkontakter for fast installation adskiller sig væsentligt
       fra alle andre nationale markeder.
       den omstændighed, at der i meget begrænset omfang er blevet markedsført stikkontakter
       for fast installation i danmark, som er produceret af udenlandske producenter, er uden be-
       tydning ved vurderingen af, om det relevante geografiske marked skal afgrænses til dan-
       mark. < lk har anført, at det vil være forbundet med store omkostninger at omlægge pro-
       duktionen til en ny standard. <”
ved skrivelse af 9. december 2004 til konkurrencestyrelsen klagede l-team over lauritz knudsens
”adfærd i henhold til konkurrencelovens § 11.” i et indlæg af 7. januar 2005 til konkurrencestyrel-
sen kommenterede lauritz knudsen l-teams klage. af indlægget fremgik det bl.a., at ”uanset om
en virksomhed er dominerende efter konkurrenceloven eller ej, har også denne virksomhed de
immaterielle rettigheder, som virksomheden råder over. konkurrenceloven har ingen indflydelse
herpå. dominerende virksomheder er lige som alle andre virksomheder beskyttet mod plagiering
efter de herfor gældende regler i ophavsretsloven mv. efter fast praksis berører konkurrencereg-
                                                   - 23 -
lerne i danmark og eu ikke immaterialrettigheders eksistens, jf. også ef-traktatens art. 295. kun
under helt særlige omstændigheder kan en dominerende virksomheds udøvelse af sine immaterial-
rettigheder anses som et misbrug. <”.
fogedsag
til brug for den fogedsag, som lauritz knudsen startede ved rekvisition den 3. november 2004,
afgav arkitekt claus cornelius hansen på foranledning af lauritz knudsen en erklæring af 29. ok-
tober 2004, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”<
      fuga® serien < er udviklet til et system-design af designerne mdd henning andreasen og
      jørgen juul <
      fuga® seriens grundkomponenter: afbryderen og stikkontakten er begge indrammet af
      smalle rammer< rammerne danner overgang til den væg, det panel eller anden baggrund,
      som komponenten monteres på. fuga® serien er uhyre enkelt formgivet og præget af en
      fornem brugskvalitet.
      <
      fuga® serien har et sådant særpræg og en sådan værkshøjde at jeg skønner, at serien som
      helhed såvel som de i serien indgående enkelte komponenter nyder ophavsretlig beskyttelse.
      <”
under fogedsagen afgav henrik petersen fra patent- og varemærkebureauet patrade a/s på for-
anledning af l-team en erklæring af 17. december 2004, af hvis konklusion det bl.a. fremgår:
      ”<
      konklusion
      den foranstående analyse og sammenligning af de to produkter viser, at der er lighed på
      punkterne fra de to udbydere, som er fastlagt ud fra regler og standarder for den type pro-
      dukter. mens der inden for de områder, hvor der er designfrihed, er væsentlige forskelle mel-
      lem de to produkter. <”
af et til erklæringen udarbejdet bilag med bl.a. produktfotos og kommentarer citeres:
       ”<
       specielt omkring l-teams stålprodukter, som er børstet metal, er der udseendemæssigt en
       væsentlig forskel i forhold til lauritz knudsens produkter, som er fremstillet ved en lake-
       ring. l-teams metaloverflader er fremstillet ved en elektroplatering, hvorved der er lagt et
       metallag direkte på en plastoverflade ved en elektrolytisk proces. efterfølgende er overfla-
       derne børstet, således at der opstår langsgående ridser i metaloverfladen. disse langsgående
       ridser findes ikke på lauritz knudsens produkter.”
                                                   - 24 -
under fogedsagen afgav endvidere industriel designer christian bjørn en erklæring af 20. decem-
ber 2004, hvis konklusion er:
      ”< at *l-control-serien] ikke kan anses som en efterligning af lk fuga, da der findes så
      mange og betydelige forskelle på de 2 produkter, sådan som ovenfor beskrevet.”
af referatet af christian bjørns forklaring for fogedretten fremgår bl.a.:
      ”<
      hvis et produkt er så specielt, at det med få ord kan beskrives, er det lykkedes designmæs-
      sigt. l-control serien kan beskrives således, at det er afbryderen, hvor rammen er konkav og
      tangenten konveks. det er muligt, at denne beskrivelse forudsætter, at man i forvejen kender
      fuga serien. han er enig i, at skruer og emballage ikke indgår i produktet som sådan. <
      han er enig i, at fuga seriens design ikke udelukkende er funktionsbestemt. der ligger en
      indsats bag. det er nødvendigt at undersøge gældende normer, inden et produkt formgives.”
i forbudskendelsen af 8. februar 2005 fandt fogedretten, at fuga-serien var beskyttet efter både
ophavsretsloven og markedsføringsloven, og at det var sandsynliggjort, at l-control serien kræn-
kede lauritz knudsen rettigheder.
knud holschers erklæring
til brug for en anden - senere forligt - retssag havde arkitekt og designer knud holscher afgivet en
erklæring af 1. august 1996 om lk fuga-serien, hvori knud holscher skønnede, at serien er et
selvstændigt værk, ”der kan hævdes ophavsretligt”. det siges indledningsvist i erklæringen, at
”fuga-serien har eksisteret i 18 år og har været en meget anvendt byggekomponent; det oplyses,
at den dækker næsten 100 % af det danske marked.”
syn og skøn
den under sagen udmeldte syns- og skønsmand, industriel designer mdd nicolai sørensen, har
afgivet skønserklæringer af 21. august 2008 og 1. maj 2009. af førstnævnte erklæring fremgår bl.a.:
       ”<
       [lauritz knudsens] spørgsmål
       1 spørgsmål
       må lk fuga® serien anses at udgøre et system-design i form af en række forskellige komponenter
       <, der fremtræder som en designmæssig helhed (familie) efter montering?
                                     2
                                               - 25 -
svar
 ja!
2 spørgsmål
fremstår den synlige del af lk fuga® serien efter montering som et resultat af frembringerens selv-
stændige, skabende åndsindsats?
svar
der er en række designmæssige forhold der gør lk fuga til et meget selvstændigt design. helt afgø-
rende er detaljerne omkring kontaktfladerne der ved sin [konkave] form giver en meget tydelig for-
skel på tændt og slukket. dette er bedst udtrykt ved 1,5 modul kontakten hvor den tændte tilstand la-
der kontaktfladen "løbe ud" i indstiksfladen og derved udtrykker sin tilstand af at være tilsluttet. li-
geledes udtrykker den slukkede kontakt en afbrydelse af denne tangering og herved igen klart ud-
trykker sin tilstand af at være slukket.
3 spørgsmål
måtte designet af lk fuga® serien anses for nyskabende og/eller banebrydende på markedet for så-
danne produkter i danmark og/eller internationalt, da den kom frem i 1981, eventuelt fraregnet lau-
ritz knudsen a/s' egen plantangentserie?
svar
lk fuga har et banebrydende design der i sin detaljering adskiller sig pænt fra sine konkurrenter så-
vel som fra den tidligere plantangentserie
4 spørgsmål
er skønsmanden enig i, at der må anses at være designmæssigt slægtskab mellem plantangentserien
og lk fuga® serien, således at lk fuga® seriens fremtoning må anses at have taget afsæt i plan-
tangentserien, idet den dog samtidigt adskiller sig fra plantangentseriens monobloksystem ved i ste-
det at benytte løse indsatser og løse rammer, som kan udskiftes; ved sine mere bløde former med af-
rundede hjørner på tangenter og på rammer og ved sine buede (konkave) tangenter?
svar
mine overvejelser har været om man ikke bør sige at lk-fuga også tager sit afsæt i den kvadratiske
arketype af en kontakt.
mit ræsonnement er:
     - arketypen har følgende grundliggende design idé:
     - et kvadratisk modulsystem bestående af kontakter og indstik, der omsluttes af en relativ tynd
         ramme således at betjeningsfladen er maxieneret. det kvadratiske modul muliggør vertikal og
         horisontal opsætning.
     - bevægelige kontaktflader afdækker hele modulet og skjuler derved evt. montering mm.
     - kontaktfladerne har vippefunktion og betjenes med vandret kraft mod væg.
     - i nærværende sag er den tyske "jung" kontakt den tidligst daterede kontakt af denne type.
     - plantangent serien tager sit udgangspunkt i denne kvadratiske arketype.
det er rimeligt at sige at lk fuga har taget sit designmæssige afsæt i plantangentserien idet jeg ikke
har fundet arketypiske kendetegn på lk-fuga der ikke allerede er introduceret ved plantangent se-
rien.
5 spørgsmål
er fremtoningen af den synlige del af lk fuga® serien efter montering udelukkende funktionsbe-
stemt eller udelukkende bestemt af lovgivningsmæssige eller andre ufravigelige eller tekniske krav til
produkterne?
svar
                                                  - 26 -
nej, man kan eksempelvis løse alle basale funktioner og imødekomme lovgivningsmæssige og tekni-
ske krav med et design der ligner lk minitangent fra 60'erne (bilag 38)
6 spørgsmål
kan el-materiel med samme funktioner, som skal passe i lauritz knudsen a/s’ dåser til indmuring,
indstøbning og montering i gipsskillevægge, udformes med en ydre fremtoning efter montering, som
klart adskiller sig fra lk fuga®. serien? skønsmændene bedes nærmere begrunde svaret.
svar
i besvarelsen af dette spørgsmål er det nødvendigt at diskutere:
       a)      skal det alternative el-materiel være et modulsystem eller et monobloksystem? et mo-
       nobloksstem vil have betydelig større frihedsgrader for en variation af design men vil dog have
       en så voldsom binding i sin konstruktion at det ikke er realistisk at produktet vil kunne konkur-
       rere med de modulopbyggede konkurrenter.
        modulsystemet betyder at det samlede antal af komponenter reduceres betragteligt i forhold til
        bloksystemer og det giver overskuelighed for installatøren såvel som kunden.
         b)    skal man fravige kvadratiske modul? jeg vurderer at det kvadratiske modul er så ind-
         prentet i både det danske og udenlandske marked at alle ikke trendsættende designidéer til en
         kontaktserie bør tilbyde det kvadratiske modul i en eller anden form.
         c)    elektrisk udstyr afkræves et udtryk af sikkerhed og forventelig funktionalitet. romanti-
         ske eller ligefrem morsomme udformninger udelukkes som seriøse alternativer.
jeg har forsøgt at beskrive et alternativ der tager hensyn til både a), b), c).
se erklæringsbilag 1.
produkterne er alene beskrevet i deres frontbillede hvor problemer omkring klar adskillelse fra lk-
fuga koncentreres. formvariationer i snit/sidebillede er ikke overvejet.
7 spørgsmål
må fremtoningen af den synlige del af lk fuga® serien efter montering anses at have et særpræg,
som adskiller den fra andre af de i sagen gengivne produkter med samme funktion?
svar
ja. lk fuga har som den eneste kontakt en konkav form og alle lk fuga komponenter har en klart
bedre overfladekvalitet. det samlede indtryk er mere enkelt med helt rene linjer.
8 spørgsmål skønsmanden bedes beskrive forskelle og ligheder mellem l-control seriens og
lkfuga® seriens kontaktmateriel omfattet af bilag 1a-1r, for så vidt angår de synlige dele efter mon-
tering.
svar
komponenter beskrevet fra 1a til 1i
     - 1-stikmodul
     - 1,5 stikmodul
     - 1-afbrydermodul
     - 1-dobbeltafbryderrmodul
     - 1,5-afbryder/stikmodul
     - 1,5-dobbeltafbryder/stikmodul
produkterne er omskrevet af samme kvadrat eller rektangel med ens rundede hjørner. dog er der den
variation ved 1,5-stikmodul bilag lc 1d at stikket ved lk fuga er decentralt placeret mens at l-control
                                  5
                                                  - 27 -
har centralt placeret stik.
lk fugas kantrunding er systematisk r0,5 mm.
l-control kantrunding er mellem r 0,2 mm og r0,5mm.
tværprofil på kontaktflader varierer idet lk fuga har buet konkav front mens l-control har buet
konveks front i lodretretning.
produkternes farve i hvid og lysegrå er meget ens. lk fuga tilbyder en meget mørk grå der modsva-
res af l-control der fås i hel sort.
lk fugas overflade er meget præcist gnistet til en let mat overflade.
l-control har en lidt varierende mathedsgrad men generelt næsten blank
lk fuga tilbyder også taster i en mat alu-metallic (bemalet) overflade.
l-control tilbyder taster i en metalliseret/ forkromet overflade der ligner børstet rustfrit stål.
komponenter beskrevet fra 1j til 1m
     - 1-smalle rammemodul
     - 1,5-smalle rammemodul
     - 2,5-smalle rammemodul
     -
produkterne har stort set identiske indvendige mål.
lk-fugas rammer er 2,2mm tykke, mens l-control er 3,5mm.
<
l-controls ydre mål er 52x52 52x79 52x129
lk fuga's ydre mål er 50x50 50x77 50x127
den største forskel er produkternes sidebillede der for lk fuga er en helt enkelt rektangel hvor l-
control har en konkav bue mod væggen i et system hvor buen modsvarer den konvekse bue i kontak-
terne.
farver og overflader er som beskrevet ved 1a til 1i.
komponenter beskrevet fra 1n til 1r
     - 1-tykke rammemodul
     - 1,5-tykke rammemodul
     - 2,5-tykke rammemodul
     -
tykke rammer.
produkterne har stort set identiske indvendige mål,
<
begge produktlinjer benytter samme rammetykkelse målt fra væggen og ud. lk fuga har en stor run-
ding ca. r9 mod væg i horisontalt snit mens at l-control har en identisk radius mod væg i vertikal ret-
ning.
det betyder at de kvadratiske rammer (1n) kan se ud som om de har samme afslutning mod væg før
korrekt montering.
den største forskel er produkternes sidebillede der for lk fuga er en helt enkelt rektangel hvor l-
control har en konkav bue mod væggen i et system hvor buen modsvarer den konvekse bue i kontak-
terne samt r9 afrunding mod væg.
farver og overflader er som beskrevet ved 1e til 1i.
9 spørgsmål
a)
er de ydre mål +/-1 mm af forsiderne uden ramme af l-controls 1-modul henholdsvis l-controls
1 ½-modul afbryder/stikkontakter med og uden afbryder identiske med de ydre mål af forsiderne
uden ramme af lk fuga® 1-modul henholdsvis 1½-modul afbryder/stikkontakter med og uden
afbryder?
                                             - 28 -
svar
ja
spørgsmål
b)
er de indre mål +/- 1 mm af rammerne på l-controls smalle og brede rammer til henholdsvis 1-, 1½-
og 2½-modul afbrydere/stikkontakter identiske med de indre mål af rammerne til lk fuga® til hen-
holdsvis 1-, 1½ og 2½-modul afbrydere/stikkontakter?
svar
ja
spørgsmål
c)
er bredden +/- 1 mm af l-controls brede rammer til henholdsvis 1-, 1½- og 2½-modul identiske med
bredden af rammerne til lk fuga® 63 mm baseline henholdsvis softline rammer til 1- modul,
1½-modul og 2½-modul?
svar
ja
spørgsmål
d)
er de ydre mål +/- 1 mm af l-controls tangenter (afbryderknapper) og afdækningsplader (med stik-
kontakthuller) identiske med de ydre mål af tangenter (afbryderknapper) og afdækningsplader (med
stikkontakthuller) i lk fuga® serien?
svar
ja
spørgsmål
e)
er skønsmanden bekendt med tilsvarende produkter fra andre producenter med samme mål som an-
givet i spørgsmål 9a-9d?
svar
nej
10 spørgsmål
er skønsmanden enig i, at det karakteristiske ved lk fuga@ softline 1-modul ramme er det 63
mm store kvadrat med to modstående afrundede sideflader, hvor afrundingen udgøres af et cirkelslag
med en radius på ca. 9 mm?
svar
ja
11 spørgsmål
er skønsmanden enig i, at l-control 1-modul 63 mm ramme ligeledes har 2 modstående afrundede
sideflader?
svar
ja
                                                - 29 -
12 spørgsmål
kan skønsmanden bekræfte, at radius for de afrundede sideflader på l-controls produkt er den sam-
me som på lk fuga® softline?
svar
ja
13 spørgsmål
skønsmanden bedes beskrive i hvilket omfang de ligheder, der måtte være fundet mellem l-control
serien og lk fuga® serien ved besvarelsen af spørgsmål 8, 9, 11 og 12, er dikteret alene af funktions-
kravene eller muligheden for kompatibilitet, for så vidt angår l-control seriens mulighed for monte-
ring i lauritz knudsen a/s' dåsemateriel?
svar
idet l-control ønsker at designe et modulsystem der skal kunne passe i lk's dåsemateriel er det van-
skeligt at ændre de ydre såvel som de indre dimensioner på de smalle rammer mere end de er.
se erklærings bilag 1. min skitse beskriver et modulsystem hvor rammemål er varieret så meget som
det æstetisk og teknisk er muligt.
for så vidt angår de brede rammer er der ingen teknisk begrundelse for at l-control har samme ydre
dimensioner.
jeg hæfter mig specielt ved at afdækningsskjoldet over indstik ved 1,5 modul (enkelt og dobbelt) er
næsten helt ens og man kan komme til at forveksle disse to delkomponenter. eksempelvis kan man
fejlagtigt montere l-control afdækningsskjold på lk fuga. resultatet ser rigtigt ud men skjoldet sid-
der løst.
ligeledes er de indvendige mål i rammerne så ens, at det er muligt at montere l-control rammer på
lk fugas produkter.
forestiller man sig at man køber et hus hvor den tidligere ejer delvist har benyttet det ene og det andet
produkt er det faktisk et ganske sandsynligt scenarie. det er ikke usædvanligt at man ser lk-fuga
kontakter hvor afdækningsskjoldet er forsvundet. prøver man at udbedre skaden med et l- control
delkomponent er det altså tilsyneladende muligt men vil give et dårligt resultat.
14 spørgsmål
er det sandsynligt, et l-control serien er fremstillet uden kendskab til lk fuga® herunder lk fuga
softline serien?
svar
nej
15 spørgsmål
er den synlige del af l-control serien efter montering udtryk for frembringerens selv-       stændige og
skabende åndsindsats?
svar
som syn og skønsmand i denne sag har jeg fundet det nødvendigt forsøgsvis at frembringe et alterna-
tivt design (erklæringsbilag 1). det har givet mig et indtryk af at idet vi taler om l-teams system med
tynde modulrammer er produktet et resultat af en selvstændig og skabende åndsindsats. jeg har fun-
det nogle meget snævre muligheder for variation og jeg finder at l-control, med nogle undtagelser,
har benyttet disse rammer når der har været mulighed for det.
dog er 1,5modul afdækningspladen (med stikkontakthuller) valgt i komplet samme dimension som
                                                 - 30 -
lk fuga hvilket er uforståeligt, ligesom at ydre planmål for de bredde rammer er nærmest identisk
med tilsvarende lk fuga komponenter. begge dele kan ikke være resultat af selvstændig og skabende
åndsindsats idet man i professionel designproces aldrig vil acceptere sådanne sammentræf
16 spørgsmål
må l-control serien for så vidt angår de synlige dele efter montering betegnes som en slavisk og/ eller
meget nærgående efterligning af lk fuga® serien?
svar
nej. jeg mener at modulsystemer der passer i de danske indbygningsdåser vil have en del produkt-
lighed. jeg har ved frembringelsen af min skitse (erklæringsbilag 1) erfaret at det vil være muligt at
differentiere et par produkter, måske også lidt mere end l-team og lk fuga, men taler man om 4 eller
5 konkurrerende produktlinjer, vil der uvægerligt blive meget små design afvigelser i modulplanet fra
fabrikant til fabrikant, det er også det billede man oplever med udenlandske systemer (jf. s6 og s7).
produkt differentiering skal derfor ske i sidebilled/snitbilledet og det er egentlig det l-team til en vis
grad har forsøgt.
17 spørgsmål
har helhedsindtrykket af l-control serien for så vidt angår de synlige dele efter montering en sådan
ydre lighed med helhedsindtrykket af lk fuga® serien, at det må anses for en nærliggende mulig-
hed, at et købende publikum forveksler de to produkter, specielt når de ikke betragtes samtidig?
svar
jeg mener at man her taler om en slags produkter, der er så funktionsbestemt, at de fleste mennesker
ikke opfatter dem som designobjekter. eksempelvis vil få mennesker bemærke om en porcelæns-
håndvask er af den ene eller anden slags.
nogle produkter eller produktdetaljer er så fysisk små at de ikke bemærkes som anderledes. eks.: de
tynde rammer til l-control er over 50% tykkere end lk fuga rammerne, men 1,3mm synes ikke af
meget. ved mange andre produkter vil 50% tykkelses forskel være betydeligt.
i nærværende sag afhænger muligheden for forveksling af hvilken overfladebehandling og farve pro-
dukterne har,
eksempelvis har l-control i 'børstet stål" klart differentieret udtryk fra lk fuga.
de hvide kontakter vil i langt højere grad ligne hinanden. her mener jeg en forveksling vil kunne ske.
18 spørgsmål
såfremt skønsmanden finder, at en forvekslingsmulighed foreligger, kan denne forvekslingsmulighed
da alene henføres til funktionskravene eller muligheden for kompatibilitet, for så vidt angår l-control
seriens mulighed for montering i lauritz knudsen a/s' dåsemateriel?
svar
nej, farven er en meget væsentlig faktor.
<
20 spørgsmål
skønsmanden bedes vedrørende tavlerne med kontakter herunder bilag s6 og s7 oplyse følgende:
spørgsmål
a) udgør rammerne en integreret del af helhedsindtrykket af en kontakt?
svar
ja
spørgsmål
                                                 - 31 -
b) kan man bedømme en kontakts samlede udseende, hvis den ikke er monteret i ramme?
svar
ja, hvis man kender rammens udseende, men det er ikke optimalt
<
21 spørgsmål
i tilslutning til sagsøgtes spørgsmål iii bedes skønsmanden gennemgå kataloget ”jung - et program
med plan i...", fremlagt som bilag s5 og jung installationsmaterieloversigten, bilag s3, samt gengivel-
sen af lk fuga® serien i bilagene 61 og bilag 36 og oplyse, hvorvidt skønsmanden er enig i at jung
serien og lk fuga® serien, blandt andet adskiller sig fra hinanden ved følgende:
<
spørgsmål
b) jung generelt benyttede plane afbrydertangenter, jf. bilag; s3, hvorimod lk fuga® serien be-
nyttede konkave afbrydertangenter, jf. bilag 63;
svar
ja
spørgsmål
c) jung generelt benyttede rammer med kanter, der var afrundede i retning mod betragteren, og
hjørner, der var afrundede ca. 1 mm fra kanten, hvorimod lk fuga® serien benyttede kanter, der
var plane i retning mod betragteren, og hjørner, der var afrundede ca. 3 mm fra kanten, jf. bilag 63;
svar
ja
<
spørgsmål
e) jungs stikdåser, jf. bilag s3 side c1, er samlet med en synlig skrue, og fronten består af to dele,
hvorimod lk fuga® seriens stikdåser, jf. bilag 63 og bilag 36 efter montering fremtræder uden syn-
lige skruer, hvor fronten altid er støbt i et;
svar
ja
<
23 spørgsmål
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt dimensioneringen af stikkontakter og afbrydere m.v. (el-mate-
riel) er af betydning for forbrugernes helhedsopfattelse af sådant el-materiel?
svar
dimensionering er meget vigtig.
om noget er stort eller småt er afhængig af hvad man forventer,
i danmark vil man eksempelvis forvente at størrelsen af en kontakt er som lk's materiel
[l-teams] spørgsmål
<
iii spørgsmål
skønsmanden bedes beskrive forskelle og ligheder mellem kontakterne på hhv. bilag s8 og bilag s11
[jung], og lk fuga serien.
ligheder:
begge kontaktserier tager sit udgangspunkt i den kvadratiske arketype af et kontaktdesign der har
følgende grundliggende design idé:
                                               - 32 -
et kvadratisk modulsystem bestående af kontakter og indstik, der omsluttes af en relativ tynd ramme
således at betjeningsfladen er maximeret. det kvadratiske modul muliggør vertikal og horisontal op-
sætning.
bevægelige kontaktflader afdækker hele modulet og skjuler derved evt. montering mm. kontaktfla-
derne har vippefunktion og betjenes med vandret kraft mod væg. der findes en enkelt og en dobbelt
kontakt. dobbeltkontakten er uden ramme mellem kontaktfladerne, så kaldt bridgeless.
i nærværende sag er den tyske ”jung" kontakt den tidligst daterede kontakt af denne type.
proportionerne i rammetykkelse i forhold til sidelængde er ens.
forskelle:
lk-fuga har sin særlige danske størrelse 50x50 hvor jung har modulmål 80x80.
farveholdningen er meget forskellig, men begge produkter tilbyder et mix af plastfarver og metallic.
lk-fuga har afrundede hjørner hvor jung har helt skarpe hjørner.
lk-fuga har konvekse kontaktflader
jungs rammer er afrundet.
iv spørgsmål
skønsmanden bedes beskrive forskelle og ligheder mellem kontakterne på hhv. bilag s8 og bilag s11
[jung], og lk plantangentserien.
svar
ligheder.
● begge kontaktserier tager sit udgangspunkt i den kvadratiske arketype af et kontaktdesign (se svar
v)
● proportionerne i rammetykkelse i forhold til sidelængde er ens.
●afbrydervippen er plan og vipper symmetrisk over midten
●plangeometrien er skarpkantet.
forskelle:
● plantangent har sin særlige danske størrelse 50x50 hvor jung har modulmål 80x80.
● jung har rundede rammekanter.
● farve og materiale holdningen er meget forskellig hvor jung fås med metallic findes plantangent
kun i forskellige plastfarver
v spørgsmål
skønsmanden anmodes om at oplyse hvorvidt det forekommer sandsynligt at lk fuga serien er de-
signet uden kendskab til kontakterne a og b på bilag s1 (affotograferet på bilag s8) [jung]?
svar
det er ikke sandsynligt.
vi spørgsmål
skønsmanden anmodes om at oplyse hvorvidt det forekommer sandsynligt, at lk plantangent serien
er designet uden kendskab til kontakterne a og 8 på bilag s1 (affotograferet på bilag s8) [jung]? (til
brug for besvarelsen bedes skønsmanden lægge til grund, at kontakterne a og b er markedsført i
tyskland tidligere end lk plantangent serien).
svar
det er ikke sandsynligt
vii spørgsmål
                                                - 33 -
må lk fuga serien for så vidt angår de synlige dele efter montering betegnes som en slavisk og/ eller
meget nærgående efterligning af kontakt a og b på bilag s1 (affotograferet på bilag s8)? (ved besva-
relsen kan det lægges til grund, at sagsøger havde designet og markedsført lk plantangent serien for-
inden frembringelsen af lk fuga serien).
svar
lk fuga tager sit designudgangspunkt i den kvadratiske arketype (se svar iii). i nærværende sag er
den tyske "jung" kontakt den tidligst daterede kontakt af denne type. det er dog sandsynligt at også
andre produkter har haft dette kvadratiske design og det er derfor lidt vanskeligt at sige noget om ef-
terligninger ud fra det fremlagte materiale. hertil kommer at lk fuga serien har en del detaljering
omkring hjørnerundinger og konvekst formel afbryderblad, der adskiller den fra jung serien i et
nedskaleret forhold.
viii spørgsmål
såfremt det lægges til grund, at kontakterne a og b er markedsført uden for danmark tidligere end
lk plantangentserien, kan lk plantangentserien for så vidt angår de synlige dele efter montering da
betegnes som en slavisk og/eller meget nærgående efterligning af kontakt a og b på bilag s1 (affoto-
graferet på bilag s8)?
svar
der gælder det samme for plantangent som ved svar vii. dog er det et faktum at jung og plantangent
har næsten identiske proportioner i hvert sit størrelses forhold.
ix spørgsmål
skønsmanden bedes anføre de min. dimensioner el materiel skal have for at dække lk dåsemateriel
model 1m, 1,5m, 2m og 2,5m.
svar
lk dåsemateriel (iht. lk.dk) (mm)
indmuring - grøn
       1 modul      1 ½ modul           2 modul       2 ½ modul
b      50           50                  50            50
h      50           77                  100           127
x spørgsmål
skønsmanden bedes anføre om der findes lk underlag i samme dimensioner som dåsemateriel m1,
m1,5, m2, m2,5 og i bekræftende fald anføre de min. dimensioner el materiel skal have for at dække
lk sådanne underlag.
svar
ja, der findes sådanne underlag:
lk underlag (iht. lk.dk) (mm)
underlag – baseline
       1 modul      1 ½ modul    2 modul      2 ½ modul
b      52           52           52           52
h      52           79           102          129
xii[xi] spørgsmål
                                                       - 34 -
    skønsmanden anmodes om at vurdere, om det er sædvanligt at placere el materiel - kontakter og
    strømudtog - tæt på karme og lignende, hvor en vandret dimensionsforøgelse ikke vil være mulig for-
    hold til eksisterende el materiel
    svar
    ja, det vil ret ofte være sådan, særligt for installationer der er etableret i den første halvdel af 19-hund-
    redtallet. for nyere installationer placeres el materiale ofte tæt på fodpaneler hvor det begrænser i lod-
    ret retning.
     <
    xv spørgsmål
    skønsmanden anmodes om at vurdere forskelle og ligheder mellem det på bilag s6 og s7 [diverse afbrydere]
    fremlagte el materiel og lk fuga serien,
    svar
    lk fuga serien tilbyder i lighed med flere af de anførte kontakter på bilag s6 og s7 en enkelt og dobbelt
    kvadratisk afbryder med kun let rundede kanter hvor afbrydere bevæges symmetrisk over midten.
    flere af produkterne har i lighed med lk fuga en ren hvid farve hvor enkelte tillige også har den sam-
    me let matterede overflade. også metallic alu og mørk grå er tæt på lk fuga farver.
    lk fuga er med sine bevægelige tangenter på 44x44 betydelig mindre end de anførte eksempler. lk fu-
    ga er det eneste produkt der har en konveks form.
    xvi spørgsmål
    skønsmanden anmodes om at vurdere forskelle og ligheder mellem det på bilag s6 og s7 fremlagte el materiel
    og lk plantangent serien.
    svar
    plantangent serien tilbyder i lighed med flere af de anførte kontakter på bilag s6 og s7 en enkelt og dob-
    belt kvadratisk afbryder med skarpe kanter.
    plantangents og halvdelen af produkteksemplerne har plane afbrydere der bevæges symmetrisk over midten.
    plantangents grå farve ses ikke på s7 og s8.
    plantangent er med sine bevægelige tangenter på 44x44 betydelig mindre end de anførte eksempler.
erklærings bilag i
                                                         - 35 -
supplerende skønserklæring af 1. maj 2008.
     ”<
     [lauritz knudsens] supplerende spørgsmål
     <
     25 spørgsmål
     a) idet der henvises til besvarelsen af spørgsmål 4, spørges hvad skønsmanden forstår ved arketype, om den
     eksisterede i 1975 henholdsvis i 1981 i danmark, og om somme arketype ifølge skønsmanden menes at
     være til stede i andre lande i dag.
     svar
     jeg benytter ordet arketype om en form alle kender uden at man kender til dens oprindelse og som ingen
     har særlige rettighed til at anvende.
     taler man om elektrisk udstyr er der grænser for hvor langt historien rækker tilbage.
     jeg har kort googlet på emnet og fundet at selve vippekontakten, bliver en moderne type kontakt fra om-
     kring 1970. hvornår den første kvadratiske vippekontakt tilblives ved jeg ikke. jeg ved dog at de kendte ja-
     guar e-type biler fra 1972 benytter vippekontakter med næsten kvadratisk form og ellers alle andre karakte-
     ristika jeg beskriver i mit svar på spørgsmål 4.
     arketypen som her beskrevet findes over alt i verden.
     <
     spørgsmål
      c) skønsmanden bedes redegøre for hvilke andre arketyper - om nogle - man kan identificere indenfor
      produktområdet elektrisk kontaktmateriel. <
     svar
     det mest oplagte eksempel er runde kontakter der findes overalt på jorden.
     disse kontakters grundform rækker meget længere tilbage i tiden og man kender også lk's tidlige runde
     kontakter.
     <
     29 spørgsmål
     en ved danske døre anvendt el-kombination er 1 styk fuga 1 modul enkelt eller dobbelt afbryder til væg-
     eller loftsbelysningen og 1 styk 1 modul dobbelt stikkontakt med afbryder.
     spørgsmål
     a) findes den samme kombinationsmulighed jung-serien i bilag 55?
     svar
     jung-serien indeholder ikke 1,5 modul, så det kan ikke lade sig gøre,
     spørgsmål
     b) kan den funktionalitet som nævnt i indledningen til spørgsmålet, opnås i jung serien?
     svar
     jung-serien er ikke beregnet til denne særlige danske stikplacering og stik/afbryder kombination. så vidt jeg
     kan se vil det dog være muligt med 5 modul-afdækning (beskrevet ved bilag s3 side d 1, 79)
     spørgsmål
     c) hvis 29b besvares bekræftende, hvad er de ydre rammemål da af denne kombination i jung serien?
     svar
     80x365mm (beskrevet ved bilag s3 side dl, 79)
                                                   - 36 -
spørgsmål
d) hvad er de ydre rammemål af denne kombination i fuga serien?
svar
50xl28mm
<
32 spørgsmål
skønsmanden, bedes oplyse om en kontaktserie med plan afbryder kan udformes med rektangulære tan-
gentflader, jf. opus®-serien, bilag 66, og kennig-serien, bilag 67?
svar
det kan det godt, men gør man det ved at gøre rektanglet større end 42mm vil det have konsekvenser for
modulmål og altså ikke længere kunne anvendes i vandretmodulering.
gør man rektanglet mindre end 42mm vil det gå ud over rammekompatibilitet med indstiksmodul dvs.
man ikke kan benytte samme ramme for indstiksmodul og kontaktmodul.
33 spørgsmål
skønsmanden bedes oplyse om kontaktserien afbildet på bilag 53, af mærket l-control line [l-teams nye
serie]har kvadratisk tangentflade og i sit helhedsindtryk adskiller sig mere fra fuga serien end tilfældet er
med l-control shape-serien, jf. bilag 12 [den i sagen omhandlede l-team-serie]?
svar
serien l-control line benytter både kvadratiske (øvre) og rektangulære (nedre) kontaktflader. l-control
line's helhedsindtryk adskiller sig mere fra lk-fuga-serien end l-control shape serien. l-control
line's helhedsindtryk er domineret af sin metalliserede sidestykker (en synlig del af bundrammen). dette
medvirker til at lægge afstand til kennig-serien og plantangent.
34 spørgsmål
a) idet der henvises til besvarelsen af spørgsmål 6, bedes skønsmanden svare på, om de indre indbyg-
ningsmål har betydning for den ydre fremtoning?
svar
ja, de ydre proportioner skal dække det bagved liggende underlag.
det indre indbygningsmål er bestemmende for de ydre dimensioners minimummål.
<
spørgsmål
c) med henvisning til bilag 38, 53, 66 og 67 bedes skønsmanden svare på, om det er muligt at formgive en
kontaktserie, som med sit eget individuelle og personlige præg klart adskiller sig fra fuga serien, sam-
tidig med at dens fremtoning giver indtryk af "sikkerhed og forventelig funktionalitet og dertil hverken er
"romantisk" eller ligefrem morsom'?
svar
som jeg har forsøgt at beskrive det i min besvarelse af spørgsmål 6 afhænger sværhedsgraden af denne op-
gave af om man finder det nødvendigt at kontaktserien skal være en modulserie eller et monobloksystem.
er det ikke muligt at fungere på markedet uden at kontaktserien indgår i et rammemodulsystem er man alt-
så efter min mening tvunget ind i et design i stil med hvad jeg har beskrevet i erklæringsbilag 1. denne pro-
portionering har som udgangspunkt nogle klare sammenfald med lk fuga.
35 spørgsmål
med henvisning til bilag 69 bedes skønsmanden oplyse, om udformningen af rammen omkring en kontakt
eller afbryder med kvadratisk kontaktflade indgår som en afgørende del af helhedsindtrykket af det sam-
lede design, sådan at forstå, at der i kunstnerisk og designfaglig forstand er tale om et sine-qua-non?
                                                  - 37 -
svar
rammen er en vigtig del af det samlede produkt.
36 spørgsmål
skønsmanden bedes oplyse, om der ved udformningen af rammen til en kontaktserie, hvor man har valgt
at bruge rammer, som monteres efter kontakt/afbrydermodulet til danske indmurings-
/indstøbningsdåser, som passer til fuga serien, er følgende variationsmuligheder:
spørgsmål
a) rammen kan dække varierende dele af frontarealet over indmurings-/indstøbningsdåsen.
svar
ved den enkelte opsætning vil der som regel være plads over og under indmuringsdåsen, men ønsker man
at holde modulstørrelsen 50-52mm i højden er man tvunget ud i at bevare rette overside (se erklæ-
rings bilag 1. samt mit svar på spørgsmål 13.)
spørgsmål
b) rammen kan strække sig mere eller mindre ud over arealet for indmurings-
/indstøbningsdåsen.
svar
ikke mere end beskrevet ved erklærings bilag 1. samt som beskrevet ved svar på spørgsmål 13.
spørgsmål
c) rammen kan helt skjules under kontaktfladen.
svar
såfremt rammen placeres efter kontakt/afbryder kan denne ikke dækkes af samme.
spørgsmål
d) kontaktfladen kan være i samme plan som væggen.
svar
ja dette er muligt og et godt eksempel på at produkterne nemt lader sig variere i side/snit billede.
37 spørgsmål
vedrørende besvarelsen på spørgsmål 6b bedes skønsmanden oplyse på hvilket grundlag, det er vurderet,
at ”det kvadratiske modul er indprentet”?
svar
min vurdering bygger på min erfaring. over alt hvor jeg er, ser man kontakter med kvadratisk form.
38 spørgsmål
skønsmanden bedes i fortsættelse af spørgsmål 37 oplyse, om det på det danske marked var tilfældet da
plantangenten blev markedsført i 1975?
svar
sandsynligvis ikke. som jeg beskriver i mit svar på spørgsmål 25a er det formentlig meget nyt med den
slags kontakter på det danske marked omkring 1975
39 spørgsmål
skønsmanden bedes videre i fortsættelse af spørgsmål 38 oplyse, om det var tilfældet, da fuga®-serien
blev markedsført i 1981.
                                                  - 38 -
svar
det er jeg ikke klar over. jeg ved ikke med hvilken hast den kvadratiske kontakt er blevet udbredt i dk og
resten af verden.
<
41 spørgsmål
skønsmanden bedes oplyse, om det kan bekræftes, at på halvanden modul stikkontakten til såvel plantan-
gentserien som fuga-serien er tangentfladen ikke kvadratisk, men rektangulær?
svar
det er korrekt.
42 spørgsmål
skønsmanden bedes oplyse, om det kan bekræftes, at på halvanden modul stikkontakten til l-control-se-
rien, bilag 12 er tangentfladen ikke kvadratisk, men rektangulær?
svar
det er korrekt
43 spørgsmål
under forudsætning af at de i bilag 70 [erklæring fra ib stanley madsen] indeholdte oplysninger om, hvor
stor fugas andel af hvidt kontakt materiel og stikkontakter med afbryder (1½ modul) er, lægges til
grund, spørges, om 1½ modul stikkontakt med afbryder i hvid af det købende publikum vil blive anset for
et væsentligt element i fuga serien, der er med til at positionere fuga serien på markedet for kontakt-
materiel? skønsmanden bedes begrunde besvarelsen.
svar
da over 75 % af salget ligger på 1,5 modulet må det betragtes som et væsentligt element i fuga serien.
jeg har googlet på lk fuga/ billeder og konstaterer at der i den sammenhæng er ligelig fokus på 1 og 1,5
modul.
44 spørgsmål
idet der henvises til besvarelsen af spørgsmål 18 bedes skønsmanden svare på, om der består en risiko for,
at en ændret farve eller anden overfladebehandling på et produkt, der i 3-dimensional fremtoning (rum-
geometrisk) fremtræder som en nærgående efterligning af et andet produkt, kan forlede forbrugeren til
den antagelse, at det er producenten af dette andet produkt, som blot har lanceret en ”ny linie”- sådan at
forstå, at der er en forbindelse mellem produkterne?
svar
det mener jeg, der kan være en risiko for.
45 spørgsmål
vedrørende svar på spørgsmål 17 og med henvisning til eksemplerne i bilag 71-73 og skønsmandens al-
mindelige viden, bedes skønsmanden oplyse, om følgende produkter til indretning af fast ejendom alene
er funktionsbestemte eller kan være og ikke sjældent er designprodukter:
beslagserier til døre og vinduer.
armatur-serier til håndvaske, håndvaske, badekar og toiletter.
radiatorventiler.
svar
eksemplerne der vises på bilag 71 og 73 er alle typiske designprodukter der slet ikke har en udbredelse sva-
rende til nærværende sags produkter. her er tale om trendsættende produkter (jf. svar på spørgsmål 34b).
i min besvarelse al spørgsmål 6c, benytter jeg udtrykket "forventelig funktionalitet". flere af de armaturer der
er afbilledet på bilag 71 mangler "forventelig funktionalitet".
                                                    - 39 -
jeg nævner i min besvarelse af spørgsmål 17 en håndvask. hermed mener jeg en standard håndvask fra ifö,
gustavsberg eller lign. der på mange måder kan sammenlignes med denne sags produkter.
danfoss termostatventiler bilag 72, kan i høj grad sammenlignes med denne sag. produkterne har enorm
udbredelse og de fleste mennesker vil have meget klare forventninger til termostatventilens funktion, stør-
relse og design.
jeg mener at det for både standard håndvaske og radiatorventiler gælder, al folk meget vanskeligt kan kende
det ene fabrikat fra det andet.
<
48 spørgsmål
skønsmanden bedes oplyse, om besvarelsen af spørgsmål 77 ville være anderledes, hvis vurderingen blev
foretaget af ”den informerede bruger”, jf. designlovens § 9, stk. 2?
svar
den informerede bruger vil straks bemærke forskellen på de konvekse l-control kontakter og de konkave
lk-fuga kontakter uanset farve og overflade.
præsenteres man kun for udvalgte dele eksempelvis 1,5 modul indstiksforplade vil end ikke den informe-
rede bruger kunne se forskel.
49 spørgsmål
i tilslutning til svaret på spørgsmål xvii spørges, om rammerne kunne dække en større eller mindre del af
dette areal, jf. spørgsmål 36?
svar
som det fremgår af mit erklæringsbilag 1. er det muligt at gøre rammerne op til ca 5mm brede. udefra
monterede rammer kan af tekniske grunde dårligt blive tyndere end 2 mm. så svaret er ja.
[l-teams] supplerende spørgsmål
xvii spørgsmål
i forlængelse af skønsmandens besvarelse af spørgsmålene 13 og 15 bedes skønsmanden oplyse, hvorvidt
det er praktisk muligt at reducere arealet på det l-team foreviste halvandet modul
i bekræftende fald bedes skønsmanden oplyse, hvorvidt det er muligt at et halvandet modul i så fald kan
rumme en rund .stikprop, jf. normbladet < bilag ag.
svar
idet l-control linien bliver designet er det fortsat muligt at differentiere rammemodulsystemet med en mar-
gin ydredimensions forskel til lk-fuga. dette vil være nok til at undgå ombytning af dele. det vil dog til en
hver tid nemt kunne lade sig gøre, selv med helt ens ydre proportioner, at ændre det tekniske design såle-
des al ombytning af dele ikke er sandsynligt.
xviii spørgsmål
i forlængelse af skønsmandens besvarelse af spørgsmål 15 bedes denne oplyse, hvorvidt l-control-serien ad-
skiller sig på anden måde end visuelt fra lk fuga-serien, herunder fx i relation til "trykkepres” ”klikke-
lyde" og overflade.
i bekræftende fald bedes skønsmanden nærmere redegøre for sin besvarelse.
svar
l-control og lk-fuga har en meget forskellig artet habtisk komfort.
lk- fuga har et meget afbalanceret aktiveringspres der på den ene side giver et klart habtisk/audiofeedback
og på den anden side kan betjenes med et minimum af kraft.
                                                       - 40 -
      modsat kræver l-control et meget stort aktiveringspres. mange mennesker vil rent faktisk ikke kunne
      betjene disse kontakter af samme årsag. til gengæld giver den et klart og hårdt habtisk/audio feedback. det-
      te oplever nogen mennesker som en kvalitet.”
forklaringer
skønsmanden, industriel designer mdd nicolai sørensen, har vedstået sine skønserklæringer af
21. august 2008 og 1. maj 2009 og supplerende forklaret, at det er første gang, han fungerer som
skønsmand i en retssag. han har ikke tidligere beskæftiget sig med el-materiel og havde ikke før
sagen kendskab til dette områdes normer.
den ældste, kvadratiske kontakt, som han så som skønsmand, havde afrundede hjørner og var
derfor ikke den, som er afbilledet på bilag s 2, side 2. forevist bilag s 4 kan han bekræfte, at den
dér afbildede kontakt var den tidligste, han så, og det er den, der er grundlaget for hans besvarel-
ser.
hvis man sammenholder dateringerne i 1978 vedrørende de fuga-tegninger, som er fremlagt
som bilag 82, med bilag s 4 og s 5, er han enig i, at det ser ud til, at fuga blev udviklet, før jung-
kontakten kom på markedet. han har ikke tidligere fået forelagt bilag 82. han er endvidere enig i,
at plantangent-serien ser ud til at være markedsført fra 1975. det er, som det også fremgår af hans
svar på spørgsmål 4, hans opfattelse, at fuga-serien tager afsæt i plantangent-serien.
han har ikke set en fysisk nedskaleret udgave af jung-kontakten (bilag s 17). han har set den i
den rigtige størrelse, som den f.eks. er afbildet i bilag s 10. han husker, at der var huller, hvor den
nedskalerede jung-kontakt havde siddet, på den tavle, som han fik forevist til brug for skønnet.
jung’s modulmål er 71 mm. jung-kontaktens tangentflade fylder modulmålet helt ud. den sam-
lede størrelse bliver så 80 mm, når rammen med en tykkelse på 4,5 mm lægges uden om tan-
genten. sådanne kontakter kan betegnes som ”bridgeless”-kontakter; når de lægges tæt sammen,
er der ikke sprosser imellem dem.
kvadratiske og runde former rubricerer han som arketypiske (svar på spørgsmål 25). jaguar-kon-
takten er ikke kvadratisk, men på vej til at blive det. den har et andet størrelsesforhold end de kon-
                                                   - 41 -
takter, som sagen angår. den jaguar-kontakt, der er henvist til i svaret, er den, som fremgår af det
til bilag 75 vedhæftede billede.
minitangenten, som ses på bilag 38, er en kvadratisk kontakt, som passer til modulet 50x50 mm.
skønsmanden ser på sine rejser rundt i verden kvadratiske kontakter alle vegne. han har ikke set
kvadratiske kontakter i danmark før plantangent-kontakten, men kan ikke afvise, at sådanne har
fandtes.
fuga udnytter centerafstanden på 50 mm derved, at fuga dækker hullet ind ved kombinationen
af en tynd ramme og en afdækningsplade evt. pladen med stikhuller. jung’s plader er af samme
størrelse som modulet, mens fuga har en mindre plade end centerafstandsmålet, nemlig 44-45
mm, hvortil kommer rammen på 2, 5mm, eller 5 mm i alt. denne findes ikke i den tyske løsning.
bilag 69 viser forskellige måder at løse opgaven på. kontaktelementerne passer til de mere primi-
tive opsætninger, som ses i udlandet. opsætningssystemet er mere kompliceret i danmark. pro-
duktet kennig (bilag 67) kan gå ind i det danske system, men der vil være mange situationer, hvor
det vanskeligt vil kunne anvendes på en god måde. der vil skulle støbes en masse forskellige
rammer, som vil gøre forståelsen vanskelig for installatører. det er muligt (svar på spørgsmål 6), at
det i konkurrencemæssig henseende ikke kan fungere i danmark, hvis man ikke har et rammesy-
stem; og lige så snart, man forsøger at tilpasse sig det eksisterende, danske system, dukker lighe-
derne uvægerligt op.
hvis man gik over til at bruge det tyske jung-system, ville man smække døren i for en række
kombinationsmuligheder. jung er kreeret til et langt mere primitivt system end det danske og har
sin gang på jorden, netop fordi det er så primitivt. i den sammenhæng udgør fuga-systemet et
afsindigt virvar, og hvis en anden producentløsning tvinges i den retning, hvor fuga er, tvinges
man samtidig til at gøre tingene sådan, at den vil minde om fuga – mere eller mindre. det vil
være en enorm svaghed ved et produkt, hvis produktet må undlade at tilbyde en række af de
kombinationsmuligheder, som fuga tilbyder. hele spørgsmålet må betegnes som komplekst.
der er et stort designelement i fuga-serien, hvilket kommer frem i detaljerne. designet kan be-
tegnes som ”afsindigt vellykket”. støbningerne er helt perfekte.
                                                  - 42 -
beslagserien ”d-line” og armaturserien ”vola” består begge af ganske enkle designelementer og er
at betegne som ophavsretlige værker.
i svaret på spørgsmål 17 forsøges beskrevet, at man vil overraskes over, hvor vanskeligt folk i al-
mindelighed har ved at skelne produkter, der har så indgroede funktioner som f.eks. el-kontakter.
det forholder sig modsat med fagfolk, f.eks. designere og ingeniører.
at folk, når de ser en fuga-kontakt, givetvis ved sig selv tænker ”sådan ser en kontakt jo ud”,
kan i en vis udstrækning henføres til dens succes. sådan kan man godt anskue det.
det må antages, at fuga-serien, da den kom på markedet, i almindelighed blev opfattet som en
naturlig forlængelse af ”plantangent-serien”, som var den serie, der stod for det store brud i for-
hold til tidligere produkter på markedet. mest markant skete det ved at gøre selve afbryderdelen
til en stor del af fladen.
grundlæggende kunne l-team have valgt en helt anden løsning (svar på spørgsmål 13), men
spørgsmålet er, om det er et krav, som kan stilles. det er svært at forstå, hvorfor l-controls brede
rammer er skabt med samme ydre dimensioner som fuga’s, og det må betegnes som uheldigt, at
l-controls afdækningsskjold ligner fuga’s så meget, og at det kan monteres i et fuga-element,
hvor det imidlertid sidder løst og vil falde ud ved brug.
skønsmanden har ikke haft forelagt andre 1½ moduler end parternes. hvis disse moduler ses for-
fra, ligner de hinanden rigtig meget.
ved de foretagne produktsammenligninger, eksempelvis svar på spørgsmål 8, er det produkternes
formudtryk, som er blevet sammenlignet. farverne kan have afgørende betydning, hvilket fremgår
af svaret på spørgsmål 18.
farven ”hvid” er ikke bare ”hvid”, men kan have mange nuancer. l-controls hvide farve ligger
meget tæt på fuga’s.
                                                   - 43 -
det erklæringsbilag 1, som er vedhæftet den første skønserklæring, udarbejdede han af hensyn til
sin egen afklaring med den antagelse som grundlag, at det er nødvendigt med et system med løse
rammer for at kunne fungere på det danske marked.
det er i sidebilledet, variationsmulighederne ligger (svar på spørgsmål 16). frontalt kan der varie-
res på hjørnerundingerne, men det er tvivlsomt, om forbrugerne vil bemærke dette.
l-controls afdækningsplade har samme dimension som fuga’s (svar på spørgsmål 15). man kun-
ne have varieret med 1 mm den ene eller anden vej. det ville næppe have medført en større æste-
tisk forskel. de ydre mål er givne for at kunne passe ind i dåserne. alternativt kunne man, som al-
lerede anført, have lanceret et produkt uden rammesystem, men det ville have indebåret en bety-
delig hæmsko i konkurrencemæssig henseende. man er i en eller grad nødt til at have samme sy-
stem. dette afspejler sig også ved besvarelserne af spørgsmål 32 og 34 c.
l-controls overflader varierer noget, men er generelt mere glatte end fuga’s.
der er ved produktudformningen af æstetiske årsager en betydelig nødvendig bundethed til pro-
portioner (svar på spørgsmål xiv).
jørgen juhl har forklaret, at han oprindeligt er uddannet som svagstrømsingeniør, men at han i sit
arbejde har specialiseret sig inden for design. omkring 1970 ønskede han at uddanne sig inden for
industrielt design og opsøgte en tysk designskole, som imidlertid lukkede. i årene 1970 – 1973 var
han ansat i den schweiziske elektronikvirksomhed weller ag. han var optaget på kunstakade-
miet 1973 – 1976. han blev ansat hos lauritz knudsen i 1976 og blev designchef vist nok i 1980.
hans ansættelse ophørte den 1. juni 2009.
han har i sin stilling hos lauritz knudsen deltaget i mange messer, herunder verdens største in-
dustrimesse i hannover, som det tager flere dage at komme igennem.
han var ikke med til at udvikle plantangent-serien, og han ved ikke, om ”jung” kan have været
inspiration for plantangent. han har imidlertid vanskeligt ved at forestille sig dette og har aldrig
hørt det drøftet.
                                                   - 44 -
udvikling af fuga-serien var hans første opgave hos lauritz knudsen. designafdelingen havde
allerede lavet nogle oplæg, og virksomheden ønskede flere bud på en ny serie. der forelå i forvejen
bl.a. oplæg fra jan trägårdh (bilag 81) og fra et engelsk designfirma fra oxford. på det tidspunkt
fandtes ikke mange konkurrerende produkter på markedet.
vidnet kendte ikke selv til ”jung”, da han startede sit arbejde, og han fik ikke kendskab til
”jung”-brochuren fra 1979, ”jung – et program med plan i<” undervejs i designprocessen, men
på et senere tidspunkt. han hørte også først senere om grossistfirmaet classen schmidt import.
fuga-serien tog afsæt i plantangentserien, som havde givet anledning til nogle tekniske proble-
mer. fuga skal i forhold til plantangent ses som en selvstændig produkt- og designudvikling
med nye materialer, termoplast, nye idéer om installationsdåser, nyt produktionskoncept, opdate-
ring af det minimalistiske design, nøjagtigere installationer og i det hele taget pænere udseende
med bl.a. et ønske om at give selve afbryderen mere karakter end plantangent. både for plantan-
gent og fuga var det et ønske at differentiere sig mest muligt fra udenlandske produkter, hvorfor
dimensioner spillede en meget væsentlig rolle.
udviklingen af fuga serien blev forestået af vidnet i samarbejde med den daværende designchef
hos lauritz knudsen, henning andreasen, som tillige havde været ansvarlig for udvikling af plan-
tangentserien.
oprindelsesdatoen på konstruktionstegningen til fuga, bilag 82, den 21. februar 1978 er rigtig.
datoen ved siden af, den 1. juli 2001, må være den dag, hvor tegningen er scannet ind. lauritz
knudsen var allerede på det tidspunkt ganske langt med designudviklingen. det oprindelige pro-
jekt hed fu-76 og blev omdøbt i 1977. der var tale om et meget, meget omfattende udviklingspro-
jekt, hvilket er baggrunden for, at markedsføringen først fandt sted i 1981. da den første fase var
gennemført, hørte vidnet, at udviklingsomkostningerne havde oversteget 100 mio. kr.
vidnet vil betegne lk fuga som et universelt, stilfærdigt design med en vis karakter, som indgår
fint i en række forskelligartede miljøsammenhænge, f.eks. i værksteder, på fabriker, i butikker, i
boliger etc. lk fuga er i modsætning til plantangent, der er et monobloksystem, et modulsystem
– et rammesystem. der blev, navnlig i introduktionsfasen, brugt rigtig mange penge på markeds-
føring af systemet.
                                                  - 45 -
i takt med globaliseringen har lauritz knudsen overvejet alternative designløsninger, som det
fremgår af eksemplerne i bilag 78 fra designerne klaus rath, smedegaard & weis, vidnets medar-
bejder og vidnet selv.
den hvide farve er udviklet i et samarbejde med afdøde arkitekt johannes spreckelsen og findes
ikke i noget standardiseret farvesystem. der findes et hav af hvide farvenuancer, og det er en for-
del at have sin egen definerede farve. så vidt vidnet kan se, ligger l-controls hvide farve meget tæt
op ad lk fugas. da lauritz knudsen startede med sit modul med sølvfarvekombinationen, fand-
tes der vidnet bekendt ikke andre producenter i skandinavien, der gjorde brug af en sådan.
vidnet er ikke enig med skønsmanden i, at der er tale om et ”afsindigt virvar” af kombinations-
muligheder. intentionen var jo netop at minimere antallet af værktøjer. den eneste forskel i forhold
til de udenlandske systemer er faktisk 1½ modulet, der kun ses i danmark.
designprisen i 1988 fra hannover vedrørte ikke fuga-serien som sådan, som, fordi den kun mat-
cher danske forhold, ikke var med på udstillingen. prisen blev givet for datastik, svagstrømstik,
signalstik mv.
vidnet er ikke enig med skønsmanden med hensyn til variationsmulighederne og står helt ufor-
stående over for skønsmandens skitse, erklæringsbilag 1 til skønserklæringen. f.eks. kan både
bredden af tangenterne og rammer varieres vilkårligt, og man kunne eksempelvis lave runde tan-
genter. hos lauritz knudsen har designafdelingen mange variationsforslag, som alle har kunnet
rummes inden for modulmålene.
da vidnet i en tilbudsavis så l-controls moduler afbildet uden rammer, var det faktisk umuligt at
se forskel på dem og lk fuga. en professionel designer ville aldrig gå så tæt på.
af væsentlige konkurrenter i dag kan vidnet nævne gira, l-team med sin nyeste systemserie,
thorkild larsen - med runde tangenter - og kennig. vidnet kender ikke nærmere til virksomhe-
dernes markedsandele. markedsforholdene i udlandet varierer meget fra land til land. i schweiz er
forholdene meget lig de danske, mens der i tyskland er hård konkurrence mellem en række mel-
                                                    - 46 -
lemstore producenter, der har cirka samme markedsandel, og hvor der findes virkelig mange for-
skellige designs.
da lk fuga jo ikke kan markedsføres i udlandet, da de danske normer ikke opfylder de interna-
tionale, forsøgte lauritz knudsen sig med opus-serien, som har andre modulmål. opus mar-
kedsføres også til danske nybyggerier.
det har efter vidnets opfattelse væsentlig betydning for konkurrencevilkårene, at det danske mar-
ked er så relativt lille, hvortil kommer, at det danske jordsystem ikke findes andre steder.
ib stanley madsen har forklaret, at han, der er uddannet ingeniør, blev ansat i nkt i 1969. nkt
købte lauritz knudsen i 1989/90. som patent- og varemærkechef i nkt flyttede han over i lauritz
knudsen i 1994. han gik på pension for tre år siden.
han kan vedstå sin forklaring for fogedretten, som den er gengivet i fogedrettens kendelse af 8. fe-
bruar 2005. fra forklaringen citeres:
”<arkitekt jørgen juhl har designet fuga serien, i et vist omfang i samarbejde med henning
andreasen. fuga serien afløste fra 1981 ... tangent serien. der er fællestræk, men fuga var et to-
talt redesign. fuga passer i de indmuringsdåser, rekvirenten har produceret, både nye og gamle.
der ligger et langvarigt udviklingsarbejde bag. overfladen fremkommer ved en fotoæts-
ningsproces, der er udviklet gennem langvarig forskning. overfladen består af små, afrundede
højdepunkter, hvilket gør den mere smudsafvisende og rengøringsvenlig end normalt.
< normen for stikkontakter fastsætter hvilken afstand, der skal være mellem hullerne til stikbe-
nene og herudover, at der i en cirkelflade med en diameter på 39 mm skal være plant rundt om
hullerne. denne sidste norm er fastsat, efter fuga serien er lanceret. rekvirenten har fået dispen-
sation fra denne regel, indtil serien skal redesignes, idet rekvirentens kontakter alene har en plan
flade på 36,5 mm i diameter omkring stikbenshullerne. rekvisiti stikkontakter har på dette punkt
præcis samme mål som rekvirentens, der altså ikke lever op til normen. der gælder i øvrigt ingen
normer for kontakternes ydre mål og udformninger. <
fuga serien sælges dels gennem grossister som louis poulsen og nordisk solar til det professio-
nelle marked, dels gennem grossister som f.eks. jo-el electric, der pakker og sælger produkterne
til detailhandlens gør-det-selv marked i blisterpakninger med brugsanvisning. <
gør-det-selv markedet er blevet attraktivt for salg af kontakter, efter en lovændring i 2001 har be-
virket, at forbrugeren selv må udskifte allerede installerede kontakter. ca. 15 % af de fuga pro-
dukter, rekvirenten sælger, er til gør-det-selv markedet. <”
                                                   - 47 -
det omtalte normmål på 39 mm for stikkontakter er til for at sikre, at stikproppen, når den isættes,
ikke påvirker tangentfunktionen. lauritz knudsen har løbende opnået recertificeringer og dermed
reelt fået en dispensation. der foreligger efter det for vidnet oplyste et mundtligt dispensationstil-
sagn, som skal revurderes, når et nyt design kommer til.
l-control kan klikkes sammen med lk fuga-rammer, men sidder ikke godt fast.
lars w. sørensen har forklaret, at han har været ansat i 15 år hos lauritz knudsen, hvor han er
udviklingsdirektør med ansvar for afbrydere og stikkontakter. han er uddannet svagstrømsinge-
niør.
vidnet står bl.a. for de såkaldte brokkemøder med omkring 25 elektrikere fra dansk elforbund,
hvoraf der holdes 5 - 8 om året. på møderne har elektrikerne mulighed for at fortælle om deres er-
faringer og eventuelle tekniske problemer og fremkomme med idéer, hvilket er en vigtig informa-
tion for lauritz knudsen, som efter møderne jævnligt foretager justeringer af produkterne i ud-
viklingsafdelingen, f.eks. med henblik på tilpasning til ny byggepraksis. lauritz knudsen opnår på
denne måde også en værdifuld loyalitet fra elektrikerne, der føler sig godt behandlet og vælger lk
fuga, som er et meget enkelt produkt at montere. der bruges et tocifret millionbeløb på tilpas-
ning af værktøjer og justeringer mv. om året.
kontakter sidder typisk 10 – 15 cm fra døråbning, hvilket giver mulighed for kontakter med ram-
mer på 5 - 6 cm.
der findes en del andre kontaktserier på det danske marked, som passer ind i det danske dåsesy-
stem, og som har samme funktionalitet som lk fuga, bl.a. gira, som anvendes i større nybygge-
rier og renoveringer, legrand med tilsvarende områder, kennig, der også retter sig mod gør-det-
selv markedet, hvilket tillige thorkild larsen gør med sin ”e-line”, som blev lanceret oktober 2009.
også ”kineservarer” ses på markedet. der er efter vidnets opfattelse store variationsmuligheder
med hensyn til design, og det er ingen nødvendighed, at produkterne skal ligne lk fuga.
klavs larsen har forklaret, at han vedstår sin forklaring for fogedretten, som den er gengivet i fo-
gedrettens kendelse af 8. februar 2005. fra forklaringen gengives:
                                                     - 48 -
”< han er direktør hos og ejer af rekvisitus. han er handelsuddannet i en el-grossistvirksomhed.
han etablerede virksomheden i 1993. indtil da var han ansat i jo-el, der er koncernforbundet med
rekvirenten. virksomheden lader producere, importerer og sælger forskellige el-artikler til det
danske marked. i 2004 havde virksomheden en omsætning på ca. 20 mill. kr. i virksomheden er
alene handelsuddannet personale, idet man køber sig til ekspertviden udefra.
i 2001 blev det tilladt selv at udskifte allerede installerede kontakter. han vurderede derfor, at der
var en markedsmulighed, idet virksomheden allerede havde et veletableret forhandlingsnet. re-
kvirenten var og er førende på markedet, og i detailhandlen er det reelt kun rekvirentens produk-
ter, man ser. de andre kontakter og dåser, der er forevist under sagen, har han aldrig set i detail-
handelen. der er alene begrænset konkurrence på det danske marked, da danmark på grund af sin
størrelse er uinteressant for udenlandske producenter.
han kendte naturligvis rekvirentens fuga serie. han samarbejdede med synertech og et patent-
bureau, patrade a/s samt et reklamebureau, set off, om udviklingen af l-control serien. syner-
tech, som han har samarbejdet med siden 1997, undersøgte markedsmulighederne. opgaven var at
lave et produkt, der ikke krænkede rekvirentens rettigheder. dimensionerne skulle passe til de ek-
sisterende dåser på markedet og i hjemmene. synertech blev derfor forelagt fuga serien.
everflourish kontaktserie var en inspirationskilde ved udformningen af l-control serien. patrade
a/s undersøgte, om l-control serien krænkede nogens rettigheder, hvilket ikke var tilfældet. re-
klamebureauet skulle sørge for markedsføringen af serien som et nyt og anderledes produkt. det
skulle henvende sig til den brede mængde og signalere varme og tryghed. derfor er der menne-
sker med på de billeder, der indgår i markedsføringsmaterialet, bl.a. en gravid kvinde og børn, li-
gesom der er bløde buer i logoet for serien. logoet fremtræder på reklameskilte og pakninger i sort
og mintgrøn, helt i modsætning til rekvirentens hvide pakninger med blå stribe.
en del af seriens produkter er testet af demko. for stikkontakterne er der endnu ikke endelige test-
resultater. det er nyt for ham, at der skal være en plan flade på minimum 39 mm i diameter om-
kring stikbenshullerne, han er ikke tekniker. han vil ikke bestride, at der som på rekvirentens stik-
kontakter, alene er 36,5 mm. demko er spurgt til råds under udviklingen af serien, så han kan
næppe tro, at kontakterne ikke lever op til normen. målene på produkterne er i øvrigt helt tæt på
rekvirentens mål, idet man er bundet af dåsernes dimensioner. hvis de ikke passer til eksisterende
dåser, er de ikke interessante på gør-det-selv markedet, der er rekvisiti helt primære målgruppe.
enhver enkeltdel i serien er imidlertid forskellig fra rekvirentens tilsvarende produkter. grå, sølv,
hvid og sort er helt gængse farver i boligindretningen i dag, og andre farver ville formentlig ikke
kunne sælges. udsalgspriserne på produkterne ligger ca. 10-50 % under rekvirentens priser. re-
kvisitus forventer en omsætning på 10 mill. årligt på l-control serien.
l-control serien blev markedsført den 4. oktober 2004, og den 6. oktober 2004 reagerede rekviren-
ten overfor rekvisitus.
l-control er et registreret varemærke, og l’et, også i l-team, står for hans efternavn, larsen.”
synertech i hong kong havde været leverandør til l-team gennem mange år. synertech er en efter
fjernøstlige forhold lille virksomhed med ca. 350 ansatte. virksomheden er imidlertid meget speci-
aliseret og har 20 ingeniører i udviklingsafdelingen. produktet ”everflourish”, bilag b, som var in-
spirationskilde for l-control, blev solgt i belgien og frankrig, og idéen til l-controls konvekse buer
                                                  - 49 -
er hentet fra dette produkt. kontakten, bilag b, forekommer visuelt kvadratisk, men tangentfladen
er ikke kvadratisk.
vidnet var ikke interesseret i at efterligne lk fuga – tværtimod.
med hensyn til farver var det opgaven at levere, hvad markedet efterspurgte, dvs. hvide og lyse-
grå farver. den rustfri stålfarve fremkommer som en forkromning ved at dyppe plastikken i et kar
med flydende substans, hvilket er en anden metode, end lauritz knudsen anvender. l-teams re-
klamebureau gav udtryk for, at mange var trætte af at rense lk fugas tangentoverflader, hvorfor
l-team valgte en mere glat og fløjlsagtig, men dog mat overfalde.
det var naturligt for l-team at have et 1½ modul i sin serie. modulet er et væsentligt element, der
passede til eksisterende dåser.
l-team fik sine stikkontakter godkendt hos demko, selvom målene ikke svarede til normforskrif-
terne, der skal tilsikre, at man kan tænde og slukke for kontakten, uden at stikproppen berøres.
ved udviklingen af sin produktserie tog l-team udgangspunkt i, hvad der var plads til. ram-
merne på 63 mm har til formål at dække ”forfradåserne”. efterfølgende har også kennig, thorkild
larsens ”e-line” og l-teams egen nye designlinie fået 63 mm-rammer.
udviklingen af l-control-serien tog 3 år, og der er blevet brugt 2 – 2,5 mio. kr. på udviklingen, før
første produkt blev solgt.
l-team valgte helt bevidst den – i forhold til lk fuga – anderledes klikkelyd ved aktivering af
afbryderne. lyden giver en klar respons. vidnet synes, at lk fugas lyd er risikabel, fordi man
mere umærkeligt uforvarende kan komme til at slå strømmen til henholdsvis slukke for den.
tanken med den umiddelbart udskiftelige ramme i l-control-serien var, at den havde praktiske
fordele, f.eks. hvis væggen skulle males, eller hvis man ønskede at skifte rammefarve.
                                                    - 50 -
det er vidnets klare opfattelse, at lk fuga og l-control ikke er kompatible produkter, hverken
for så vidt angår dæksler, planer eller rammer. rammerne er konstrueret til forskellige monte-
ringsmåder.
l-team valgte at markedsføre sine produkter med en grundig brugsanvisning, uanset hvordan
produkterne blev solgt, mens lauritz knudsen alene har brugsanvisning i sine blisterpakninger og
altså ikke i de løse poser.
l-team udarbejdede et gennemført salgsmateriale til brug for markedsføringen af l-control-serien
med foldere, hængerskilte og gennemarbejdet emballage. alt blev, med bistand fra et reklamebu-
reau, designet forfra, og der blev lavet forbrugerundersøgelser. de oplevede hos l-team, at de
havde ramt noget rigtigt.
2 – 3 dage efter at de var kommet på markedet, fik de et langt brev fra lauritz knudsens advokat.
brevet rystede vidnet, der heller ikke brød sig om, at det samtidig var sendt til l-teams større kun-
der.
mærkerne kira og legrand opererer ikke på l-teams marked, som er gør-det-selv markedet. ken-
nig kom hurtigt til, efter at l-control var blevet stoppet. thorkild larsen kom på markedet for ca. 2
måneder siden.
ethvert barn ved, at kontakter ser ud, som de gør, altså typisk kvadratiske. det er det samme i det
meste af verden. folk siger, at lauritz knudsens design ikke er nyt, men minder om f.eks. 20 – 30
tyske produkter, der også har kvadratiske tangenter. vidnet bekendt stammer den første jung-
kontakt tilbage fra midten af 1960’erne. jung blev demko-godkendt i 1969, hvilket stemmer med,
at en ansøgning blev indgivet 5 – 6 år før.
jung har ikke haft betydning for udviklingen af l-control. vidnet kendte den ikke, og den duk-
kede op som en udløber af fogedsagen.
vidnet er enig i, at tangentfladen ikke nødvendigvis er bundet til at være 45x45 mm, og han er li-
geledes enig i, at den ikke nødvendigvis skal være kvadratisk. i den relation kunne man tænke sig
hvad som helst.
                                                    - 51 -
det er rigtigt, at l-control-stikkontakten ikke var godkendt, da l-team startede markedsførings-
tiltagene. l-team havde imidlertid fået stillet i udsigt, at en godkendelse ville være på plads inden
markedsføringen, hvilket ikke kom til at holde stik, idet godkendelse kom dagen efter, at fogedsa-
gen sluttede.
henrik petersen har forklaret, at han er uddannet svagstrømsingeniør og har haft ansættelser hos
siemens, kirk og danfoss, før han i 1999 blev leder af zaccos patentafdeling. han har siden 2002
været hos patentbureauet patrade a/s, hvor han er partner. han kan vedstå sin forklaring for fo-
gedretten som gengivet i fogedrettens kendelse af 8. februar 2005 med den tilføjelse, at han og
klavs larsen under deres møde også havde 2-3 andre kontakter foran sig udover en lk fuga,
bl.a. kontakten ”everflourish”, bilag b, ligesom de sad med en række dokumenter, herunder ca. 10
patentskrifter. fra forklaringen citeres:
”< han havde i sommeren 2002 et møde med klavs larsen, der bad ham undersøge, om der var
registreret rettigheder for stikkontakter. han lavede en databaseundersøgelse, men der var ikke
gældende rettigheder registreret. <
l-control serien består ikke af de samme komponenter som fuga serien. forfra er det svært at se
forskel, men fra siden er forskellen tydelig. krumningen af tangenten er modsat, og rammen buer
også i modsætning til fuga. der er forskel i overfladen, og klik-lyden, når der tændes, er forskel-
lig. han ved ikke, om der er særlige overvejelser bag kliklyden. han og klavs larsen diskuterede
designet, og de søgte at skabe en forskel til fuga serien. de sad med fuga kontakterne, mens de
diskuterede. han undersøgte ikke normer for kontakter og ved ikke, at der gælder en norm om, at
der skal være en plan flade i cirkelform med en minimums diameter på 39 mm rundt om stikhul-
lerne. der gælder ikke i danmark en standard for dåser, men rekvirentens dåser findes i stort set
alle huse, og danner dermed en standard for, hvorledes kontakter skal udformes for at passe til då-
serne. der er også grænser for, hvor bred rammen kan være, idet der ofte ikke er plads til en bre-
dere ramme. tilslutningen af kontakten sker med skruer i modsætning til rekvirentens klipstil-
slutning. det har ingen betydning for udseendet. kontakterne kunne nok godt laves på en helt an-
den måde, hvis man designede helt forfra, men resultatet ville måske ligne fuga serien mere, end
tilfældet blev. det er hans opfattelse, at l-control serien er mere rengøringsvenlig end fuga se-
rien fordi den er glattere, og dette har han også fået bekræftet af en mekanikers kone.”
opgaven for l-team var at være nyskabende og skabe mest mulig afstand til eksisterende pro-
dukter, herunder lk fuga, således at en forvekslingsrisiko blev imødegået. dette lykkedes efter
vidnets opfattelse. vigtigt i denne forbindelse var, at tangentens krumning var den modsatte af lk
fugas, og at rammerne krummede modsat tangentformen, mens lk fuga har lige rammer. men
også klikkelyden og tangentens glatte overflade er anderledes, hvilket gør den mere rengørings-
                                                  - 52 -
venlig. med til at skabe afstand var også en helt anderledes markedsføring. l-teams produkter
skulle udgøre et alternativ.
henning schmidt-petersen har forklaret, at han er udlært elektriker og elektroingeniør. han kom
til servodan i 1976 og har været direktør siden 1985. servodan, der startede virksomhed i 1955,
producerer og sælger elektronisk materiale til el-grossister og har siden 1960’rne også eksporteret.
vidnet har siddet 12 år i elektricitetsrådet.
i 1971 valgte servodan firmaet classen-smidth til distributør af sine produkter. classen-smidth
var delvist ejet af lauritz knudsen. den første jung-afbryder, ls 90, var oprindeligt tegnet i 1967
og blev markedsført i holland og tyskland i 1968-69. i danmark, hvor man benyttede et mono-
bloksystem, kunne den ikke godkendes. ca. to år senere, i 1971, blev en ny jung-afbryder udvik-
let. denne model havde mere afrundede hjørner. efter at en godkendelsesprocedure var taget op i
1977, blev den godkendt i 1978. tysk brochuremateriale, startende med ”das program <”, blev til
det danske ”jung < et program med plan i”, bilag s 5. jung blev lanceret som noget helt nyt.
omkring 1975-76 var udviklingsdirektør poul madsen og andre fra lk nes med vidnet på besøg
hos jung i tyskland, hvor jungs produktion blev vist frem. jungs produkter var kendte i for-
vejen fra europæiske messer. jungs kontakter var måske ikke generelt kendte, men selvfølgelig
vidste lk nes, hvad der rørte sig.
jung var allerede i 1969 et rammesystem med enkelt-rammer, to-rammer og tre-rammer, mens
man i danmark havde et monobloksystem, hvor de enkelte afbrydere monteredes hver for sig. da
man i danmark i 1970’rne gik væk fra monobloksystemet, gik man over til rammesystemet.
1½-modulet, stikkontakten, findes kun i danmark, hvor den har kørt på en dispensation. kvadra-
tiske afbrydere ses overalt i udlandet og må betegnes som standard.
jung trak sig fra det danske marked først i 1980’rne. udover parternes produkter kan nævnes
mærkerne kennig og gira, som har under 5 % af markedet.
                                                  - 53 -
parternes synspunkter
lauritz knudsen har anført, at lk fuga, der, som anført i syns- og skønsmandens svar på
spørgsmål 1, er et system-design, nyder ophavsretlig beskyttelse. dette støttes af skønserklærin-
gens svar 2, ”meget selvstændigt design”, 3, ”et banebrydende design” og 7, hvor skønsmanden
bekræfter lk fugas særpræg. under afhjemlingen udtrykte skønsmanden endvidere, at der er ta-
le om et ”afsindigt vellykket design”. skønsmanden tager derimod fejl i sin besvarelse af spørgs-
mål 4, hvor skønsmanden omtaler ”den kvadratiske arketype af en kontakt”, med afsæt i jung-
kontakten. det ophavsretlige nyhedskrav er ikke objektivt, men subjektivt, hvor dobbelt-
frembringelser anerkendes. det fremgik netop af jørgen juhls forklaring, at han ikke havde kend-
skab til jung, da lk fuga blev tegnet. hertil kommer, at den tidlige jung-kontakt, ”jung 1”,
der blev registreret som godkendt i danmark i 1969, fremstår som en enkeltafbryder, hvor det ikke
vides, om den indgik i en serie. ”jung 1” havde skarpe kanter og må som tysk kontakt have haft
et standardmål på 71 mm. det ligger efter bevisførelsen fast, at den ikke blev markedsført i dan-
mark. da syns- og skønsmanden fik forevist et bedre foto i retten, konstaterede han en helt anden
kontakt end den, han oprindeligt havde fået forevist.
det er dokumenteret, at jørgen juhl opstartede designprocessen af lk fuga, før ”jung 2” blev
godkendt og markedsført i danmark. datoerne på de fremlagte udviklingstegninger er naturligvis
rigtige, og sådanne tegninger fremkommer først, når man er et godt stykke fremme i designpro-
cessen. der er ikke grundlag for betvivle rigtigheden af jørgen juhls forklaring. at lauritz knud-
sen har udstillet på hannover-messen, dokumenterer ikke, at man havde kendskab til jung-kon-
takten. mon ikke vidnet henning schmidt-petersen bytter om på datoerne her ca. 40 år senere. de
oplysninger om dateringer mv., som fremkom, har ikke været fremme under sagens forberedelse.
der er ingen dokumentation for, at lauritz knudsen kendte til jung før 1979. det fremgår da og-
så af syns- og skønserklæringen, sammenholdt med skønsmandens forklaring, at lk fuga tog af-
sæt i lauritz knudsens tidligere plantangent-serie. jung’s reklamebrochure, bilag s5, ”jung – et
program med plan i”, illustrerer, at jung efterfulgte plantangent, hvilket yderligere underbygges
af, at der, som det var tilfældet med plantangent-serien, spilles på de forskellige farver. som det i
øvrigt fremgår af skønsmandens svar på spørgsmål 22, fejlagtigt gengivet som spørgsmål 21, er der
betydelige forskelle på ”jung 2” og plantangent. yderligere forskelle i forholdet mellem ”jung
2” og lk fuga udledes af svar 27-30, hvor navnlig svar 30 om modulrammerne må fremhæves.
jung’s afbrydertangent svarer målmæssigt til selve elementet; der er ingen sprosser imellem ele-
menterne; systemet betegnes som ”bridgeless”. til sammenligning er lk fugas tangentflade 45
                                                  - 54 -
mm. og ved to tilstødende kontakter er der en sprosse på 5mm. så lk fuga kan ingenlunde an-
ses for at være en nedskaleret jung, idet tangentfladen så skulle have været 50 mm, hvortil kom-
mer den manglende sprosse. de to designløsninger er således forskellige. hertil kommer, at jung
i modsætning til såvel plantangent og lk fuga ikke har 1½ modul.
skønsmandens forklaring om, at lk fuga-systemet udgør ”et afsindigt virvar”, må skyldes
manglende kendskab til området og forståelse for, hvordan systemserien fungerer. den eneste for-
skel er 1½-modulet. også omtalen af jaguarkontakten i skønserklæringen, svar på spørgsmål 25, er
uforståelig. denne rektangulære kontakt i helt andre dimensioner har intet med sagen at gøre.
skønsmandens manglende indsigt illustreres eksempelvis også af svarene på spørgsmål 37, 38 og
39. det er yderst farligt, når skønsmanden foretager undersøgelser på internettet eller inddrager
sine egne erfaringer fra udlandsrejser i besvarelserne. om de fremlagte kvadratiske kontakter er
der at sige, at det er uoplyst, hvornår de er markedsført, og der er, hvilket l-team har erklæret sig
enig i, ingen dokumentation for, at nogle af disse daterer sig før lk fuga. det kan lægges til
grund, at da l-control kom frem, var der ingen andre kvadratiske kontakter end lk fuga, der
udnyttede de danske modulmål. i svaret på spørgsmål 17 har skønsmanden vovet sig ud i en juri-
disk misforståelse. også funktionsbestemte og meget enkle frembringelser, som f.eks. d-line og
vola, bukkede rør i forskellige former, kan være ophavsretligt beskyttet, og lk fuga har krav på
samme retsstilling. skønsmandens uddybende besvarelse (spørgsmål 45) hviler på en misforståelse
af gældende ret.
skønsmanden burde have foretaget en selvstændig vurdering af, om lk fuga har ophavsretlig
beskyttelse og kommet frem til, at dette er tilfældet på grundlag af følgende forhold: lk fuga er
en veldesignet produktserie. designet har eksisteret i snart 40 år og må betegnes som tidløst. det
er egnet til at indgå i mange forskellige sammenhænge og miljømæssige indretninger, f.eks. boli-
ger, butikker, kontorer, fabrikker mv. alle elementer kan bruges alle steder. designet har opnået
diplom som bevis for optagelse i dansk design index. det er oplagt, at lauritz knudsens tidligere
designchef på grund af inhabilitet ikke har deltaget i voteringen. designet har endvidere opnået et
tysk designdiplom (industrieform hannover) med deraf følgende presseomtale. designet er omtalt
i artikler. arkitekt claus cornelius hansen, som ofte er brugt som syns- og skønsmand, betegnede
i erklæringen for fogedretten lk fuga som ophavsretligt beskyttet, og det samme fremgik af
knud holschers erklæring fra august 1996. tilsvarende fremgik det af christian bjørns forklaring
for fogedretten, at designet ikke kun var funktionsbestemt.
                                                    - 55 -
det gøres med de anførte betragtninger gældende, at sø- og handelsretten uden problemer kan
tilsidesætte skønserklæringen, når den sammenkobler lk fuga med jung, og når der tales om
en kvadratisk arketype. skønsmanden tager fejl både juridisk og faktuelt.
lk fuga er endvidere beskyttet efter markedsføringsloven, der har et selvstændigt område ved
siden af ophavsretsloven. det er en forudsætning, at produktet er resultatet af en vis selvstændig
skabende indsats, og at det har et vist særpræg. disse betingelser er opfyldt for lk fuga, og der
henvises til de samme argumenter herom som for ophavsretten. er produktet udelukkende af
funktionsbestemt karakter, er det ikke beskyttet efter markedsføringsloven. udformningen af lk
fuga er ikke udelukkende funktionsbestemt. forud for lk fuga fandtes en lang række tidligere
kontakter. minitangenten var den første kvadratiske kontakt. det er dokumenteret, at lk fuga er
overordentligt velindarbejdet på markedet, og at der har været anvendt betragtelige summer på
markedsføring. der afholdes ”brokkemøder” med de autoriserede installatører. det er uden be-
tydning for den markedsføringsretlige vurdering, om jung eventuelt kortvarigt var på det dan-
ske marked omkring 1980. det er den aktuelle position på markedet, der er afgørende.
med hensyn til krænkelsesvurderingen bemærkes, at lk fuga er beskyttet mod efterligninger i
medfør af ophavsretsloven, hvor det alene er formen, der er beskyttet, og hvor vurderingen bygger
på en helhedsbedømmelse, samt markedsføringsloven, hvor produktets markedsmæssige identitet
beskyttes. der skal foretages en sammenligning produkt for produkt, dvs. ramme overfor ramme
og afbryder overfor afbryder, men også serierne i helhed må vurderes. l-control udnytter samme
monteringssystem, hvilket kun plantangent har gjort tidligere. når elementerne ses forfra, ser man
ikke, at der er forskelligheder mellem produkterne. produkterne har en fælles identitet, selvom
krumningen på tangenterne er henholdsvise konvekse og konkave. selve det, at der er krumnin-
ger, skaber distance til de tidligere tangenter. ved dobbeltafbrydermodulerne har l-team valgt
samme løsning med to lige store halvdele uden sprosser imellem. ved 1½-modulerne er ligeledes
valgt samme opbygning med tangenten foroven og fladen med stikket for neden. forskellen i må-
lene for de smalle rammer er så lille, at den ikke ses. de brede rammer er identiske. et argument
om, at rammerne jo skal kunne dække dåsen forfra, er opfundet til lejligheden og var ikke fremme
i fogedretten. der er i øvrigt intet, der hindrer, at rammerne var bredere. når rammerne ses forfra,
anes forskellene ikke. der gøres brug af samme formelementer. at l-teams rammer har konkave
”bølger”, må anses for overflødigt. bølgerne er ikke smukke og passer ikke til designet. ved 2½-
                                                   - 56 -
modulet findes først en bølge på 50 mm, så 2 bølger a 75 mm. disse bølger egner sig ikke til desig-
net og passer ikke harmonisk til modulet. farverne er de samme. selv den hvide farve, som lau-
ritz knudsen selv har udviklet, går l-team meget tæt på. det må således konkluderes, at l-control
ikke er udtryk for nogen form for selvstændigt design. at designet skulle være inspireret af
everflourish-kontakten, kan være vanskeligt at se, når det tages i betragtning, at everflourish er et
rektangulært produkt.
med hensyn til de subjektive forhold, som navnlig har betydning i relation til markedsføringslo-
ven, er det vanskeligt at forstå, hvorfor l-controls mål lige skulle være 45x45 mm som lk fuga.
l-teams rådgiver, henrik petersen, sad med lk fuga foran sig, som det blev forklaret i foged-
retten. det er forståeligt, at forklaringen, som det skete i sø- og handelsretten gerne blødes lidt op,
men fogedrettens gengivelse af vidneforklaringen er rigtig. man sad med lk fuga foran sig, og
den lige rammelinie blev til en buet rammelinie, og tangenten kom til at bue modsat af lk fuga.
mest tydeligt forholder det sig med 1½-modulet, hvis mål på 37 mm er helt identisk med lk fu-
ga, uanset at den gældende norm er 39 mm, hvilket lk fuga altså ikke opfylder. l-team un-
dersøgte ikke normerne selv, men sad blot med lk fuga og tog et identisk målmæssigt ud-
gangspunkt. det er et helt klassisk bevis: også fejlene kopieres. l-controls 1½-modul giver det
samme helhedsindtryk som lk fugas. for den almindelige forbruger, der ikke har parternes
produkter foran sig på samme tid, er produkterne i det udviskede erindringsbillede egnet til at
blive forvekslet.
i overensstemmelse med jørgen juhls forklaring kan det lægges til grund, at der består ganske
mange kombinationsmuligheder med hensyn til design af modulerne. det danske modulmål er
50x50, og dette minimumsmål skal opfyldes for at kunne komme ind på det danske marked. men
målene kan omvendt være så store, det skal være. skønsmandens erklæringsbilag 1 til skønserklæ-
ringen bygger på forkerte forudsætninger og tager, hvilket er forkert, udgangspunkt i designet af
lk fuga.
markedsføringsretligt må det yderligere tages i betragtning, at l-control produkterne på emballa-
gen er afbildet uden rammer, hvorved det i forhold til lk fuga er meget vanskeligt, ja nærmest
umuligt at se forskel. på markedsføringstidspunktet var det ikke rigtigt, som det ellers fremgår af
reklamer, at l-control var demko-godkendt. de indretningsfotos, som ses i l-teams markedsfø-
ringsmateriale, er opbygget på samme måde som lk fugas. som det også fremgår af skønsrap-
                                                  - 57 -
porten, er lk fuga et systemdesign, og l-control udnytter dette system. l-control går på nogen
punktere tættere på lk fuga end på andre punkter, men helheden må forbydes. under alle om-
stændigheder går 1½-modulet samt rammen for tæt på, og dette modul er helt centralt for serien.
en række ubetydelige detaljer er uden betydning for sagens afgørelse, f.eks. tangenternes over-
flade, rundingerne af overkanten af rammerne, om rammerne eller modulerne monteres først, om
der anvendes skruer eller klemmer til monteringen, hvordan klikkelyden er ved aktivering af af-
bryderdelen etc. det eneste, som lauritz knudsen protesterer imod, er det præcise design og ud-
tryk, som l-control serien har fået. lk fuga er stærkt indarbejdet og har derfor stor beskyttelse.
konkurrenceretlige monopolbetragtninger er uden betydning, når der er tale om eneretsproblem-
stillinger. hvis en markedsposition er stærk, og en produktindarbejdelse derfor også er det, gælder
en udvidet rettighedsbeskyttelse. knud holschers bemærkninger om lk fugas markedsposition
er fra 1996.
med hensyn til påstanden om erstatning bemærkes, at der, da l-control-produkterne blev solgt,
ikke var andre på markedet. salg af l-control har derfor reduceret salget af lk fuga tilsvarende.
det betydelige restlager, som l-team ligger inde med, skal destrueres, jf. markedsføringslovens §
20 og ophavsretslovens § 84.
l-team skal godtgøre lauritz knudsen omkostninger for fogedretten og syn og skøn, som er betalt
med 235.800 kr., hvortil kommer afhjemling for sø- og handelsretten. udsættelsen af hovedfor-
handlingen i september 2009 skete, for at l-team kunne forberede sig på lauritz knudsens præci-
sering af sine påstande, men det må bemærkes, at de korrigerede påstande ikke har givet l-team
anledning til yderligere bemærkninger, selvom retten havde fastsat en frist til l-team herfor, jf.
retsbogen.
l-team har anført, at el-kontakter, hvis basale formål er at lede strøm, skal leve op til en række
tekniske lovgivningskrav, der bl.a. skal sikre mod brand, og mod at brugerne får stød. kontakterne
skal herudover bl.a. passe til de stikdimensioner, som findes i samfundet. som det fremgår af det
fremlagte materiale fra konkurrencemyndighederne, er lauritz knudsen den primære aktør på
markedet. det fremgår i overensstemmelse hermed af knud holschers erklæring af 1. august 1996,
at lk fuga dækker næsten 100 % af det danske marked, og af vidnet henning schmidt-petersens
forklaring kunne udledes, at lk fuga har 95 % af markedet. vidner har forklaret om andre mær-
                                                  - 58 -
ker, gira, legard, kennig, men de ses ikke og er stort set ikke eksisterende på markedet. og lau-
ritz knudsen gør, hvad man kan, for at opretholde denne position, hvilket illustreres af konkur-
rencestyrelsens ”konkurrenceredegørelse” 2001 om lauritz knudsens grossistaftaler. situationen
er reelt, at lauritz knudsen har monopol på markedet. dette finder udtryk i de dimensionsmæs-
sige krav til kontakterne. de indre mål er dikteret af indmuringsdåserne, der også begrænser de
ydre mål. kontakterne monteres helt ud til dørkarmene, hvilket gør, at de ikke kan produceres
større end lk fuga. via sin altdominerende markedsposition har lauritz knudsen opbygget det-
te system med meget snævre grænser for variation i dimensioner. at det forholder sig sådan, er
bekræftet af skønsmanden i svar på spørgsmål xi [anført som xii]. de snævre grænser for variati-
oner er yderligere beskrevet i svarene på spørgsmål 16 og 34c. også kennig-kontakterne opererer
med rammemål på 63 mm. det er ubestridt, at lauritz knudsen ikke har nogen eneret til dimensi-
onerne, som lauritz knudsen selv omtaler som ”det danske mål”. det må medgives, at lauritz
knudsens kontakter er unikke i danmark, allerede fordi de er de eneste, der findes. men ser man
på europa uden for danmark, findes der uhyre mange kontakter, der ligner lauritz knudsens,
hvorom henvises til bilag 69 og bilag s6 og s7.
”jung 1”, der havde skarpere kanter end ”jung 2”, blev udviklet i 1967 og godkendt i danmark i
1969. ”jung 2” blev udviklet i tyskland i 1971. det var ”jung 2”, som skønsmanden tog ud-
gangspunkt i i sin besvarelse. han troede blot, at ”jung 2” var ”jung 1”, men hans besvarelse er
helt i orden. plantangent kom først på markedet i 1975. med hensyn til dateringerne på de frem-
lagte udviklingstegninger for lk fuga bemærkes, at der ses to dateringer med års mellemrum.
om den første dato kan lægges til grund, hviler alene på jørgen juhl forklaring. som det fremgik
af henning schmidt-petersens forklaring, var jung-kontakterne med på hannovermesserne, hvor
lauritz knudsen også var repræsenteret. det fremgik af forklaringen endvidere, at folk fra lauritz
knudsen sammen med vidnet var på besøg på jung-fabrikken i 1975-76, altså samme år, som
plantangent kom på markedet og 5-6 år før lk fuga. det er helt usandsynligt, at lauritz knud-
sen ikke kendte jung. det underbygges yderligere af, at lauritz knudsen selv vedrørende han-
nover-messen i 1977 (bilag 60) omtaler, at det var 8. gang, at man udstillede sit produktprogram på
messen. det må derfor anses for sandsynligt, at lauritz knudsen fandt inspiration til sit senere
udviklingsprogram fra jung. dette er også skønsmandens opfattelse, som det fremgår af svarene
på spørgsmål v og vi. der henvises endvidere til svar på spørgsmål viii. det må haves for øje, at
jung også havde et modulsystem. skønsmandens erklæringer er gennemarbejdede og kan lægges
                                                  - 59 -
til grund – også når skønsmanden taler om en ”kvadratisk arketype”. at det er relevant at tale om
en sådan, er bekræftet af de øvrige produkters fremtoning.
l-team, der efter den nye lovgivning så en forretningsmæssig mulighed i gør-det-selv markedet,
gjorde sig umage for at differentiere sig fra lk fuga. l-team søgte rådgivning hos synertech i
hong kong og patent- og varemærkebureauet patrade. selvfølgelig kendte l-team lk fuga, men
det er ikke ensbetydende med, at man kopierede lk fuga. patrade’s henrik petersens forklaring
er rigtig. man sad med flere forskellige modeller og produkttegninger og hentede inspiration til de
buede linier på rammer og tangentflader i produktet everflourish. man gjorde sig store anstren-
gelser for at differentiere sig inden for de bundne dimensionsrammer. l-controls design skyldes en
selvstændig og skabende åndsindsats, hvilket støttes af skønsmanden svar på spørgsmål 15. op-
gaven for l-teams reklamebureau var at skabe en egen identitet for l-control, hvilket afspejler sig i
annoncer, f.eks. bilag 13, emballager og udstillingskoncept i forretningerne, bilag r. l-team, som er
en lille virksomhed, har brugt tre år på at udvikle l-control og 2 - 2,5 mio. kr. i udviklings- og
markedsføringsomkostninger. dette har man selvfølgelig ikke investeret for at snylte, men for at
skabe sin egen produktidentitet.
det gøres gældende, at lk fuga ikke er ophavsretligt beskyttet. nyhedskravet er ikke opfyldt.
”jung 1” med de skarpe kanter var fremme i 1969, og ”jung 2” med de mere afrundede hjørner
daterede sig ifølge henning schmidt-petersens forklaring til 1971. lk fuga må have været inspi-
reret herfra, hvilket også skønsmanden mener, som det fremgår af svarene på spørgsmål v og vi.
de priser, som lk fuga har fået, siger intet om nyhedsspørgsmålet. i juryen bag diplomet for op-
tagelse i dansk design index sad bl.a. lauritz knudsen tidligere designchef, henning andreasen.
diplomet fra hannover gjaldt en datastikdåse. med hensyn til spørgsmålet om værkshøjde kan det
lægges til grund, at det eneste, som adskiller lk fuga fra tidligere produkter, er tangentens kon-
kave form samt tangentens overfladekvalitet. de øvrige detaljer er mere eller mindre funktionsbe-
stemte – der henvises til skønsmanden svar på spørgsmål 16, 17, 34a, 36a-d og 45. l-team kan til-
slutte sig skønsmandens bemærkninger om den kvadratiske arketype, som begge parters produk-
ter benytter. l-team er endvidere enig med skønsmanden i, at de fleste mennesker ikke opfatter
kontakter som designobjekter.
hvis retten måtte nå frem til, at lk fuga både opfylder nyhedskravet, og at produktet har
værkshøjde, gøres det gældende, at beskyttelsen er meget snæver. der henvises til dommen i ufr
                                                  - 60 -
2002.1715h (”myren”). dommen har mange lighedspunkter med nærværende sag, og det er med
dommen in mente meget svært at se, hvordan l-control-produkterne kan være en krænkelse af lk
fuga, når ”jackpot”-stolen ikke krænkede ”myrens” ophavsretlige beskyttelse. flere af de
spørgsmål, som var temaet for syn og skøn i dommen, er parallelle med dem, som er besvaret i
nærværende sag. ved udviklingen af l-control var det, som det er fremgået af klavs larsen og
henrik petersens forklaringer, opgaven at differentiere produkterne fra lk fuga, hvilket er støt-
tet af skønserklæringen i svar 15 og 16.
med hensyn til de enkelte produktenheder bemærkes, at tangenterne er forskellige med henholds-
vis konvekse og konkave buer. lk fugas rammer er lige, mens l-controls er buede. l-team har
herved i realiteten gjort, hvad man kunne for inden for de givne rammer at skabe forskel. dette
støttes også af skønserklæringens svar på spørgsmål 16. de brede rammers funktion har været at
dække for monteringsdåsen, og rammerne har man på grund af pladsforholdene til dørkarm eller
paneler ikke kunnet gøre bredere. også produktet kennig har samme rammemål. lauritz knud-
sen kan umuligt have ophavsret til et rammemål på 63 mm. det må bemærkes, at produkterne ik-
ke er kompatible. nok kan l-control-modulerne indføres i en lk fuga-ramme, men den kan ikke
sidde fast og er derfor ikke en mulighed i virkelighedens verden. at 1½-stikkontaktens af-
dækningsflade har nøjagtig samme dimension som lk fugas, skal man ikke undre sig over, som
skønsmanden gør. det ligger klart, hvilket jørgen juhl bekræftede, at dimensionerne var nødven-
diggjorte af, at stikket ikke måtte komme i karambolage med afbryderen. men det er under alle
omstændigheder ikke dér, designudtrykket ligger.
det er med andre ord vanskeligt at se, hvad det egentlig er, l-team krænker med sin l-control-se-
rie. det er ikke målene på 45x45m mm, det er ikke rammerne, det er ikke farven ”børstet stål”, som
ifølge skønsmanden (svar 17) er et fra lk fuga ”klart differentieret” udtryk, og det er ikke far-
verne grå og hvid, som er helt gængse for kontakter, ja, man ser vist nærmest aldrig andre farver
end netop disse. hertil kommer, at tangentoverfladerne adskiller sig – lk fuga er nubret, l-
control er glat -, og den optiske komfort er forskelligt. l-control kræver et højere aktiveringspres
og har en helt anden klikkelyd, og disse forhold er udtryk for helt bevidste valg.
kun afdækningsfladen på 1½-stikmodulet er ens. men dette modul findes kun i danmark, og det
er ikke muligt at skabe en modulserie, hvis man ikke har dette modul med. dette er lauritz knud-
sen vist også enig i.
                                                  - 61 -
det har ikke været muligt for l-team at gøre væsentligt mere, end man har gjort, og lighederne er
ikke så store, at der foreligger en krænkelse. bevisbyrden for en krænkelse påhviler lauritz knud-
sen, og det må bemærkes, at syns- og skønserklæringen ikke støtter lauritz knudsen væsentligt.
de ensidige erklæringer er ikke afgørende. der er også erklæringer til fordel for l-team.
det er muligt, at kravene til særpræg efter markedsføringsloven er opfyldt for lk fuga, og det
medgives, at man – muligvis fordi l-control kom på markedet – har brugt mange midler på mar-
kedsføring i 2004. men l-control har ikke krænket lk fugas mulige rettigheder efter markedsfø-
ringsloven. det kan efter skønserklæringen lægges til grund, at de konkurrerende produkter ikke
under de givne omstændigheder har den forudsætningsmæssige høje grad af lighed. og l-team
har ikke haft nogen intention om at snylte, tværtimod. man har brugt 2-2,5 mio. kr., svarende til 10
% af omsætningen, for at undgå at komme til at snylte. disse midler ville jo være overflødige, hvis
man blot agtede at kopiere lk fuga. hvis l-control ligger tæt op ad lk fuga, ligger l-control
også tæt op ad andre, udenlandske kontakter, og det samme gør lk fuga selv. og det kan ikke
være rimeligt, at det på det danske marked kun er lauritz knudsen, som har mulighed for at in-
spireres af udenlandske produkter.
lauritz knudsen har ikke dokumenteret at have lidt noget tab. der er ingen dokumentation for
markedsforstyrrelse.
med hensyn til sagsomkostninger gøres det under alle omstændigheder gældende, at en række af
lauritz knudsens spørgsmål har været helt uden relevans for sagens tvistepunkter, herunder
spørgsmålene om antennestik, bolde osv. udsættelsen af hovedforhandlingen fra september til de-
cember skyldtes lauritz knudsens ønsker om at ændre sine påstande. de omkostninger, som ud-
sættelsen medførte, herunder rejseomkostninger til parter, advokat og vidner, må lauritz knudsen
bære.
sø- og handelsrettens afgørelse
indledningsvis
                                                  - 62 -
rettens argumentation tager afsæt i parternes produktserier, henholdsvis lauritz knudsens lk
fuga og l-teams l-control, hvilket modsvarer, hvordan sagen - med væsentlig basis i skønser-
klæringerne - grundlæggende er forelagt for retten.
beskyttelse efter ophavsrets- og markedsføringloven
lauritz knudsens lk fuga-kontaktserie, der afløste plantangentserien, introduceret på markedet
i 1975, blev udviklet af lauritz knudsens designchef jørgen juhl over nogle år fra 1977 og frem og
markedsført fra marts 1981. uanset de historiske oplysninger fra slutningen af 1960’rne og frem
om det tyske kontaktmærke jung og dette mærkes tilstedeværelse en kort overgang på markedet
i danmark, formentlig 1978-80, er det rettens vurdering, der har støtte i de foreliggende skønser-
klæringer, herunder svarene på spørgsmål 2,3 og 7, og andre oplysninger i sagen, at lk fugas
kontaktserie med sine enkle, rene linier og selvstændige design, der genkendes i alle seriens mo-
duler og dermed giver serien et stærkt designmæssigt fællesskab, og som på en æstetisk vellykket
måde kan indgå i helt forskelligartede private og erhvervsmæssige indretningsmiljøer, må anses
for ophavsretligt beskyttet. såvel kravene til nyhedsværdi som værkshøjde anses således for op-
fyldt. lk fuga er endvidere beskyttet mod efterligninger i medfør af markedsføringsloven.
generelle bemærkninger
lk fuga, som, jf. f.eks. skønserklæringens svar på spørgsmål 1, kan betegnes som et system-de-
sign, er udviklet til, hvad der under sagen er omtalt som det danske mål på 50x50 mm, som er det
altdominerende og gennemgående modulmål i boliger, butikker, fabrikker etc. dette mål, som ef-
ter det fremkomne er forholdsmæssigt betydeligt mindre end modulmålene i andre lande, er in-
troduceret af lauritz knudsen selv. det lægges som ubestridt og som fastslået af syns- og skøns-
manden, f.eks. svar på spørgsmål 34a, til grund, at det danske mål udstikker minimumsgrænser
for el-kontaktprodukternes ydre dimensioner. det lægges efter skønserklæringerne, der stemmer
med rettens sagkyndige vurdering, videre til grund, at det danske modulmål også sætter relativt
snævre maksimumgrænser for el-kontaktprodukternes ydre dimensioner. disse ydre maksimum-
grænser vil for ”gør-det-selv”-markedet i praksis også være reduceret som følge af, at de eksiste-
rende kontakter i indstiksdåserne mv. i betydeligt omfang vil være placeret ganske tæt på dørkarm
eller panel (skønsmandens svar på spørgsmål xi).
en el-kontaktserie må som markedsprodukt betegnes som grundlæggende funktionelt, hvilket i
sig selv sætter grænser for de designmæssige udfoldelsesmuligheder, som endvidere er begrænset
                                                  - 63 -
af stikdimensioner, normer og lovgivningskrav. det må antages, at der som følge af lk fugas
mangeårige, dominerende produktudbredelse i befolkningen har udviklet sig nogle tilvante fore-
stillinger med hensyn til, hvordan el-kontakter ser ud.
krænkelsesspørgsmålet
lk fugas design må betegnes som klassisk, funktionalistisk, enkelt og diskret og, som forklaret
af jørgen juhl, stilfærdigt og universelt. denne enkle, universelle klassicisme, der således kende-
tegner lk fuga, har base i brugen af ganske få, i stilistisk henseende helt enkle og frit tilgænge-
lige formgivningselementer, herunder den i dimensions- og udtryksmæssig henseende domine-
rende, kvadratiske, konkavt buede tangentflade.
når designets stilistiske enkelhed og de under de generelle bemærkninger anførte omstændighe-
der tages i betragtning, finder retten, at lk fugas ophavsretlige beskyttelse må anses for overor-
dentlig snæver og begrænset til meget nærgående efterligninger. da l-teams l-control-serie på
grund af de under forholdene ikke ubetydelige designmæssige variationer med hensyn til tangent-
runding, der modsat lk fugas er konveks, og buede rammer i nogen grad giver en i forhold til
lk fuga differentieret produktfremtoning, findes ophavsretten til lk fuga efter en helhedsbe-
dømmelse ikke at være krænket.
under hensyn til de fremtoningsmæssige forskelle mellem parternes produktserier, der tillige om-
fatter mindre forskelle med hensyn til diverse dimensioner, farvenuancer og materialeudtryk, fin-
des l-team med lanceringen af l-control-serien til gør-det-selv markedet i 2004 heller ikke at have
handlet i strid med god markedsføringsskik. oplysningerne om l-teams markedsføring, der ud-
over reklamematerialet med indretningsfotos, som lauritz knudsen har henvist til, ved lancerin-
gen af serien også omfattede introduktion af eget serienavn, logo og emballagekoncept i sort-grøn
farvekombination og endvidere bl.a. markedsføring på hjemmeside og annoncering i tilbudsaviser,
findes ikke at give grundlag for en anden vurdering.
afslutningsvis
da der ikke ses at være holdepunkter for et andet resultat for så vidt angår seriernes enkeltpro-
dukter – dvs. afbryder-, kontakt-, og kombinationsenheder samt diverse rammer – vil den ovenfor
anførte argumentation vedrørende produktserierne også være grundlaget for rettens afgørelse
vedrørende disse produkter, såvel efter installation (lauritz knudsens påstand 2) som uden in-
                                                   - 64 -
stallation (lauritz knudsens påstand 3). dette gælder også for den for de modulopbyggede serier
centrale produktenhed, 1½ modul stikkontakt, hvor retten ikke finder, at det om afdækningspla-
dens dimensioner anførte, jf. skønserklæringens svar på spørgsmål 15, eller lauritz knudsens
henvisning til produkternes identiske afvigelser fra gældende normmål på 39 mm afgørende æn-
drer vurderingen.
da l-team som følge af det anførte hverken findes at have krænket lauritz knudsens ophavsret el-
ler rettigheder i henhold til markedsføringsloven, tages l-teams frifindelsespåstand i det hele til
følge, hvoraf for så vidt angår lauritz knudsens påstand 1 følger, at det ved odense fogedrets
kendelser af 8. og 10. februar 2005 i sag 10635/2004 nedlagte forbud ophæves.
efter sagens udfald og forløb skal lauritz knudsen i sagsomkostninger, der tillige dækker sagens
behandling ved fogedretten, til l-team betale 350.000 kr. lauritz knudsen afholder endeligt om-
kostningerne til syn og skøn, som i det hele forskudsvist er udlagt af lauritz knudsen.
                                           thi kendes for ret:
l-team aps frifindes for lauritz knudsen a/s’ påstande.
det af fogedretten i odense i sag fs 10635/2004 ved kendelser af 8. og 10. februar 2005 nedlagte
forbud ophæves.
inden 14 dage betaler lauritz knudsen a/s 350.000 kr. i sagsomkostninger til l-team aps. beløbet
forrentes efter rentelovens § 8a.
                                          claus forum petersen
klaus stampe tønnes pedersen                                                  karin schou andersen
                                                 (sign.)
                                              ___ ___ ___
                                     udskriftens rigtighed bekræftes
                            p.j.v. sø- og handelsretten, den 26. februar 2010
