                                              dom
afsagt den 11. april 2017 af østre landsrets 13. afdeling
(landsdommerne michael kistrup, john mosegaard og brit frimann (kst.)).
13. afd. nr. b-442-16:
a
(advokat michael s. wiisbye)
mod
gjensidige forsikring
som mandatar for
autismecenter storstrøm
(casper frederik kowalczyk, prøve)
nykøbing falster rets dom af 8. februar 2016 (bs 1-1371/2013) er anket af a, med påstand
om, at indstævnte, autismecenter storstrøm, til a skal betale 502.902,61 kr. med tillæg af
procesrente af 69.000 kr. fra den 27. december 2012, af 262.968 kr. fra den 29. september
2012, og af 170.944,61 kr. fra 21. januar 2013. a har endvidere nedlagt påstand om, at
autismecenter storstrøm til a skal betale 72.380 kr. med tillæg af procesrente fra ankesagens
anlæg.
a har nedlagt subsidiær påstand om, at autismecenter storstrøm delvis skal friholde a for
den erstatning, hun ved dom afsagt af retten i nykøbing falster den 8. februar 2016 (sag bs
1-676/2013) er blevet dømt til at betale til b, inklusiv renter og sagsomkostninger.
autismecenter storstrøm har påstået stadfæstelse, subsidiært betaling af et af retten fastsat
mindre beløb.
ankesagen er anlagt den 22. februar 2016.
                                                 - 2 -
sagsfremstilling
b søgte den 28. september 2009 en stilling som tilkaldevikar hos autismecenter storstrøm. af
hendes ansøgning fremgår blandt andet, at hun er kontoruddannet lægesekretær, og at hun har
deltaget i et kursus om psykiatri og et kursus om personlighedsforstyrrelser. det fremgår
endvidere, at hun i 2008 påbegyndte psykoterapeutuddannelsen, men at hun måtte afbryde
uddannelsen, da hendes arbejdsgiver lukkede sin lægepraksis.
b blev indkaldt til samtale den 15. oktober 2009 og blev ansat som tilkaldevikar den 26.
oktober 2009.
af overordnet voldshandleplan for autismecenter storstrøm dateret 2. juni 2003 fremgår
blandt andet følgende:
      ”personalesammensætning:
      nyt personale:
  -   nye medarbejdere og vikarer bør ikke være på arbejde, hverken alene eller
      sammen, uden øvrig fast personale. som ny kan man derfor altid, hente hjælp hos
      fast personale.
      vagtplanlægning:
  -   der bør tages højde for ovenstående ved vagtplanlægningen
      alenearbejde:
  -   ved alenearbejde skal der forefindes telefonnumre, så man altid kan kontakte en
      kollega, for at få hjælp. (intern tlf. liste udarbejdes efter behov).
      …
      psykisk førstehjælp hvis du er alene, når du bliver udsat for vold:
  1. forsøg at komme væk fra situationen hurtigst muligt.
  2. ring enten 112 og/eller til den, der står på dit ambulanceskema. når hjælpen når
      frem følges ovenstående.”
det fremgår af en udateret opgørelse over bs arbejdstimer i perioden 26. oktober 2009 til den
12. februar 2010, at hun den 26. og 27. oktober 2009 deltog i introduktion med en fast
medarbejder i gruppe 1, at hun den 3. og 5. november 2009 deltog i introduktion til
køreledsager fra pandebjergvej med fast personale i gruppe 1, at hun den
den 16. - 18. november 2009 deltog i introduktion til nye medarbejdere, at hun den 26.
november 2009 deltog i introduktion i sansegruppen, og at hun den 27. november 2009 deltog
                                                - 3 -
i temadag for vikarer. af indbydelse til temadag og julefrokost for afløsningspersonale og
vikarer fredag den 27. november 2009 fremgår, at der var et pædagogisk oplæg fra h på 2 ½
time.
det fremgår endvidere af opgørelsen over bs arbejdstimer, at hun var i gruppe 1 den 30.
oktober, den 9., 11., 13., 20., 23., 25. og 30. november og den 2. og 3. december 2009. a, der
er infantil autist og uden sprog, er en del af gruppe 1.
om den 4. december 2009 fremgår følgende af opgørelsen:
       ”4/12.09 kl. 6.30 – 14.30 fast personalegruppe til temadag. på paletten er der 7
       brugere og 3 personaler. 2 personaler er sammen med 3 brugere hver. 1
       personale(b) er sammen med 1 bruger (a)”
af dagbog for a for den 4. december 2009 fremgår blandt andet følgende:
       ”en supergod morgen med a.
                                                                       b
       lagt sig ned nogle gange – hvor hun forud har gået efter personaler og brugere.
       meget ked af det bagefter. *
       mere ro på, da dvd’en kom til at virke. der var ingen videofilm på paletten.
                                                                       b
       *måske bliver hun lidt forvirret, når der ikke er musik i musikrum, søger ivrigt
       derind for at spille på instrumenter.
       jeg nåede lige ind af døren, da jeg fik en frustreret a i hovedet. efter lidt tid, var
       a faldet til ro, og resten af dagen har været super. ☺
                                                                       j”
det fremgår af lægejournal fra bs læge, at b den 14. december 2009 søgte læge vedrørende
en voldsepisode den 4. december 2009.
den 11. januar 2010 blev episoden den 4. december 2009 anmeldt som arbejdsulykke. af
anmeldelsen fremgår, at ulykken skete den 4. december 2009 kl. 13.30 hos autismecenter
storstrøm. vedrørende oplysninger om skaden og dens følgevirkninger fremgår, at skadens
                                               - 4 -
art var: ”chok som følge af aggression og trusler”, og at skadet del af legemet var: ”skader på
flere dele af legemet, incl chok, psykisk traume (stress, trusler, mobning, psykisk vold). af
beskrivelse af forløbet fremgår: ”trøstede en beboer som var ked af det (beboeren søgte selv
trøst) beboeren blev vred og gik til angreb med forsøg på at bide/kradse. fik et tryk på
skulder og underarm, håndled og tommelfinger.”.
den 14. juni 2011 anerkendte arbejdsskadestyrelsen episoden den 4. december 2009 som en
arbejdsskade. styrelsen vurderede, at bs skade ”i form af forstuvning af venstre skulderled er
forårsaget af, at en beboer begyndte at kradse og bide” hende.
arbejdsskadestyrelsen afgjorde den 1. oktober 2012, at bs tab af erhvervsevne på grund af
arbejdsskaden den 4. december 2009 udgjorde 25 %.
a blev ved retten i nykøbing falsters dom af 8. februar 2009 som erstatningsansvarlig for
arbejdsskaden dømt til at betale 502.902,61 kr. med tillæg af procesrente af 69.000 kr. fra den
27. december 2012, af 262.968 kr. fra den 29. september 2012, og af 170.944,61 kr. fra 21.
januar 2013 samt sagens omkostninger med 72.380 kr. til b.
a og autismecenter storstrøm er enige om, at b den 4. december 2009 pådrog sig en
arbejdsskade, og parterne er enige om den beløbsmæssige opgørelse af bs krav.
parterne er uenige om, hvorvidt autismecenter storstrøm har handlet ansvarspådragende og i
givet fald, hvorvidt erstatningskravet skal nedsættes eller bortfalde som følge af egen skyld
eller accept af risiko, og hvorledes erstatningsbyrden indbyrdes skal fordeles mellem
autismecenter storstrøm og a. parterne er endvidere uenige om, hvorvidt autismecenter
storstrøm skal betale de sagsomkostninger, som a blev pålagt at betale i byretten.
begge parter er dækket af en ansvarsforsikring.
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af b og e.
endvidere er der afgivet forklaringer af m, f, c, g, h og j.
                                               - 5 -
b har supplerende forklaret blandt andet, at hun hverken i ansøgningen eller til
ansættelsessamtalen oplyste, at hun i 2007 havde været udsat for trusler, og at hun havde fået
konstateret posttraumatiskstresssyndrom (ptsd). hun var i så god bedring, at hun ikke
mente, at det var en hindring i forhold til det arbejde, hun søgte. hun følte sig psykisk robust.
hun havde alene et problem med at stå i kø. hun søgte arbejde, da hun var arbejdsledig og
skulle søge arbejde. hun har gennem sin opvækst fået kendskab til retarderede, da hendes far
arbejdede inden for faget. hun kender ikke så meget til autisme. arbejdet virkede interessant.
hun blev til samtalen spurgt, om hun var bange for udadreagerende adfærd. hun svarede, at
det ville hun ikke mene, men at det nok afhang af omfanget. hun forstod udadreagerende
adfærd på den måde, at brugerne kunne være sure og råbe. hun husker ikke, at de under
samtalen drøftede, hvad den udadreagerende adfærd kunne være.
på sin første arbejdsdag fik hun oplyst, at hun ikke skulle tage sig af a, uanset at hun var i
gruppe 1, som vidnet skulle tage sig af. alene uddannet personale skulle tage sig af a på
grund af hendes meget udadreagerende adfærd. de to første arbejdsdage viste den daglige
leder, k, hende afdelingen, og en vikar introducerede hende til brugerne.
brugerne havde forskellig grad af udadreagerende adfærd. a hørte til en af de værre. ... kunne
også være meget udadreagerende. han kunne finde på at banke hovedet ind i en dør, men han
var ikke efter personalet. hun måtte ikke have med ... at gøre. ... var meget udadreagerende.
alle brugere havde deres eget rum i paletten, men kun ...’ rum var aflukket. det var ikke alle,
der måtte gå ind til ham. hun måtte ikke tage sig af .... der var en klokke til rummet. ... havde
ikke fri omgang med personalet, men det havde a. hun fik oplyst, at hvis a blev
udadreagerende, så skulle hun sige til hende: ”hvis du har det svært, så læg dig ned.”. hvis
den udadreagerende adfærd blev voldsom, skulle hun få fat i en kollega. hun blev ikke i
forbindelse med undervisningen på autismecenteret storstrøm undervist i, hvordan hun
generelt skulle forholde sig, hvis en bruger blev voldelig eller hvordan hun konkret skulle
forholde sig, hvis a blev voldelig. hun har heller ikke i sit tidligere uddannelsesforløb
modtaget uddannelse i, hvordan man skal reagere, hvis en borger var voldelig. hun blev i
forbindelse med introduktionen på autismecenter storstrøm oplyst om, at man kan berolige
autister ved at autisten kan tage en kuglevest eller kugledyne på. a havde en kuglevest, og
den har hun set anvendt nogle gange.
                                                - 6 -
da den pædagog, der tog sig af a, blev syg, tog vidnet imod et tilbud om at tage sig af ... og a
om morgenen på pandebjergvej. hun fik en utrolig god introduktion på pandebjergvej. hun
har aldrig haft problemer med a om morgenen. a blev mere udadreagerende på paletten.
allerede efter en halv time på paletten begyndte a at rende efter personalet eller andre
brugere. hun hev ud efter folk og rev og kradsede. en dag sad hun sammen med a på as
rum. a tog fat i hendes hår og rev hende ned mod et bord. hun råbte om hjælp, og der blev
anvendt magt over for a. det er sket to gange. hun fik oplyst, at det kun er uddannet
personale, der skal udfylde og underskrive skema om magtanvendelse.
den 4. december 2009 var der 5-6 personer, der skulle med fra paletten til pandebjergvej.
hun vidste ikke, at ... var en af dem. ... plejede at blive hentet tidligere fra paletten. hun
havde fået oplyst, at man ikke skulle tale til ... i bussen, da han kunne blive meget aggressiv.
hvis han havde problemer med noget, så skulle man spørge ham, om han havde brug for
hjælp. man måtte ikke få øjenkontakt med .... hun plejede ikke at gå ind på pandebjergvej,
når hun kørte med brugerne til pandebjergvej. hun plejede at sætte brugerne af og overlade
dem til de ansatte, der var på pandebjergvej. den dag skulle hun gå med ind på pandebjergvej
og tage sig af brugerne sammen med c.
c stod i køkkenet. hun skulle selv tage sig af a, der ville have et kram, og af ..., der havde
slået sig. de kunne begge blive meget udadreagerende, så hun var lidt utryg. hun råbte på
hjælp, da hun ikke kunne komme fri af a. det var før hun vred skulderen. da det hele var
overstået, gik hun ud i køkkenet til c, der sagde, at de andre brugere ville blive urolige, hvis
hun gik fra dem. hun ved ikke, hvor lang tid episoden tog. det ville ikke være sket, hvis ...
var blevet kørt hjem tidligere, som han plejer. den omstændighed, at hun modsat det
sædvanlige gik med ind, kunne også gøre beboerne urolige.
m har forklaret blandt andet, at hun er mor til a, der er infantil autist og uden sprog. hun har
også epilepsi, hvilket betyder, at hun kan miste nogle oplysninger under sine anfald. a får
udadreagerende adfærd, hvis hun er utryg eller ikke har overblik over situationen. hun
reagerer ved at slå ud, dog uden at ramme, rive eller tage fat i noget. a er også
udadreagerende over for hende. der har i løbet af hendes behandlingsforløb været anvendt
magt på grund af hendes udadreagerende adfærd. hun har selv holdt fast om a ved
                                               - 7 -
tandlægebesøg og udtagning af blodprøve. derved slap personalet også for at udfylde papirer
om magtanvendelse. as udadreagerende adfærd er blevet mindre med årene, fordi hun har
fået en bedre struktur i hverdagen og en bedre behandling. hun har lært, at hun skal lægge sig
ned, når hun får det svært. det er afgørende, at as hverdag er forudsigelig. a har det således
bedre nu end i 2009 og 2010, hvor hun var mere udadreagerende.
f har forklaret blandt andet, at han har været ansat i autismecenter storstrøm i 15 år. i 10 af
årene har han haft med a at gøre. han er uddannet pædagog. når man arbejder med brugere,
der er autister, gælder det om at skabe forudsigelighed i hverdagen, behandle brugerne med
respekt og have forståelse for, at de kan have det svært. man anvender kun magt, når en
adfærd er til skade for brugeren selv eller for andre. magt anvendes kun i yderste konsekvens.
alt andet forsøges forinden. på en skala fra 1-10 vil han vurdere, at a lå hun på 2-3 med
hensyn til udadreagerende adfærd. hun var i den milde ende i forhold til de andre brugere på
centeret. de havde lært a, at hun skulle lægge sig ned, hvis hun havde det svært. han har
anvendt metoden mange gange. han kan ikke huske, at metoden ikke har virket. hvis
metoden ikke virker, så kan man være nødt til at anvende magt. man kan forinden prøve at
fjerne fokus og henlede brugerens opmærksomhed på det, brugeren godt kan lide. han har
haft en episode med a, hvor han anmeldte en skade som arbejdsskade. han havde været til
reumatolog med a. hun tog fat i hans trøje. han kunne ikke bede hende om at lægge sig ned,
da de var på en trappe. han lavede et modtræk og tog trøjen over hovedet. han fik
efterfølgende ondt i skulderne. der har ikke været en erstatningssag.
alle magtanvendelser og alle episoder med trusler eller vold bliver drøftet i
personalegruppen. de prøver sammen at analysere sig frem til, hvorfor situationen opstod.
det er ikke hver dag, der er magtanvendelse, og det er heller ikke ofte. autismecenter
storstrøm er ikke en farlig arbejdsplads og a er ikke farlig.
c har forklaret blandt andet, at hun startede som vikar i autismecenter storstrøm i april eller
maj 2009. hun var 18 eller 19 år og lige begyndt på pædagoguddannelsen. hun var ansat frem
til 2016. hun blev undervejs uddannet til pædagog. hun startede med at være med på tre
introduktionsvagter, hvor hun fulgte en af de fastansatte. hun så på den måde, hvordan man
arbejder med brugerne, og hun fik lidt overordnet information om brugerne. hun fik
endvidere oplyst, at der var udarbejdet materiale om de enkelte bruger. materialet havde hun
                                               - 8 -
mulighed for efterfølgende at læse. hun var ansat til at tage sig af alle brugere, men hun
havde primært med nogle enkelte brugere at gøre. hun fik fra starten oplyst, hvad hun skulle
gøre, hvis den enkelte brugers adfærd var udadreagerende. a skulle man bede om at lægge sig
ned. hun kan ikke huske, at hun har været i en situation, hvor en anden ansat har råbt om
hjælp. hvis der var optrin til udadreagerende adfærd, så blev de ansatte sammen, og så trådte
de til og hjalp hinanden. hvis der blev råbt om hjælp, så ville hun slippe, hvad hun måtte have
i hænderne for at hjælpe, med mindre hun selv var forhindret og ikke kunne gå fra en bruger.
på pandebjergvej skulle hun have med alle brugerne at gøre. der var typisk fast personale til
stede, men hvis der var kurser og andet, kunne vikarerne godt være alene. hun har været
udsat for udadreagerende adfærd fra a. hun er blevet revet, spyttet på, bidt i armen, og
sparket i hovedet. hun har ikke fået gener heraf bortset fra enkelte blå mærker. a havde
episoder med udadreagerende adfærd hver dag. de bad hende om at lægge sig ned, når hun
var udadreagerende. det plejede at hjælpe. hun havde også en kugledyne, der kunne berolige
hende. vidnet har bedt om hjælp til at tage sig af a. hun har trukket sig og en anden har taget
over. bagefter kunne hun igen tage sig af a. hun kan ikke huske b. hun kan ikke huske
episoden den 4. december 2009.
g har forklaret blandt andet, at hun har været ansat siden 2003 i autismecenter storstrøm på
pandebjergvej, hvor a bor. hun er pædagog. hun har derudover en diplomuddannelse i
specialpædagogik. hun påbegyndte uddannelsen i 2006 og blev uddannet i 2010. hun var
medlem af uddannelsesudvalget. hun kan ikke huske b. hun kan ikke huske, om hun har
været med til ansættelsessamtale med b. vikarstillinger er søgt af alle. autismecenter
storstrøm stiller ikke krav om faglig uddannelse hos ansøgerne, men lægger vægt på
ansøgernes menneskesyn og lysten til at arbejde med persongruppen på centeret. under
ansættelsessamtalerne taler de typisk om, at brugerne kan have det svært, og at de, da de ikke
har noget sprog, kan have udadreagerende adfærd. de oplyser, at brugerne for eksempel kan
finde på at råbe, sparke, rive i håret og spytte. hvis en ansøger har oplyst at have en psykisk
lidelse, så vil man spørge ind til, om det kan have indflydelse på arbejdet. det er et hårdt
belastende arbejde. de har aldrig ansat en person med en psykisk lidelse.
                                               - 9 -
autismecenter storstrøm underviser selv vikarerne. det er uddannet fastansat personale, der
tager sig af introduktionsforløbet, og undervisning i den grundlæggende viden om autisme
foretages af pædagoger.
på autismecenter storstrøm var der maksimalt udadreagerende adfærd to gange om måneden.
a var kun lidt udadreagerende. vikarerne blev oplært i at tage sig af alle brugere. der var
intet, der indikerede, at alle ikke skulle kunne arbejde med a. det var ikke underligt, at to
vikarer tog sig af brugerne på pandebjergvej den 4. december 2009. det kunne de sagtens
klare. c var ikke nyansat, og hun var ved at uddanne sig til pædagog. b var nyansat. hvis
begge vikarer var helt nye, så kunne det være, at det skulle overvejes, om det var i orden, at
de skulle arbejde sammen. autismecenter storstrøm er ikke en farlig arbejdsplads. a er ikke
farlig. vidnet har selv oplevet udadreagerende adfærd fra a. a har revet ud efter hende og
spyttet efter hende. der er ikke sket nogen skade. hun kender metoden med at bede a om at
lægge sig ned. hun har aldrig været ude for, at metoden ikke virkede. det er meget sjældent,
at a reagerer som beskrevet af b. episoden er midt i på en skala fra 1-10. as udadrettede
adfærd er ikke bevidst. hun kan ikke tænke den tanke. hun kan ikke forestille sig at ville
skade andre. det er svært at finde årsagen til, at hun reagerer udadrettet. as adfærd er blevet
mindre udadreagerende siden 2009. de ansatte har fået bedre rammer. de kan nemmere
trække sig væk. pandebjergvej var et almindeligt hus med små værelser og små gange med
lidt plads til at komme rundt. det var ikke optimalt. i dag bor brugerne i nybyggede boliger,
der er indrettet til formålet. de har hver deres egen lejlighed og et fælles rum. det giver mere
plads til brugerne og de ansatte. de bliver hele tiden klogere, så de udvikler løbende nyere og
bedre metoder til behandling af brugerne. ... er ikke meget udadreagerende.
h har forklaret blandt andet, at hun er ansat som ... i autismecenter storstrøm. det har hun
været i ca. 10 år. hun er uddannet socialpædagog. hun har været ansat i centeret siden 1999.
hun har det overordnede ansvar for uddannelse af nyt personale. det havde hun også i 2009.
foreholdt oversigten over b arbejdstider i perioden 26. oktober til 12. februar 2010 har hun
forklaret, at det var sådan, man uddannede personalet i 2009. der var først en introduktion
med sidemandsoplæring sammen med en fast medarbejder. oplæringen bestod typisk i at
vise, hvordan dagen foregår på centeret, og hvordan man forholder sig i forskellige
situationer, herunder hvilke metoder, der skal anvendes over for den enkelte bruger.
                                             - 10 -
derudover blev man introduceret til det skriftlige materiale, der er udarbejdet om de enkelte
brugere. normalt ville man komme ind på udadreagerende adfærd. det er en væsentlig del af
arbejdet at undgå, at der opstår udadreagerende adfærd. man ville normalt få oplysning om de
enkelte brugeres vanskeligheder. hun er ikke så bekendt med introduktion til køreledsager,
men hun kan forestille sig, at man har fundet det nødvendigt at forstå, hvordan kørslen foregår
og hvilke episoder, der kan opstå under kørslen. introduktionskursus for nye medarbejdere
foregik på den måde, at forstanderen og viceforstanderen den første dag i ca. 2 timer
informerede blandt andet om organisationen, forskellige regler og retningslinjer for
arbejdspladsen, personalepolitikker, magtanvendelse og tillidserhverv. resten af den første
dag blev de nyansatte undervist teoretisk om autisme, herunder at autister er impulsstyrede og
mangler følelsesmæssig kontrol og empati. den anden dag blev de undervist i praktikken
omkring autister, herunder hvordan man gør brug af metoder for at undgå udadreagerende
adfærd, og at metoderne er forskellige fra bruger til bruger. de talte også om, hvordan de
nyansatte skal passe på sig selv. den tredje dag var nok undervisning i førstehjælp.
det kræver ingen uddannelse at blive tilkaldevikar. autismecenter storstrøm lægger vægt på
tålmodighed, forståelse, og empati hos de ansatte. det er et krævende arbejde. det er ikke
farligt. det kræver psykisk robusthed. det ville være bekymrende, hvis en ansat havde et
stresssyndrom, da man må være sårbar og formentlig kan miste sin dømmekraft i tilspidsede
situationer. man kan dog også være færdigbehandlet. hun kender a. hun har ikke været udsat
for udadreagerende adfærd fra hende. hun har ikke været pædagog for a.
e har supplerende forklaret blandt andet, at hun har været ansat siden 1999 i autismecenter
storstrøm. hun er uddannet specialpædagog og har en master i voksenuddannelse. hun er
tale/høre pædagog. hun var personaleansvarlig i 2009. tilkaldevikarer er typisk ikke
uddannede. det kræver ikke noget særligt pædagogisk forkundskab at være vikar, da
vikarerne bliver uddannet på autismecenter storstrøm. en nyansat har typisk 2 vagter, hvor
den nyansatte følger en kollega, og herefter et introduktionskursus for nyansatte. da en vikar
aldrig er alene, lærer vikaren også løbende af øvrigt personale. i starten er man ekstra
opmærksom på nyt personale. det er forskelligt, hvornår den enkelte er lært op. som vikar er
man ikke med til at planlægge brugernes hverdag. vikaren skal blot udføre det, der er bestemt
af uddannet personale og som er meget struktureret. som tilkaldevikar kan man være med til
alle aktiviteter med brugerne.
                                               - 11 -
hun deltog i ansættelsessamtalerne som en del af rekruteringsudvalget, med mindre hun var
forhindret. i forbindelse med ansættelsessamtaler spørger man ind til, om ansøger er fysisk og
psykisk robust. autister reagerer ikke altid som andre personer. de kan være selvdestruktive
og udadreagerende, hvis de ikke forstår, hvad der sker. at have med autister at gøre kræver
derfor, at man er robust. ved ansættelsessamtalen spørger man ind til, hvordan ansøger har
det med at blive udsat for udadreagerende adfærd. det er normalt, at der er udadreagerende
adfærd på centeret, men det er ikke hver dag. der er stor forskel på, hvordan den enkelte
reagerer på udadreagerende adfærd. tilkaldevikarer bliver kaldt ind, hvis det faste personale
er forhindret.
a var mere udadreagerende i 2009, end hun er nu. der har altid haft fokus på, hvad de kan
gøre bedre i forbindelse med udadreagerende adfærd.
hun kender ikke b. hun kan ikke huske hende. foreholdt bs forklaring om episoden den 4.
december 2009, har hun forklaret, at det lyder voldsomt. hun blev først bekendt med
episoden senere, og det er ikke det, der fremgår af dagbogen for den pågældende dag.
j har forklaret blandt andet, at han blev ansat som vikar i 2007 og var ansat i 4 år. han var
pædagogstuderende. han kan ikke huske, at der til ansættelsessamtalen blev talt om
udadreagerende adfærd. han kan ikke forestille sig, at det ikke blev drøftet, da det er hverdag
i centeret. han havde 4 introduktionsvagter med en fastansat pædagog. de havde herefter en
drøftelse af, om han var klar til at arbejde uden at være med som ”føl”. han har ikke selv fået
kurser om autisme, men det blev tilbudt på centeret. der var ingen begrænsninger i, hvem han
måtte tage sig af. han blev ikke uddannet i, hvordan han skulle reagere, hvis han blev taget fat
i eller revet i.
han tog sig også af a. det var en del af hverdagen, at a blev frustreret. hun blev først
selvdestruktiv for eksempel ved at bide sig selv i hånden, og ellers rev hun ud efter andre
brugere og personalet. hun kunne også finde på at slå og sparke. han husker det som om det
var dagligt i perioder. han har selv haft sammenstød med a. det har ikke givet ham skader
udover kradsemærker. man skulle afskærme a og afgrænse hende, så hun ikke skadede sig
selv eller andre. man skulle bede hende om at lægge sig ned. det havde en god effekt på
                                               - 12 -
hende. hun havde også en kugledyne, der beroligede hende. han har været ude for, at hun
ikke faldt til ro, efter hun havde lagt sig ned og havde fået kugledynen på, idet hun gentog sin
adfærd, da dynen blev taget væk. i enkelte tilfælde er det ikke lykkes ham at få hende til at
falde til ro, og så har han byttet med en kollega, og det har hjulpet.
han ved ikke, om a er farlig. hun er speciel. hun havde en diagnose, og derfor havde hun
nogle specielle behov. hun blev udadreagerende, hvis hun ikke fik opfyldt sine behov. når
han tænker tilbage på arbejdet i autismecenteret storstrøm, så kan det godt være, at det var
farligt at være på centeret. man kunne godt risikere at få noget i hovedet. a var mere
udadreagerende over for personalet end de andre brugere.
han underskrev på dagbogen fra den 4. december 2009. han har en svag erindring om b. han
kan ikke huske, at hun skulle være kommet til skade.
procedure
parterne har for landsretten i det væsentligste gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
autismecenter storstrøm har endvidere vedrørende as påstand om, at autismecenter
storstrøm til a skal betale 72.380 kr. med tillæg af procesrente fra ankesagens anlæg, anført,
at der ikke i retsplejeloven er hjemmel til at pålægge indstævnte som adciteret i byretssagen at
betale sagsomkostninger i hovedsagen. autismecenter storstrøm har ikke haft indflydelse på,
at b valgte at anlægge sag mod a og kan ikke pålægges noget ansvar eller nogen risiko
herfor.
a har om dette spørgsmål anført, at der er er tale om en egentlig erstatningspåstand, ikke blot
en afgørelse om sagsomkostninger.
landsrettens begrundelse og resultat
det lægges efter bevisførelsen til grund, at b hverken havde relevant uddannelse eller relevant
erfaring i at tage sig af autister, da hun den 26. oktober 2009 blev ansat som tilkaldevikar i
autismecenter storstrøm.
                                               - 13 -
det lægges endvidere til grund, at b i forbindelse med sin ansættelsessamtale hos
autismecenter storstrøm blev gjort bekendt med, at autister kan have udadreagerende adfærd,
at hun de to første arbejdsdage fulgte en medarbejder og konkret blev instrueret i, at hun med
henblik på at standse udadreagerende adfærd, skulle bede a om at lægge sig ned, og at hun
kort tid efter ansættelsen deltog i et introduktionskursus om autisme.
det lægges endvidere til grund, at det for a som infantil autist uden sprog er afgørende, at
hendes hverdag er forudsigelig, og at hun får udadreagerende adfærd, hvis dagen ikke foregår
som planlagt. det lægges derudover til grund, at a i 2009 ofte havde udadreagerende adfærd,
i perioder dagligt, blandt andet ved at hun slog, sparkede, spyttede, rev og kradsede andre
brugere og personalet.
det lægges til grund som ubestridt, at b efter ca. 1 ½ måneds ansættelse som tilkaldevikar i
autismecenter storstrøm den 4. december 2009 var på arbejde på pandebjergvej sammen med
c, der ligeledes var vikar og havde været ansat i ca. 7 måneder.
det lægges efter bs forklaring til grund, at det den dag var første gang, hun efter at have
ledsaget brugerne til pandebjergvej skulle gå med brugerne ind på pandebjergvej om
eftermiddagen, og at ..., der normalt blev hentet tidligere fra paletten, kørte sammen med
hende og de øvrige bruger til pandebjergvej. det lægges endvidere til grund, at b inden
arbejdsulykken råbte om hjælp, men at hun ingen hjælp fik.
retten finder under disse omstændigheder, at autismecenter storstrøm har tilsidesat sin pligt
til at tilrettelægge og planlægge arbejdet sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt,
herunder ved ikke at give fornøden instruktion og føre effektivt tilsyn med arbejdsforholdene
efter arbejdsmiljølovens §§ 16, 17, 38 og 42.
retten har herved lagt vægt på, at autismecenter storstrøm ikke har instrueret b som nyansat
og uden relevant uddannelse og erfaring inden for pasning af autister i, hvordan hun skulle
forhold sig, hvis en bruger holder fast i hende eller i øvrigt udviste voldelig adfærd og ikke
kunne tales til ro eller hjælp tilkaldes ved manglende muligheder for undvigelse, herunder ved
                                               - 14 -
fornøden brug af lovlig magtanvendelse og teknikker ved fysisk kontakt til at undgå skader på
både bruger og personale.
retten har endvidere lagt vægt på, at autismecenter storstrøm den 4. december 2017 lod b og
en anden tilkaldevikar arbejde sammen uden at der var fast personale til stede som foreskrevet
i autismecenter storstrøms voldshandleplan, og samme dag ændrede de for autister så
afgørende faste rutiner, således at ... kørte sammen med de øvrige brugere til pandebjergvej
fra paletten, og at b passede brugerne på pandebjergvej om eftermiddagen. retten har
derudover lagt vægt på, at autismecenter storstrøm ikke at sikrede effektiv hjælp, da b havde
brug for hjælp inden arbejdsulykken samme dag. autismecenter storstrøm er herefter
erstatningsansvarlig for den arbejdsskade, som b pådrog sig den 4. december 2009, og retten
finder det ikke godtgjort, at b har udvist egen skyld eller accept af risiko.
også selvom bs arbejdsskade udspringer af as adfærd og selvom at hendes erstatningsansvar
skal vurderes efter de samme regler, som gælder sjælssunde personer efter
erstatningsansvarslovens § 24 b, finder retten, at det er rimeligt, at autismecenter storstrøm i
den indbyrdes fordeling af erstatningsansvaret mellem to erstatningsansvarlige, der begge er
ansvarsforsikret, skal bære det fulde erstatningsansvar efter erstatningsansvarslovens § 25,
stk. 1. retten har herved lagt vægt på, at autismecenter storstrøm er nærmere til at bære
ansvaret for tilskadekomsten end a, der på grund af autisme ikke er i stand til at reflektere
over sine handlinger og ingen mulighed har for at undgå eller forebygge sådanne
skadegørende handlinger, hvorimod autismecenter storstrøm som ansvarlig for
tilrettelæggelsen af as hverdag har den faglige kompetence og ressourcerne til at beskytte a,
andre brugere og personale og dermed hindre, at der sker skade.
retten finder på denne baggrund endvidere, at autismecenter storstrøm skal erstatte a de
sagsomkostninger hun blev påført i sagen anlagt mod hende af b.
som følge heraf tages as principale påstande til følge.
autismecenter storstrøm skal betale sagsomkostninger for begge retter til a med i alt 136.380
kr. beløbet omfatter 16.380 kr. til retsafgift, og 120.000 kr. til udgifter til advokatbistand inkl.
                                            - 15 -
moms. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over
sagens værdi taget hensyn til sagens omfang.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom ændres således, at autismecenter storstrøm til a skal betale 502.902,61 kr.
med procesrente af 69.000 kr. fra den 27. december 2012, af 262.968 kr. fra den 29.
september 2012, og af 170.944,61 kr. fra den 21. januar 2013 og 72.380 kr. med tillæg af
procesrente fra den 22. februar 2016.
i sagsomkostninger for landsretten skal autismecenter storstrøm betale 136.380 kr. til a.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
