                             højesterets dom
                        afsagt torsdag den 3. december 2009
sag 531/2006
(1. afdeling)
knud erik jensen
og
jens jørgen jensen
(advokat steen rode for begge)
mod
miljøministeriet, skov- og naturstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kurt bardeleben)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 14. afdeling den 6. november 2006.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: torben melchior, thomas rørdam, poul dahl
jensen, vibeke rønne og jens peter christensen.
påstande
appellanterne, knud erik jensen og jens jørgen jensen, har påstået frifindelse.
indstævnte, miljøministeriet, skov- og naturstyrelsen, har påstået stadfæstelse.
sagen for højesteret angår alene spørgsmålet om erstatning for forringet jagt.
anbringender
knud erik jensen og jens jørgen jensen har supplerende anført, at den jagtsagkyndige
skønsmand henning noer ikke har forholdt sig til de særlige forringelser af jagten, der var et
                                               - 2 -
resultat af de mere midlertidige ulemper, som var forårsaget af aktiviteterne med at etablere
og opstille prøvestationen.
supplerende sagsfremstilling
den jagtsagkyndige skønsmand, seniorrådgiver henning noer, har i supplerende skønserklæ-
ring af 20. december 2007 besvaret følgende spørgsmål således:
     spørgsmål 1:
      ”skønsmanden har angivet følgende i sin skønsrapport som svar på spørgsmål 1 a
      (vedrørende ”vandfugle”):
               ”og samtidig flyver de højere når terrænet ikke er åbent”, og
               ”flyvehøjden har betydning for jagtmulighederne, da gæs der flyver højere end
               25m ikke vil kunne nedlægges effektivt med hagl”
      konsekvenserne af, at terrænet som følge af prøvestationen måtte være mindre åbent
      end tidligere berøres så vidt ses ikke i svaret til spørgsmål 1 b (vedrørende ”vand-
      fugle”).
      skønsmanden bedes udtale sig om, herunder på baggrund af en eventuel besigtigelse og
      tidligere gennemførte undersøgelser (jf. ”bilag: fagligt grundlag for vurderinger” i
      skønsrapporten) af fuglevildts flyvehøjde ved placering af større konstruktioner i åbne
      landskaber, hvorvidt placeringen af prøvestationen med opstilling af møller, master og
      øvrige konstruktioner gør terrænet på appellanternes ejendom mindre åbent og - i be-
      kræftende fald - hvorvidt dette vil medføre en øget flyvehøjde for gæs på appellanternes
      ejendom. skønsmanden bedes endvidere angive, hvilken indflydelse dette får for jagten
      på appellanternes ejendom, herunder mulighederne for at drive jagt på trækkende gæs.
      ved besvarelsen af spørgsmålet bedes skønsmanden sammenligne situationen med og
      uden prøvestationen på baggrund af den generelle forekomst af vildt, herunder gæs, i det
      pågældende geografiske område pr. 25. august 2002 og herefter og vurdere, om jagtsitu-
      ationen ville have været anderledes, såfremt prøvestationen ikke var opført.”
      svar på spørgsmål 1:
      ”…
      det er dermed ikke vurderet som sandsynligt, at der vil være forøgelser af gæssenes fly-
      vehøjder som følge af anlægget udenfor en afstand af 150-200 m fra dette.
      …
      en vurdering af situationen i 2002 må baseres på et hypotetisk scenarie. reelt kan der
      have været flere eller færre gæs over ejendommen i det konkrete år, bl.a. afhængigt af
      hvor i baglandet de foretrukne fourageringsområder har været. men hvis man tager ud-
      gangspunkt i et ”normalt” scenarie, kan der ikke være tvivl om, at jagtsituationen
                                          - 3 -
1.9.2002 har været anderledes - i og med at anlægget vil ændre fordelingen af gæs, der
overflyver ejendommen (1.9. er valgt i stedet for 25.8., da gæs ikke må jages i august).
denne ændring indebærer dog ikke nødvendigvis en forringelse af jagtmulighederne på
gæs, jfr. svar på spørgsmål 3. hvad angår jagt på andre arter henvises til skønsrappor-
ten.”
spørgsmål 2:
”skønsmanden henviser i sin skønsrapport (i ”bilag: fagligt grundlag for vurderinger”)
til en række gennemførte undersøgelser af vindmøllers påvirkning af fugles adfærd.
skønsmanden bedes uddybe, i hvilket omfang de faktiske omstændigheder i de refere-
rede undersøgelser er sammenlignelige med omstændighederne i nærværende sag, her-
under for så vidt angår:
              -         vindmølleparkens generelle fremtoning
              -         vindmøllernes og masternes højder
              -         vindmøllevingernes længde
              -         vindmøllernes faktiske aktivitetsniveau
              -         trafik i området
samt i hvilket omfang prøvestationens anderledes karakter måtte kunne føre til andre re-
sultater end i de pågældende undersøgelser.”
svar på spørgsmål 2:
”hvad anlæggets størrelse (højde) angår kan det ikke udelukkes, at den også vil inde-
bære en vis forøgelse af fugles reaktionsafstand i forhold til undersøgelser af mindre
anlæg. men der er ikke tale om nogen direkte proportionalitet, således forstået at f.eks.
en fordobling af møllernes højde også vil indebære en fordobling af reaktionsafstan-
dene. den forholdsmæssige forøgelse af reaktionsafstandene må forventes at være min-
dre, ikke mindst når fuglene har haft en tilvænningsperiode før jagtstarten.
…”
spørgsmål 3:
”skønsmanden har angivet følgende i sin skønsrapport som svar på spørgsmål 1 b
(vedrørende ”vandfugle”):
”eventuelle forringelser af mulighederne for jagt på gæs på ejendommen som følge af
påvirkninger fra prøvestationen omfatter dermed spørgsmålet om, hvorvidt forbedrin-
gerne ville have været endnu større uden stationen. dette kan ikke udelukkes, men da
påvirkningerne i et ikke ubetydeligt omfang vil resultere i en omfordeling af gæs inden-
for ejendommens arealer kan det ikke tages for givet.”
skønsmanden bedes uddybe, herunder på baggrund af besvarelsen af tillægsspørgsmål 1
og 2, om det anses for meget sandsynligt, sandsynligt, usandsynligt eller meget usand-
synligt, at der er sket en forringelse af muligheden for at drive jagt på vildt som følge af
opførelsen af prøvestationen med den generelle forekomst af vildt, herunder gæs, i det
pågældende geografiske område pr. 25. august 2002 og herefter og i den forbindelse
                                          - 4 -
vurdere, om jagtsituationen ville have været anderledes, såfremt prøvestationen ikke var
opført.”
svar på spørgsmål 3:
”der foreligger dokumentation for, at det samlede antal gæs i området er forøget væ-
sentligt siden 1995. det er ligeledes dokumenteret, at gæssenes opholdstider i området
er forlænget væsentligt i denne periode, således at der aktuelt kan drives jagt på gæs i
omkring 12 uger mod tidligere 4-5. dette indebærer, at mulighederne for at jage gæs på
ejendommen aktuelt er væsentligt bedre end før forsøgsstationen blev opført – ikke på
grund af denne, men på grund af andre faktorer. der er ikke noget nærmere kendskab til
antallet af gæs i de enkelte år, men det mest sandsynlige er, at ændringerne er sket grad-
vist.
en vurdering af situationen pr. 1.9.2002 må derfor være ret hypotetisk, jfr. også svaret
på spørgsmål 1. men hvis man antager at afgrødevalg, markbehandling og jagt i området
nord for høvsøre har været det samme som i de foregående år, har antallet af gæs i om-
rådet formentlig været lidt større end i 2001, og opholdstiden lidt længere.
opstillingen af møller på ejendommen har utvivlsomt påvirket jagtsituationen i en 4-600
m bred zone omkring møllestandpladserne. færre gæs vil have overfløjet denne del af
ejendommen, og det kan ikke udelukkes, at flyvehøjden er forøget i et vist omfang i
denne zone.
at jagtsituationen er forandret indebærer dog ikke nødvendigvis at jagtmulighederne har
været forringede. på deres daglige fourageringstræk flyver gæssene fra overnatnings-
pladser i bøvling fjord til landbrugsarealer nord for fjorden, hvilket indebærer at træk-
ket foregår i retning n-nø om morgenen og s-sv om aftenen. ejendommens arealer
strækker sig i øst-vestlig retning, d.v.s. nærmest på tværs af gæssenes trækretninger,
mens prøvestationens fem møller er placeret på en n-s akse.
disse topografiske forhold er afgørende for vurderingen af jagtmulighederne efter prø-
vestationens etablering. hvis det daglige træk af gæs var foregået i f.eks. en øst-vestlig
retning, ville forsøgsanlægget formentlig have betydet en reduktion af antallet af gæs,
der overflyver ejendommen, med næsten 100%. men i den givne situation vil gæs, der
flyver rundt om prøvestationen og normalt ikke kommer inden for en afstand af 200-300
m fra denne, stadig overflyve ejendommens arealer.
den ændrede jagtsituation har dermed ikke nødvendigvis betydet, at det samlede antal af
gæs, der dagligt overflyver ejendommen, har været lavere end i de foregående år. mere
sandsynligt er der i stedet sket en forøgelse af de antal, der overflyver ejendommens
østlige og vestlige dele. en sådan omfordeling, med en forøgelse af de antal gæs, der
overflyver bestemte dele af ejendommen, kunne udefra bedømt måske endda betragtes
som en fordel ud fra et jagtmæssigt synspunkt, fordi gåsetrækkets forløb vil være mere
forudsigeligt.
samlet er det derfor givet, at jagtsituationen er ændret pr. 1.9.2002, mens det vurderes
som usandsynligt, at der er sket forringelser af jagtmulighederne på gæs på ejendom-
men. for andre vildtarter henvises til skønsrapporten.”
                                               - 5 -
den jagtlejesagkyndige skønsmand kristian stenkjær har i skønserklæring af den 4. januar
2009 besvaret følgende spørgsmål således:
     spørgsmål 1:
     ”skønsmanden bedes bekræfte eller afkræfte, om der generelt er andre forhold end selve
     forekomsten af vildt, herunder men ikke begrænset til områdets karakter og fremtoning,
     trafik i og omkring området, transportmuligheder eller herlighedsværdi, som har betyd-
     ning for fastlæggelsen af jagtlejen og i givet fald angive sådanne forhold.”
     svar på spørgsmål 1:
     ”jagtlejens størrelse er i høj grad afhængig af de jagtmuligheder, der findes på terrænet.
     men da jagt i dag i meget høj grad har en rekreativ værdi i forhold til både jagt og na-
     turoplevelser, vil ualmindeligt byggeri og den daglige trafik og menneskelige aktivitet,
     som jeg har fået beskrevet, foregår i tilknytning til forsøgsområdet have en negativ ind-
     flydelse ved fastlæggelsen af jagtlejen. jagtleje er i høj grad en leje af herlighedsværdi,
     så den fremtoning, som disse store møller giver både med bevægelse og støj, vil have en
     negativ indflydelse på denne værdi. den tilknyttede menneskelige aktivitet omkring
     møllerne vil, også selv om det foregår inden for normal arbejdstid, have en forstyrrende
     effekt på fouragerende gæs i umiddelbar nærhed af møllerne. da gæs utvivlsomt udgør
     det vigtigste jagtbytte i forhold til denne ejendoms jagtmuligheder, har denne faktor
     også en negativ betydning for jagtlejens værdi.”
     spørgsmål 3:
     ”skønsmanden bedes vurdere i hvilket omfang, der som følge af opstilling af en prøve-
     station for vindmøller, er sket en forringelse eller en forbedring af den leje som kan op-
     nås ved udlejning af jagten på appellanternes ejendom sammenlignet med den leje, som
     ville kunne opnås uden placering af en prøvestation på appellanternes ejendom.
     besvarelsen af spørgsmålet bedes ske under hensyntagen til de relevante forhold om-
     kring prøvestationen og appellanternes ejendom, herunder f.eks. prøvestationens anven-
     delse, fremtoning, trafik mv. samt ændringerne i omgivelserne, besværliggørelse af
     transport, opdeling af jagtområder, tab af skønhedsværdi, indvirkning på vildtet, herun-
     der på vildtets forekomst, adfærd, flyvehøjde mv., lejers eventuelle frygt for prøvestati-
     onens indvirkning på vildtet mv., som kan have indflydelse på bedømmelsen af jagtlejen
     og en eventuel forringelse eller forbedring heraf.”
     svar på spørgsmål 3:
     ”efter gennemgang af de fremsendte bilag og besigtigelse af jagtterrænet mandag den
     24. november 2008 vurderes det, at der er sket en forringelse af den leje, som kan opnås
     ved udlejning af jagten på appellanternes ejendom sammenlignet med den leje, som ville
     kunne opnås uden placering af en prøvestation på appellanternes ejendom. det bemær-
     kes herved, at appellanterne ikke har dokumenteret en jagtlejeindkomst, men oplyst, at
     der i et vist omfang er udøvet jagt på terrænet.”
                                            - 6 -
spørgsmål 4:
”såfremt skønsmanden i sin besvarelse af spørgsmål 3 måtte finde, at der er sket en for-
ringelse og/eller forbedring af den opnåelige leje bedes skønsmanden oplyse om, hvilke
forhold, som anses at have betydning for forringelse og/eller forbedring af lejen, og –
om muligt – i hvilket omfang de enkelte relevante forhold har påvirket den opnåelige
leje.”
svar på spørgsmål 4:
”i forhold til den i punkt 3 vurderede forringelse af den opnåelige jagtleje, fremføres føl-
gende forhold som årsag til forringelsen:
       •        møllernes fremtoning er et forstyrrende element både visuelt og auditivt i
                forbindelse med den naturoplevelse, som er en del af jagtudøvelse i dag.
       •        møllernes placering midt på de markarealer, hvor gæssene tidligere
                fouragerede ifølge appellanternes udsagn, vil have negativ indflydelse for
                trækjagt på gæs.
       •        møllerne med tilhørende antenneanlæg og den øgede menneskelige trafik
                vurderes at have indflydelse på gæssenes træk til fourageringsområdet,
                idet det uden tvivl vil bevirke, at gæssene vil lande og fouragere uden for
                appellanternes ejendom. et forhold jeg også kunne konstatere under be-
                sigtigelsen, hvor jeg så gæs på naboens marker umiddelbart øst for appel-
                lanternes ejendom.
       •        appellanternes ejendom er i princippet opdelt i to arealer, se vedlagte kort
                bilag, så det er vigtigt at fastslå, at det er på den vestlige del af ejendom-
                men, at jagten er blevet forringet, og at jagtlejeerstatningen alene fastsæt-
                tes ud fra denne forringelse. en eventuel forskydelse af gåsetrækket til den
                østlige del bør ikke have nogen indflydelse på jagtlejeerstatningen.
       •        trækjagt på gæs udøves altid i forhold til vindretningen. den bedste
                vindretning i forhold til både terrænets beliggenhed og i forhold til rast-
                området i bøvling fjord vil være vind fra vestlige retninger. det er i øv-
                rigt også den mest fremherskende vindretning og i særdeleshed for dette
                område af landet. det vil for appellanternes vestlige del af ejendommen
                være ensbetydende med, at indflyvning til markarealerne vil skulle foregå
                på tværs af de opstillede møller, som er placeret i en række nord/syd, som
                vil bevirke, at gæssene i højere grad foretrækker at lande og fouragere
                uden for appellanternes vestlige del af ejendommen.
       •        de i overtaksationskommissionen for århus og en del af ringkøbing
                amtsrådskreds kendelse af den 16. februar 2004 bestemte beløb for ulem-
                peerstatning for forringet jagt på de 60 ha. i området omkring de opstillede
                møller på 1000 kr. pr. ha i 3 år og 500 kr. pr. ha. i 7 år, er ifølge den sted-
                lige vildtkonsulent jens henrik jacobsen, skov- og naturstyrelsen, vest-
                jylland, i overensstemmelse med priser, der kan opnås for god gåsejagt i
                                                 - 7 -
                     området, idet der følge appellanternes udsagn er tale om det bedste gåse-
                     jagtareal på ejendommen.
            •        ved vurdering af forringelsen af værdien ved udleje af jagten for appellan-
                     ternes ejendom, er det klart, at det er på den vestlige del, at forringelsen
                     forekommer, fordi det er her, jagtmulighederne inkl. den rekreative ople-
                     velse er indskrænket. den umiddelbare vurdering af den samlede jagtleje
                     vil for hele appellanternes ejendom uden de opstillede prøvemøller med
                     tilhørende anlæg have en skønsmæssig værdi på 50.000 kr. - 60.000 kr.
                     efter undertegnede skønsmands vurdering udgør forringelsen af jagtlejen
                     knyttet til det vestlige terræn på grund af prøveanlægget 20-30 % af jagt-
                     lejen for den samlede ejendom. det vil sige et sted mellem 10 og 20.000
                     kr. pr. år. undertegnede skønsmand anbefaler, at forringelsen bør kapitali-
                     seres over en 20 års periode. det vil sige en samlet erstatning på 200.000
                     – 400.000 kr.”
højesterets begrundelse og resultat
det fremgår af svaret på spørgsmål 3 i den jagtsagkyndige skønsmand henning noers supple-
rende skønserklæring af 20. december 2007, at prøvestationen for vindmøller har påvirket
gæssenes adfærd på ejendommens område, således at der er sket en omfordeling af gæssene.
det er imidlertid samtidig skønsmandens vurdering, at det – i modsætning til overtaksations-
kommissionens antagelse – er usandsynligt, at der er sket forringelser af jagtmulighederne på
gæs på den samlede ejendom. heroverfor kan den jagtlejesagkyndige skønsmand kristian
stenkjærs erklæring af 4. januar 2009 vedrørende de jagtøkonomiske forhold ikke tillægges
afgørende betydning, idet erklæringen alene har lagt vægt på, at der er sket en forringelse af
jagtmulighederne på den vestlige del af ejendommen, uden at der er taget hensyn til den
ovennævnte omfordeling af gæssene. endvidere er det ved erklæringen ikke tilstrækkeligt
underbygget, at vindmøllerne forstyrrer naturoplevelsen på en sådan måde, at mulighederne
for kommerciel udnyttelse af jagten er forringet.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, finder højesteret, at der ikke er
grundlag for at fastslå, at knud erik jensen og jens jørgen jensen har lidt et tab som følge af
en forringelse af jagten, efter at prøvestationen var opstillet og etableret.
for så vidt angår spørgsmålet om erstatning for en midlertidig forringelse af jagten i den peri-
ode, hvor prøvestationen blev etableret, bemærkes: det fremgår af ejendomsmæglererklærin-
gen af 28. marts 2001, afgivet forud for etableringen af prøvestationen, at jagtretten ikke var
udlejet. over for taksationskommissionen oplyste knud erik jensen og jens jørgen jensen,
                                                - 8 -
at jagten tidligere havde været lejet ud til en familiepris på 18.000 kr. pr. år, men at lejeren
ikke havde ønsket at fortsætte jagten. i overensstemmelse hermed har jens jørgen jensen for
landsretten forklaret, at jagten tidligere havde været lejet ud for 18.000 kr. om året til familie
og venner. der foreligger ikke oplysninger om, at knud erik jensen og jens jørgen jensen
havde planer om at udnytte jagtmulighederne på ejendommen i den pågældende periode. un-
der disse omstændigheder finder højesteret, at der – selv om det måtte lægges til grund, at
aktiviteterne med at etablere og opstille prøvestationen har medført en midlertidig forringelse
af jagten – ikke er det fornødne grundlag for at fastslå, at knud erik jensen og jens jørgen
jensen har lidt et tab som følge af en sådan midlertidig forringelse.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal knud erik jensen og jens jørgen jensen solidarisk
betale 50.000 kr. til miljøministeriet, skov- og naturstyrelsen.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
