                                                 dom
afsagt den 21. december 2016 af østre landsrets 2. afdeling
(landsdommerne kaspar linkis, frosell og annette dam ryt-hansen).
2. afd. nr. b-2146-11 og b-3406-11:
statsborgerforeningen som mandatar for
1) sarah abdul hadi
2) bilal abdul hadi
3) mossa abdel razzak merhi
4) abdullah chehade
5) mohammad ghoneim
6) alia khaled kablaoui
7) wassim khaled kablaoui
8) marwan yassin
9) alle zakaria abdel-razzak
10) osama assad keblawi
11) nesrin kablaoui
12) ajah amar el zaman jamal saleh
13) chehade ali chebib
14) mahmoud ali chebib
15) jesmin majed abou soweid
16) maria ayoub
17) mariam daoud
(alle advokat christian harlang, besk.)
mod
1) udlændinge-, integrations- og boligministeriet
(tidl. justitsministeriet, tidl. ministeriet for flygtninge, indvandrere og integration)
(kammeradvokaten v/advokat flemming orth)
2) forhenværende minister birthe rønn hornbech
(selv)
                                                              - 2 -
indhold
1. indledning.......................................................................................................................... 3
2. processuelle forhold og parternes påstande ...................................................................... 3
3. sagsfremstilling................................................................................................................. 5
4. sagsøgerne, specifikation af deres principale påstande og deres partsforklaringer........ 34
4.1. sarah abdul hadi......................................................................................................... 34
4.2. bilal abdul hadi........................................................................................................... 36
4.3. mossa abdel razzak merhi .......................................................................................... 38
4.4. abdullah chehade ........................................................................................................ 40
4.5. mohammed ghoneim ................................................................................................... 43
4.6. alia khaled kablaoui................................................................................................... 45
4.7. wassim khaled kablaoui ............................................................................................. 49
4.8. marwan yassin............................................................................................................. 53
4.9. alle zakaria abdel-razzak........................................................................................... 56
4.10. osama assad keblawi................................................................................................ 58
4.11. nesrin kablaoui ......................................................................................................... 59
4.12. ajah amar el zaman jamal saleh ............................................................................. 61
4.13. chehade ali chebib ................................................................................................... 62
4.14. mahmoud ali chebib ................................................................................................. 64
4.15. jesmin majed abou soweid........................................................................................ 65
4.16. maria ayoub............................................................................................................... 67
4.17. mariam daoud ........................................................................................................... 71
5. vidneforklaringer ............................................................................................................ 73
6. retsgrundlaget................................................................................................................. 89
6.1. 1961-konventionen ....................................................................................................... 89
6.2. børnekonventionen....................................................................................................... 93
6.3. 1997-konventionen ....................................................................................................... 94
7. parternes anbringender.................................................................................................... 95
8. landsrettens begrundelse og resultat ............................................................................ 100
                                              - 3 -
1. indledning
disse sager vedrører erstatning for økonomisk tab og godtgørelse for ikke-økonomisk skade i
anledning af, at sagsøgerne, der har været statsløse, ikke har opnået dansk statsborgerskab på
det tidligst mulige tidspunkt.
2. processuelle forhold og parternes påstande
sagerne er anlagt ved københavns byret. for så vidt angår sagsøger 1 til 9 skete dette den 22.
marts 2011, og for så vidt angår sagsøgerne 10-17 den 13. september 2011. i medfør af
retsplejelovens § 226, stk. 1, henviste københavns byret ved kendelse af 24. juni 2011 sagen
vedrørende sagsøgerne 1-9 og ved kendelse af 25. oktober 2011 sagen vedrørende sagsøgerne
10-17 til østre landsret.
ved kendelse af 15. august 2016 begrænsede østre landsret den berammede hovedfor-
handling i sagen til ”foreløbig … at angå sagsforholdet mellem sagsøgerne og udlændinge-,
integrations- og boligministeriet”.
sagsøgerne har, jf. sammenfattende processkrift af 16. august 2016, nedlagt følgende på-
stande:
       ”1.1. principale påstande
       de sagsøgte tilpligtes in solidum at betale sagsøgerne følgende kr.-beløb, med
       tillæg af sædvanlig procesrente fra 11. august 2015 til betaling sker:
       sagsøger 1, sarah abdul hadi:                                   168.500,-
       sagsøger 2, bilal abdul hadi:                                   236.500,-
       sagsøger 3, mossa abdel razzak merhi:                           136.500,-
       sagsøger 4, abdullah chehade:                                   166.000,-
       sagsøger 5, mohammad ghoneim:                                    91.000,-
       sagsøger 6, alia khaled kablaoui:                               141.046,-
       sagsøger 7, wassim khaled kablaoui:                             243.950,-
       sagsøger 8, marwan yassin:                                      257.000,-
       sagsøger 9, alle zakaria abdel-razzak:                          116.000,-
       sagsøger 10, osama assad keblawi:                                51.000,-
       sagsøger 11, nesrin kablaoui:                                    81.000,-
       sagsøger 12, ajah amar el zaman jamal saleh:                     31.000,-
       sagsøger 13, chehade ali chebib:                                 31.000,-
       sagsøger 14, mahmoud ali chebib:                                 11.000,-
       sagsøger 15, jesmin majed abou soweid:                          113.500,-
                                                - 4 -
       sagsøger 16, maria ayoub:                                        138.500,-
       sagsøger 17, mariam daoud:                                        96.000,-
       1.2 subsidiær påstand.
       de sagsøgte tilpligtes in solidum at betale hver af sagsøgerne kr. 50.000,- med
       renter fra påstandens nedlæggelse til betaling sker, dog således at beløbene for
       sagsøgerne 12 og 13 udgør kr. 30.000,- og for sagsøgerne 14 udgør 10.000,-
       1.3 mere subsidiær påstand.
       de sagsøgte tilpligtes in solidum at betale til sagsøgerne et samlet beløb på kr.
       510.000,- til lige deling med renter fra påstandens nedlæggelse til betaling sker.”
i det sammenfattende processkrift har sagsøgerne vedrørende de principale påstande
generelt blandt andet anført følgende om opgørelsen af godtgørelserne for ikke-øko-
nomisk skade:
       ”sagsøgerne har ikke haft valgret og ikke været valgbare i forbindelse med fol-
       ketingsvalg og europaparlamentsvalg. … godtgørelse herfor er som følge af
       retskrænkelsens særligt indgribende karakter af sagsøgerne skønsmæssigt og indtil
       videre opgjort til 20.000 kr. pr. valg-udelukkelse.
       …
       tortgodtgørelse for hvert år som uretmæssigt statsløs af sagsøgerne er opgjort
       skønsmæssigt til følgende:
               fra og med det 6. til og med det 11. fyldte år:           5.000 kr.
               fra og med det 12. til og med 17. år:                    10.000 kr.
               fra og med det 18. år:                                   15.000 kr.
       …
       den tort, der har været lidt af sagsøgerne som følge af de sagsøgtes retsstridige
       krænkelser, bliver særligt stærk i de tilfælde, hvor der ligefrem er meddelt et
       ulovligt afslag på meddelelse om statsborgerskab. godtgørelse herfor er af sag-
       søgerne skønsmæssigt opgjort til 10.000 kr. pr. afslag.
       denne gruppe personer har som følge af regler om pas og en række tredjelandes
       praksis for ikke-udstedelse af visum, m.v., ofte heller ikke mulighed for at tage på
       bestemte udlandsophold med deres familie, venner …
       tortgodtgørelse … skønsmæssigt opgjort til 5.000 kr. for tilfælde, hvor ved-
       kommende sagsøger ikke har haft mulighed for at rejse, samt 10.000 kr. i de
       tilfælde, hvor vedkommende ved faktisk ankomst til pågældende land er blevet
       nægtet indrejse.”
                                               - 5 -
udlændinge-, integrations- og boligministeriet har over for abdulah chehade, wassim
khaled kablaoui, alle zakaria abdel-razzak, jesmin majed abou sowaid og maria ayoub
principalt påstået frifindelse mod betaling af 10.000 kr. til hver af disse, subsidiært mod
betaling af et mindre beløb end påstået af dem. over for de øvrige sagsøgere har ministeriet
påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb end påstået af disse.
beretning afgivet af statsløsekommissionen har været fremlagt som bilag for landsretten, og
parterne har tilkendegivet, at den kan betragtes som dokumenteret i sin helhed. ministeriet har
den 22. juni 2016 ved en skrivelse til advokat christian harlang afgivet en proceserklæring,
hvorefter ”statsløsekommissionens beretning og konklusioner for ministeriets vedkommende
kan lægges ubestridt til grund ved landsrettens behandling af sagen.”
3. sagsfremstilling
statsløsekommissionen afgav beretning den 17. august 2015. beretningen er offentliggjort i
bogform, hvortil knytter sig en cd-rom, ligesom kapitel 1-10 samt bilag 1-18 er tilgængelige
på internettet.
om baggrunden for statsløsekommissionens nedsættelse hedder det i beretningen s. 35 og 36
blandt andet:
      ”integrationsminister birthe rønn hornbech orienterede i januar 2010 folke-
      tingets indfødsretsudvalg om, at integrationsministeriet var blevet opmærksom på,
      at man havde behandlet ansøgninger fra personer omfattet af 1961-konventionen
      efter de almindelige retningslinjer for indfødsret. ministeren oplyste, at der var
      givet afslag til en række ansøgere, og at deres sager ville blive genoptaget.
      de fleste af disse ansøgere var blandt de 35 ansøgere omfattet af 1961-konven-
      tionen, der var optaget på lovforslag nr. l 38 om indfødsrets meddelelse, som
      integrationsministeren fremsatte den 28. oktober 2010. optagelsen af ansøgere,
      der ikke opfyldte de almindelige betingelser for at få indfødsret, og den forud-
      gående fejlagtige behandling af ansøgere i integrationsministeriet gav anledning
      til debat i forbindelse med lovforslagets behandling i folketinget. i januar 2011
      blev sagen omtalt i medierne, og birthe rønn hornbech blev indkaldt i samråd i
      folketingets indfødsretsudvalg med henblik på bl.a. at oplyse, hvad ministeriet
      havde gjort for at leve op til konventionen, og om der var givet instruks fra mini-
      stre om at give afslag.
      sagen var efter samrådet den 9. februar 2011 fortsat genstand for megen op-
      mærksomhed i medierne, og statsminister lars løkke rasmussen meddelte på et
                                              - 6 -
     tirsdagspressemøde den 22. februar 2011, at han havde bedt integrationsmi-
     nisteren om et notat om forløbet.
     den 7. marts 2011 afleverede integrationsministeriet en redegørelse om mini-
     steriets behandling af ansøgninger om indfødsret fra statsløse personer født i
     danmark til statsministeren. af denne redegørelse fremgik bl.a., at det var i fe-
     bruar 2008, at integrationsministeriet havde opdaget fejlen, at der var givet 36
     fejlagtige afslag, og at folketinget burde have været orienteret på et væsentligt
     tidligere tidspunkt.
     den 8. marts 2011 meddelte statsministeren, at regeringen i lyset af de mange
     spørgsmål, sagen havde givet anledning til, havde besluttet at nedsætte en un-
     dersøgelseskommission. det fremgik endvidere, at birthe rønn hornbech fra-
     trådte som integrationsminister og kirkeminister.”
kommissoriet er dateret den 25. maj 2011.
beretningen indeholder s. 70-94 følgende resumé:
     ”kommissionen har i kapitel 10 sammenfattet resultatet af sin undersøgelse.
     sammenfatningen er søgt udarbejdet således, at den kan læses selvstændigt. den
     har derfor fået et omfang, der gør, at kommissionen har valgt også at udarbejde
     dette resume. det er vigtigt at gøre sig klart, at der er udeladt mange oplysninger i
     resumeet, og at andre oplysninger er gengivet uden stor præcision.
     resumeet indeholder en overordnet gennemgang af behandlingen af ansøgninger
     om indfødsret fra statsløse født i danmark indgivet i perioden fra 1991 indtil 25.
     januar 2011 og dernæst en kronologisk gennemgang af forløbet inddelt i
     perioderne fra 1991 til 1999, fra 2000 til 2007 og fra 2008 til 2010 samt af
     kommissionens vurdering af forløbet.
     endelig redegør resumeet for kommissionens undersøgelse af to spørgsmål
     omfattet af kommissoriet, nemlig om man på et tidligere tidspunkt overvejede at
     orientere folketingets indfødsretsudvalg om sagen, og om statsministeriet blev
     orienteret om sagen.
     1.10.1 behandlingen af ansøgninger om indfødsret fra statsløse født i
              danmark
     1.10.1.1 nationale retsregler om indfødsret ved naturalisation
     den centrale bestemmelse om indfødsret er grundlovens § 44, der fastslår, at
     ”ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov.” bestemmelsen suppleres af
     indfødsretslovens § 6, stk. 1, der fastslår, at ”indfødsret kan erhverves ved na-
     turalisation i henhold til grundloven.”
     indfødsret ved naturalisation sker ved lov, og optagelse af ansøgere på lovforslag
     foregår således, at det relevante ministerium (i praksis indfødsretskontoret)
     administrerer ansøgninger om naturalisation efter visse retningslinjer, som er
                                            - 7 -
dannet ved politiske aftaler, som et flertal i folketinget står bag. der har i hele
undersøgelsesperioden været fastsat sådanne ”gældende retningslinjer” eller
”almindelige betingelser” i indfødsretscirkulærer eller indfødsretsaftaler. disse
betingelser har angået bl.a. danskkundskaber, vandel og økonomiske forhold.
retningslinjerne har dannet grundlag for indfødsretskontorets beslutning om,
hvorvidt ansøgere skulle optages på lovforslag om indfødsrets meddelelse, om de
skulle have afslag herpå, eller om ansøgningerne skulle forelægges for
folketingets indfødsretsudvalg, således at udvalget kunne afgøre, om de skulle
optages på lovforslaget. folketinget har herefter behandlet lovforslagene. de
ansøgere, der af indfødsretskontoret har fået afslag på indfødsret, har ikke fået
deres ansøgning forelagt for folketinget.
1.10.1.2 folkeretlige forpligtelser
danmark har tiltrådt fn’s konvention af 30. august 1961 om begrænsning af
statsløshed (1961-konventionen) og fn’s konvention af 20. november 1989 om
barnets rettigheder (børnekonventionen). efter disse konventioner er danmark
folkeretligt forpligtet til at give statsløse, der er født i danmark, og som ansøger
om indfødsret i alderen 0-17 år (børnekonventionen) eller 18-20 år (1961-
konventionen), indfødsret på særligt lempelige betingelser.
da danmark i 1977 med folketingets tiltrædelse ratificerede 1961-konventionen,
kunne ansøgere omfattet af konventionen ligesom andre udlændinge, der opfyldte
nogle krav om alder, ophold og bopæl i danmark, få indfødsret ved at afgive
erklæring herom til et statsamt. ved ændringer i indfødsretsloven blev denne
mulighed begrænset i 1999 og helt fjernet i 2004, således at ansøgerne kun kunne
opnå indfødsret ved naturalisation. i forbindelse med disse lovændringer blev det i
forarbejderne til lovene oplyst, at ansøgere, der opfyldte de betingelser, der var
nævnt i konventionen, ville blive optaget på lovforslag om indfødsrets
meddelelse, selv om de ikke opfyldte de gældende retningslinjer. ved vedtagelsen
af lovene tiltrådte folketinget denne måde at implementere konventionen på.
implementeringen kom ikke til at fremgå af indfødsretsloven (kun af
forarbejderne til loven) eller af de cirkulærer/aftaler om indfødsret, der var
gældende i undersøgelsesperioden.
i forbindelse med at folketinget i 1991 tiltrådte, at danmark ratificerede bør-
nekonventionen, blev det drøftet, hvordan man kunne sikre, at danmark levede op
til pligten til at give indfødsret til børn, der blev født statsløse i danmark.
indenrigsministeren oplyste i den forbindelse til folketinget, at der ved at indsætte
en bestemmelse om forpligtelsen efter børnekonventionen i indfødsretscirkulæret
på det nærmeste ville være sikkerhed for, at disse børn opnåede dansk indfødsret.
folketingets indfødsretsudvalg tiltrådte herefter i 1992, at der blev optaget en
sådan bestemmelse i cirkulæret, og der har været en sådan bestemmelse i hele
undersøgelsesperioden.
1.10.1.3 ansøgninger fra personer omfattet af konventionerne
i perioden fra 1991 til den 25. januar 2011 modtog de ministerier, der behandlede
ansøgninger om indfødsret, 758 ansøgninger fra personer, som var født statsløse i
danmark, og som var i alderen 0-20 år på ansøgningstidspunktet. kommissionen
har undersøgt behandlingen af disse ansøgninger.
                                         - 8 -
der var i de første år kun få ansøgninger fra personer omfattet af konventionerne.
således blev kun ca. 10 procent af ansøgningerne modtaget i perioden fra 1992 til
2007, mens de resterende ca. 90 procent blev modtaget i perioden fra 2008 til den
25. januar 2011.
de 758 sager kan inddeles i tre grupper, nemlig ansøgere omfattet af børne-
konventionen på 0-11 år, ansøgere omfattet af børnekonventionen på 12-17 år og
ansøgere omfattet af 1961-konventionen på 18-20 år. den aldersmæssige
inddeling af ansøgere omfattet af børnekonventionen har sammenhæng med, at
der efter de almindelige betingelser ikke blev stillet krav om eksempelvis do-
kumentation for danskkundskaber for børn i alderen 0-11 år, hvorimod børn, der
var fyldt 12 år, skulle dokumentere danskkundskaber og i visse tilfælde også bestå
en indfødsretsprøve.
de 0-11-årige udgør ca. 60 procent af det samlede antal ansøgninger, de 12-17-
årige udgør godt 30 procent af det samlede antal ansøgninger og de 18-20-årige
udgør knap 10 procent af de 758 ansøgninger.
1.10.1.4 afslag på optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse
af de 758 modtagne ansøgninger blev der givet afslag på optagelse på lovforslag
om indfødsrets meddelelse til 44 ansøgere. i seks af sagerne blev der givet to
afslag, således at der blev givet 50 afslag i alt. 29 af afslagene blev givet til
ansøgere omfattet af 1961-konventionen og 21 til ansøgere omfattet af
børnekonventionen.
ansøgerne opfyldte alle de betingelser, der kunne stilles efter konventionerne, og
afslagene var derfor i strid med danmarks folkeretlige forpligtelser.
afslagene blev givet, fordi ansøgerne ikke opfyldte de almindelige betingelser for
at få indfødsret ved naturalisation. de af de almindelige betingelser, der ikke var
opfyldt, var alder (syv sager), danskkundskaber (otte sager), indfødsretsprøve (ni
sager), både danskkundskaber og indfødsretsprøve (fem sager), selvforsørgelse (to
sager), tidsubegrænset opholdstilladelse (to sager) og sigtelse eller straf (16
sager). en ansøger var af politiets efterretningstjeneste vurderet til at kunne være
en fare for landets sikkerhed.
bortset fra én sag har alle ansøgerne senere genansøgt om dansk indfødsret, og de
har alle fået dansk indfødsret.
bortset fra én sag har afslagene betydet, at ansøgerne er blevet optaget på lov-
forslag om indfødsrets meddelelse senere, end de ville være blevet, hvis de var
blevet optaget, når det i forbindelse med sagens behandling kunne konstateres, at
de opfyldte de betingelser, som danmark kunne stille efter konventionerne. denne
senere optagelse på lovforslag har i praksis betydet, at ansøgerne har fået
indfødsret senere. forsinkelsen har udgjort mellem seks måneder og seks år, i
gennemsnit ca. 22 måneder.
kommissionen har i kapitel 2, afsnit 2.2 og bilag 21 redegjort for retsvirkningerne
af indfødsret og dermed generelt for de konsekvenser, som forsinkelsen med
indfødsret kan have haft. forskellen på, om en person med fast bopæl i danmark
                                         - 9 -
har dansk indfødsret eller ikke har dansk indfødsret, er navnlig i den senere del af
undersøgelsesperioden blevet mindre. personer uden dansk indfødsret har dog
også i den senere del af undersøgelsesperioden været afskåret fra vigtige
rettigheder, f.eks. valgret og valgbarhed til folketinget og til europa-parlamentet
(medmindre de var statsborgere i en anden eu-medlemsstat) samt erhvervelse af
et nationalitetspas. endvidere hører det med i billedet, at udlændinges retsstilling
eller generelle situation på flere områder er mere usikker end danske
statsborgeres, idet udlændinge i forhold til flere love er afhængige af
myndighedernes konkrete vurdering af, om der skal gribes ind med hjemsendelse
eller udvisning mv., og om der på visse områder kan gives dispensation.
1.10.1.5 sager hvor der ikke blev givet afslag på optagelse på lovforslag
          om indfødsrets meddelelse
i de resterende 714 ud af undersøgelsens 758 sager blev der ikke givet afslag på
optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse, der var i strid med danmarks
forpligtelser efter 1961-konventionen og børnekonventionen.
for så vidt angår de 18-20-årige blev sådanne ansøgninger i perioden fra 2004,
hvor den første ansøgning blev modtaget, og indtil 2010 i det hele behandlet efter
de almindelige betingelser. disse ansøgere blev således kun optaget på lovforslag
om indfødsrets meddelelse, hvis de opfyldte de krav om bl.a. danskkundskaber,
økonomi, vandel og indfødsretsprøve, som fremgik af den gældende
indfødsretsaftale.
for så vidt angår de 12-17-årige har der været en forskellig opfattelse over tid og
blandt de enkelte embedsmænd i indfødsretskontoret med hensyn til, om de skulle
opfylde krav om danskkundskaber, indfødsretsprøve og vandel. der har som følge
heraf været en uens praksis med hensyn til, om de skulle opfylde disse krav. fra
april 2009 er alene vandelskravet blevet håndhævet.
for så vidt angår de 0-11-årige er ansøgerne optaget på lovforslag om indfødsrets
meddelelse. der har generelt for denne aldersgruppe ikke været stillet krav om
dokumentation af danskkundskaber eller opfyldelse af andre af de almindelige
betingelser, og det er heller ikke konstateret i forhold til ansøgere omfattet af
børnekonventionen.
i de sager, hvor ministerierne fremsatte krav, der var i strid med danmarks fol-
keretlige forpligtelser, har det betydet, at behandlingen af sagerne er blevet for-
sinket. forsinkelse i sagsbehandling har kun medført forsinkelse med indfødsret,
hvis opfyldelse af et krav om dokumentation har betydet, at en ansøger blev
optaget på et senere forslag til lov om indfødsrets meddelelse, end ansøgeren
kunne være optaget på, hvis kravet ikke havde været fremsat.
kommissionen kan kun med sikkerhed fastslå, at det har ført til, at ansøgere har
fået indfødsret senere, end de kunne have fået, i seks tilfælde. forsinkelserne er
opstået i perioden fra 2004 til 2011 og har udgjort mellem 3 og 18 måneder, i
gennemsnit 8½ måned.
kommissionen kan ikke fastslå, om der også er ansøgere, der på grund af
manglende vejledning om konventionerne har ventet med at søge om indfødsret,
                                        - 10 -
indtil de havde bestået en danskprøve eller indfødsretsprøven, eller indtil en
sigtelse var afgjort eller en karensperiode på grund af idømt straf var udløbet. i én
sag synes en ansøger i 2009 at have tilbagekaldt en ansøgning på baggrund af, at
politiet fejlagtigt havde vejledt om, at ansøgerens straf og sigtelse var til hinder
for indfødsret. ansøgeren
indgav ansøgning på ny i 2011.
1.10.1.6 orientering af folketingets indfødsretsudvalg og opfyldelse af
           danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen og
           børnekonventionen
folketingets indfødsretsudvalg blev i januar 2010 underrettet om, at ansøgere, der
opfyldte de krav, man kunne stille efter konventionerne, fremover ville blive
optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
kommissionens undersøgelse har vist, at de ansøgninger, som blev behandlet efter
dette tidspunkt, er optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse i
overensstemmelse hermed. endvidere er sager med ansøgere, der tidligere havde
fået afslag, genoptaget, og ansøgerne har med én undtagelse fået dansk indfødsret.
der blev endvidere efter januar 2010 iværksat en række generelle tiltag af be-
tydning for behandlingen af ansøgninger om indfødsret fra statsløse født i
danmark. blandt andet blev der i 2010 givet vejledning til medarbejderne i
indfødsretskontoret om danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen og
børnekonventionen samt udarbejdet skriftlige retningslinjer for sagernes be-
handling. indfødsretskontoret tog ikke initiativ til at vejlede om 1961-konven-
tionen på ministeriets hjemmeside i 2010, fordi det ikke vurderedes at være
politisk ”comme il faut” at reklamere for meget for reglerne. efter at sagen havde
været genstand for medieomtale i januar 2011, blev der gennemført flere tiltag.
integrationsministeriet vejledte i marts 2011alle statsløse personer født i
danmark, der var i aldersgruppen 0-37 år, om konventionerne. heraf blev 27
personer i alderen 21 til 37 år tilbudt at blive optaget på et lovforslag om ind-
fødsrets meddelelse i medfør af 1961-konventionen, fordi de kunne være blevet
vejledt forkert om danmarks forpligtelser efter konventionerne og derfor have
undladt at indgive ansøgning rettidigt. der blev i 2011 endvidere vejledt om
danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen på integrationsministeriets
hjemmeside. i 2013 blev der indsat en bestemmelse om 1961-konventionen i
indfødsretsaftalen og en ny bestemmelse om børnekonventionen, der mere de-
taljeret redegjorde for danmarks forpligtelser efter konventionen.
kommissionen har på baggrund heraf ikke fundet grundlag for at foreslå yder-
ligere ændringer af love, administrative bestemmelser eller administrativ praksis.
1.10.2 nærmere om perioden fra 1991 til 1999
der blev i perioden fra 1991 til 1999 af indfødsretskontoret givet afslag på op-
tagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse eller vejledt forkert i syv ud af de
18 sager med ansøgere omfattet af børnekonventionen, der blev behandlet i
perioden, nemlig to i 1995 og fem i 1998. afslagene/den forkerte vejledning var i
strid med danmarks forpligtelser efter børnekonventionen og med myndigheders
pligt til at vejlede borgere.
                                         - 11 -
de resterende 11 sager blev behandlet i overensstemmelse med konventionen.
ansøgere omfattet af 1961-konventionen kunne i denne periode opnå indfødsret
ved at afgive erklæring til statsamterne. kommissionens undersøgelse omfatter
ikke disse sager.
kommissionen har ikke i sin gennemgang af dokumenter eller i sine afhøringer af
vidner fundet tegn på, at der fra nogens side er givet instruks om eller fremsat
ønske om, at embedsmændene skulle undlade at overholde børnekonventionen.
kommissionen har vurderet, at der ikke forsætligt blev administreret i strid med
børnekonventionen, men at afslagene og den forkerte vejledning skyldes
manglende opmærksomhed og omhu i embedsmændenes behandling af sagerne.
kommissionen har endvidere vurderet, at det faktiske forløb fra 1991-1999 al-
lerede som følge af den tid, der nu er gået, ikke giver grundlag for, at det of-
fentlige søger nogen embedsmænd draget til ansvar.
med hensyn til ministrene med ansvar for indfødsret har kommissionen vurderet,
at de på overordnet plan var bekendt med, at danmark efter børnekonventionen
var forpligtet til at give statsløse børn født i danmark indfødsret.
kommissionen har endvidere vurderet, at ministrene ikke har givet instruks om
eller fremsat ønske om, at embedsmænd skulle undlade at overholde børne-
konventionen, men at de tværtimod i flere tilfælde har forudsat, at sager om til-
deling af indfødsret blev behandlet i overensstemmelse med danmarks kon-
ventionsmæssige forpligtelser. de var heller ikke involveret i eller orienteret om
behandlingen af de sager, hvor der er meddelt afslag på optagelse på lovforslag
om indfødsrets meddelelse eller vejledt i strid med danmarks forpligtelser efter
børnekonventionen. der er således ikke oplysninger, der peger på, at ministrene
var involveret i behandlingen af sagerne, eller at de på noget tidspunkt er blevet
orienteret om sagerne.
1.10.3 nærmere om perioden fra 2000 til 2007
1.10.3.1 behandling af ansøgninger om indfødsret
der blev i perioden fra 2000 til 2007 af indfødsretskontoret givet afslag på op-
tagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse i syv ud af de 39 sager omfattet
af 1961-konventionen eller børnekonventionen, der blev behandlet i perioden. i de
syv sager blev der givet i alt ni afslag i strid med 1961-konventionen, nemlig et i
2004, to i 2005 og seks i 2007. to ansøgere omfattet af 1961-konventionen blev
optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse, fordi de opfyldte de almindelige
betingelser.
sagerne omfattet af børnekonventionen er afgjort og i det væsentlige også be-
handlet i overensstemmelse med danmarks forpligtelser efter konventionen. der
er dog i en række sager (12 ud af 14 ansøgere, der var fyldt 12 år) stillet krav om
dokumentation af danskkundskaber samt oplyst om, at der ville blive givet afslag
på optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse, hvis dokumentationen ikke
blev fremsendt. ansøgerne har i de relevante sager opfyldt kravet, og de er
herefter blevet optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
                                         - 12 -
kommissionen har ikke i sin gennemgang af dokumenter eller i sine afhøringer af
vidner fundet tegn på, at der fra nogens side er givet instruks om eller fremsat
ønske om, at embedsmændene skulle undlade at overholde 1961-konventionen
eller børnekonventionen.
tværtimod er der flere eksempler på, at folketinget og den ansvarlige minister
forudsatte, at sager om tildeling af indfødsret blev behandlet i overensstemmelse
med danmarks konventionsmæssige forpligtelser.
kommissionen har vurderet, at den manglende overholdelse af 1961-konventi-
onen skyldtes, at de embedsmænd, der skulle behandle ansøgninger fra personer
omfattet af konventionen, ikke var tilstrækkeligt opmærksomme vedrørende
danmarks forpligtelser efter konventionen. nogle embedsmænd var bekendt med,
at ansøgere omfattet af konventionen var berettiget til at blive optaget på
lovforslag om indfødsretsmeddelelse, selv om de ikke opfyldte de almindelige
betingelser, men overså i den konkrete sagsbehandling, at ansøgerne var omfattet
af konventionen. andre embedsmænd havde slet ikke kendskab til denne
forpligtelse efter 1961-konventionen.
kommissionen har vurderet, at de embedsmænd i indfødsretskontoret, der be-
handlede sagerne, burde have sikret sig, at de konkrete afgørelser blev truffet på et
korrekt og fyldestgørende faktisk og juridisk grundlag. de burde således have
undersøgt de relevante retsregler og have udvist en sådan omhu i sagsbe-
handlingen, at danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen blev overholdt.
afslagene til ansøgere omfattet af 1961-konventionen er udtryk for uagtsomme
tjenesteforseelser, men kommissionen har vurderet, at forseelserne ikke har været
af en sådan grovhed, at der er grundlag for, at det offentlige søger nogen draget til
ansvar.
kommissionen har vurderet, at den manglende opmærksomhed vedrørende 1961-
konventionen i indfødsretskontoret grundlæggende skyldtes, at der ikke var
iværksat effektive sagsgange i kontoret med henblik på at identificere ansøgninger
fra personer omfattet af konventionen. kommissionen har endvidere vurderet, at
det har haft betydning, at der var meget få ansøgninger fra personer omfattet af
konventionen, og at den manglende opmærksomhed sandsynligvis ville være
undgået, hvis der havde været en regulering af retsstillingen for ansøgere omfattet
af 1961-konventionen i infødsretscirkulæret/ indfødsretsaftalen, og/eller hvis der
var givet vejledning, f.eks. på ministeriets hjemmeside, til de personer, der var
omfattet af konventionen.
kommissionen har anført, at kontorcheferne i indfødsretskontoret har haft pligt til
at tilrettelægge behandlingen af ansøgninger om indfødsret fra ansøgere omfattet
af 1961-konventionen og børnekonventionen således, at afgørelser i disse sager
generelt ville blive truffet på et korrekt og fyldestgørende faktisk og juridisk
grundlag.
kommissionen har vurderet ansvaret for kontorcheferne ansat i perioden 2000-
2004. den første ansøgning fra en ansøger omfattet af 1961-konventionen blev
behandlet i indfødsretskontoret, efter at disse embedsmænd ikke længere var
                                         - 13 -
chefer i kontoret. kommissionen har ikke fundet grundlag for, at der søges ansvar
gjort gældende mod nogen af disse. kontorchefen ansat i perioden efter 2004 er
ikke længere ansat i staten, og kommissionen har derfor ikke forholdt sig til
hendes eventuelle ansvar.
kommissionen har endvidere vurderet, at det havde været hensigtsmæssigt at
medtage en bestemmelse om 1961-konventionen i indfødsretscirkulæ-
ret/indfødsretsaftalen, ikke mindst af hensyn til (generel) vejledning af personer
omfattet af konventionen, men kommissionen har ikke kunnet fastslå, at der har
været en retlig pligt hertil.
de relevante ministerier har haft pligt til at yde (konkret) vejledning og bistand til
personer, der rettede henvendelse om spørgsmål inden for ministeriernes
sagsområde. kommissionen har ved stikprøveundersøgelser konstateret, at em-
bedsmænd i indfødsretskontoret i strid hermed i en række konkrete sager ikke
vejledte ansøgere, der fik afslag på indfødsret og som ikke selv var omfattet af
konventionerne, om, at deres børn selvstændigt kunne søge om indfødsret, fordi
de var omfattet af børnekonventionen.
kommissionen har vurderet, at embedsmændene ikke forsætligt har tilsidesat
pligten til at vejlede, og forseelserne har efter kommissionens opfattelse ikke
været af en grovhed, der giver grundlag for, at det offentlige søger nogen draget til
ansvar.
1.10.3.2 embedsmænds rådgivning af ministre
kommissionens undersøgelse har vist, at den manglende opmærksomhed ved-
rørende 1961-konventionen og (til dels) børnekonventionen i perioden 2000-2007
har betydet, at embedsmænd i forbindelse med og rådgivning af ministre i fire
tilfælde ikke har givet integrationsministrene bertel haarder og rikke hvilshøj et
korrekt og fyldestgørende faktisk og juridisk grundlag for at vurdere spørgsmål af
betydning for danmarks opfyldelse af sine forpligtelser efter 1961-konventionen
og børnekonventionen.
integrationsminister bertel haarder fik således i juli 2003 i en konkret sag forelagt
et udkast til brev til københavns kommune, hvor kravet om dokumentation af
danskkundskaber blev opretholdt over for en ansøger omfattet af børne-
konventionen. i november 2003 fik bertel haarder forelagt sagen med indstilling
om, at ansøgeren skulle indkaldes til en samtale i ministeriet med henblik på, at
ministeriet vurderede ansøgerens danskkundskaber. bertel haarder godkendte
brevet og tiltrådte indstillingen.
det materiale, som bertel haarder fik forelagt, indeholdt ikke oplysning om, at
dokumentation af danskkundskaber ikke kunne stilles som betingelse for ind-
fødsret, fordi ansøgeren var født statsløs i danmark og derfor omfattet af bør-
nekonventionen.
det er kommissionens opfattelse, at materialet ikke gav bertel haarder et korrekt
og fyldestgørende faktisk og juridisk grundlag for hans vurdering af, om han
skulle godkende embedsmændenes forslag.
                                        - 14 -
integrationsminister rikke hvilshøj fik i juni 2006 forelagt udkast til brev af 7.
juni 2006 til institut for menneskerettigheder, der var fremkommet med en række
bemærkninger til indfødsretsaftalen fra 2005. hun tiltrådte brevet, der også blev
sendt til folketingets indfødsretsudvalg som svar på udvalgets anmodning om
ministerens kommentar til instituttets henvendelse.
kommissionen har redegjort for, at en oplysning i brevet om, at ministeriet i
praksis ville optage personer omfattet af 1961-konventionen på et lovforslag om
indfødsrets meddelelse, når betingelserne i konventionen var opfyldt, ikke var i
overensstemmelse med den måde, ministeriet havde behandlet sagerne på eller
med den måde, som ministeriet efterfølgende behandlede dem på. kommissionen
har endvidere anført, at den forkerte oplysning indebar, at brevet ikke indeholdt et
korrekt og fyldestgørende faktisk og juridisk grundlag for ministeren (og for
folketingets indfødsretsudvalg) til at vurdere instituttets anbefaling af, at man
udarbejdede en bestemmelse om ansøgere omfattet af 1961-konventionen.
embedsmænd i integrationsministeriet udarbejdede notat af 23. januar 2007 om
”udredning om rækkevidden af de forenede nationers konvention af 30. august
1961 om begrænsning af statsløshed.” notatet blev sendt til rikke hvilshøj, der
videresendte det til indfødsretsordførerne fra venstre, det konservative
folkeparti og dansk folkeparti.
kommissionen har lagt til grund, at en oplysning i notatet om, at danmarks
forpligtelse efter 1961-konventionen var opfyldt ved en bestemmelse i indføds-
retsaftalen, var urigtig. der var på dette tidspunkt ikke nogen bestemmelse i
indfødsretsaftalen om 1961-konventionen, og der var heller ikke iværksat andre
tiltag med henblik på at opfylde konventionen.
i en konkret sag klagede en ansøger omfattet af 1961-konventionen i januar 2007
til rikke hvilshøj efter at have fået afslag på optagelse på lovforslag om
indfødsrets meddelelse. i overensstemmelse med embedsmændenes udkast til
brev til ansøgeren fastholdt rikke hvilshøj i brev af 22. februar 2007, at ansø-
geren skulle bestå en indfødsretsprøve. det fremgik ikke af det materiale, som
rikke hvilshøj fik forelagt, at vedkommende var statsløs og født i danmark og
opfyldte de krav, der kunne stilles efter 1961-konventionen.
kommissionen har vurderet, at rikke hvilshøj ikke fik et korrekt og fyldestgø-
rende faktisk og juridisk grundlag til at vurdere, om hun skulle tiltræde udkastet til
brev.
kommissionen har i relation til ovennævnte rådgivning af integrationsministrene
bertel haarder og rikke hvilshøj vurderet, at ingen af de involverede
embedsmænd forsætligt afgav urigtige eller vildledende oplysninger, men at der
er handlet uagtsomt. kommissionen har endvidere vurderet, at disse forhold ikke
giver grundlag for, at det offentlige søger nogen af embedsmændene draget til
ansvar.
1.10.3.3 ministres kendskab til og involvering i behandlingen af
          ansøgninger fra statsløse født i danmark
                                         - 15 -
med hensyn til ministre med ansvar for indfødsret har kommissionen vurderet, at
justitsminister frank jensen og integrationsministrene bertel haarder og rikke
hvilshøj på overordnet plan var bekendt med, at danmark efter 1961-
konventionen og børnekonventionen var forpligtet til at give statsløse børn født i
danmark indfødsret.
kommissionen har vurderet, at ministrene ikke har givet instruks om eller fremsat
ønske om, at embedsmænd skulle undlade at overholde 1961-konventionen og
børnekonventionen, men at de tværtimod i flere tilfælde har forudsat, at sager om
tildeling af indfødsret blev behandlet i overensstemmelse med danmarks
konventionsmæssige forpligtelser.
de var heller ikke involveret i eller orienteret om behandlingen af de sager, hvor
der er meddelt afslag på optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse eller
vejledt i strid med danmarks forpligtelser efter konventionerne. der er således
ikke oplysninger, der peger på, at bertel haarder (en sag) eller rikke hvilshøj
(syv sager) var involveret i behandlingen af sagerne, hvor der blev givet afslag.
der er heller ikke tegn på, at de, med nedennævnte undtagelse, efterfølgende blev
orienteret om dem.
i en sag besvarede rikke hvilshøj en klage fra en ansøger, der havde fået afslag
på optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse. det fremgik ikke af det
materiale, som hun fik forelagt, at ansøgeren var statsløs og født i danmark og
opfyldte de krav, der kunne stilles efter 1961-konventionen.
kommissionen har vurderet, at bertel haarder og rikke hvilshøj har givet
oplysninger til folketinget om ministeriernes behandling af ansøgere omfattet af
konventionerne, der ikke har været korrekte eller fyldestgørende. det drejer sig
om sagen fra 2003, hvor bertel haarder efterfølgende orienterede folketingets
indfødsretsudvalg om, at man havde indkaldt en række børn til en sprogsamtale i
integrationsministeriet uden at oplyse, at en af ansøgerne var statsløs og født i
danmark. der drejer sig endvidere om sagen, hvor rikke hvilshøjs fremsendte
kopi af sit brev af 7. juni 2006 til institut for menneskerettigheder til folketingets
indfødsretsudvalg. de er begge er omtalt i forrige afsnit.
det fremgik ikke af – og kunne heller ikke udledes af – det materiale, som bertel
haarder og rikke hvilshøj havde modtaget, at oplysningerne til folketingets
indfødsretsudvalg ikke var korrekte eller fyldestgørende.
1.10.4 nærmere om perioden fra 2008 til 2010
1.10.4.1 opdagelsen af, at danmark ikke i praksis opfyldte 1961-
           konventionen
i februar 2008 kom souschef nanna fischer og kontorchef dorit hørlyck, begge
fra integrationsministeriets indfødsretskontor, i tvivl om, hvorvidt kontoret i
praksis opfyldte 1961-konventionen i sin sagsbehandling. efter nogle
undersøgelser kunne de konstatere, at indfødsretskontorets behandling af an-
søgninger om indfødsret i praksis ikke var foregået i overensstemmelse med
konventionen. kontoret havde i forhold til ansøgere omfattet af konventionen
stillet de samme betingelser for at blive optaget på lovforslag om indfødsrets
meddelelse som til andre ansøgere.
                                           - 16 -
på et møde i indfødsretskontoret den 26. februar 2008 blev der orienteret om
danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen. alle kontorets medarbejdere fik
en mail med et referat af mødet, hvoraf det fremgik, at ansøgerne havde retskrav
på dansk indfødsret.
indfødsretskontoret orienterede afdelingschef kim lunding om sagen ved et
mavebælte (en skriftlig forelæggelse) af 8. april 2008. i juli 2008 undersøgte
kontoret, hvor mange statsløse der var i danmark, og 1961-konventionen blev sat
på som et punkt på dagsordenen på et nordisk embedsmandsmøde om stats-
borgerskab i oktober 2008.
1.10.4.2 orientering af integrationsminister birthe rønn hornbech
ved et mavebælte af 4. august 2008 blev integrationsminister birthe rønn
hornbech orienteret om sagen.
mavebæltet redegjorde klart og korrekt for danmarks forpligtelser efter 1961-
konventionen. i mavebæltet indstillede embedsmændene, at ministeriet med
henblik på at efterleve 1961-konventionen skulle optage personer omfattet af
konventionen på lovforslag, selv om de ikke opfyldte betingelserne i indføds-
retsaftalen. endvidere indstillede de bl.a., at man forud for optagelse på lov-
forslaget skulle orientere folketingets indfødsretsudvalg.
kommissionen har lagt til grund, at birthe rønn hornbech ikke var uenig i disse
indstillinger, da hun læste mavebæltet og påførte det sine skriftlige bemærkninger.
der blev afholdt et møde om sagen, sandsynligvis den 3. september 2008, og
deltagerne var christian lützen, kim lunding, claes nilas og birthe rønn
hornbech.
birthe rønn hornbech spurgte på mødet til, hvordan fejlen var opstået, og
hvordan kontoret pludselig var blevet opmærksom på konventionen. derefter
spurgte hun til, om man var sikre på den fortolkning, der fremgik af mavebæltet.
birthe rønn hornbech syntes ikke, at hun fik sine spørgsmål tilfredsstillende
besvaret. på et tidspunkt oplyste kim lunding, at konventionen skulle drøftes på
det kommende nordiske embedsmandsmøde, og birthe rønn hornbech ønskede
herefter ikke at tage stilling til indstillingerne i mavebæltet, før
indfødsretskontoret havde undersøgt de andre nordiske landes praksis. sagen
skulle derfor afvente denne undersøgelse.
der var ikke drøftelser om, hvorvidt man også skulle stille spørgsmål til andre
myndigheder eller til andre lande end de nordiske. kommissionen har vurderet, at
hvis man mente, at der forelå en juridisk usikkerhed af en sådan styrke, at der var
grundlag for indtil videre ikke at administrere i overensstemmelse med ordlyden
af 1961-konventionen, kunne en drøftelse med de nordiske lande ikke stå alene.
integrationsministeriet burde derfor sideløbende have hørt andre myndigheder,
lande eller organisationer, eksempelvis unhcr, justitsministeriet og
udenrigsministeriet. de tilstedeværende embedsmænd gav ikke udtryk for, at
fortolkningen af konventionen ikke gav anledning til tvivl eller protesterede mod,
at sagen skulle afvente den nordiske undersøgelse.
                                        - 17 -
1.10.4.3 berostillelse af sager
i perioden fra februar 2008 indtil medio september 2008 havde indfødsrets-
kontoret givet afslag til otte ansøgere omfattet af konventionerne, der ikke op-
fyldte de almindelige betingelser. ingen af disse sager blev forelagt for birthe
rønn hornbech.
den 12. september 2008 eller umiddelbart forud herfor besluttede dorit hørlyck
og kim lunding at stille behandlingen af ansøgninger fra personer omfattet af
1961-konventionen i bero, således at indfødsretskontoret ikke fortsatte med at
give afslag på optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse til disse
ansøgere, hvis de ikke opfyldte de almindelige betingelser. de var opmærksomme
på, at der var i hvert fald én verserende sag med en ansøger omfattet af 1961-
konventionen, men antallet af verserende sager blev ikke undersøgt på dette
tidspunkt, ligesom det ikke blev undersøgt, i hvor mange sager ministeriet tidli-
gere havde givet afslag i strid med 1961-konventionen. ansøgerne blev ikke
orienteret om, at deres sager var stillet i bero.
kommissionens undersøgelse har vist, at der på dette tidspunkt var syv verserende
sager omfattet af konventionen, og at der var ti sager, som tidligere var afgjort i
strid med konventionen.
kommissionen har kritiseret beslutningen om at stille sagerne i bero. kommis-
sionen har lagt vægt på, at der efter kommissionens vurdering ikke var rimelig
juridisk tvivl om danmarks forpligtelser efter 1961-konventionens artikel 1 set i
forhold til de sager med personer omfattet af konventionen, som integrati-
onsministeriet havde afgjort eller som verserede i ministeriet. kommissionen har
endvidere lagt vægt på, at embedsmændene ikke informerede og rådgav birthe
rønn hornbech forud for denne beslutning. endelig har kommissionen lagt vægt
på, at folketinget ikke blev orienteret om, at integrationsministeriet i modstrid
med det, der fremgik af forarbejderne til 2004-loven, i (endnu) en periode undlod
at optage ansøgere omfattet af 1961-konventionen på lovforslag om indfødsrets
meddelelse.
1.10.4.4 forberedelse af ny forelæggelse for birthe rønn hornbech
i perioden fra september 2008 til sagen igen blev forelagt for birthe rønn
hornbech i januar 2009, undersøgte indfødsretskontoret dels de andre nordiske
landes praksis efter 1961-konventionen, dels ministeriets hidtidige behandling af
ansøgninger fra personer omfattet af 1961-konventionen og børnekonventionen.
man blev i den forbindelse opmærksom på, at der også var truffet afgørelser i
strid med danmarks forpligtelser efter børnekonventionen.
undersøgelsen af de nordiske landes praksis foregik ved, at embedsmænd fra
indfødsrets kontoret den 26. oktober 2008 deltog i et møde om statsborgerskab
med embedsmænd fra de andre nordiske lande, hvor konventionen blev drøftet.
det fremgik af referatet af mødet, at der var tvivl om, hvorvidt landene havde
implementeret konventionen korrekt, og at implementeringen burde revideres på
et passende tidspunkt. derefter indhentede indfødsretskontoret i december 2008
mere præcise oplysninger fra landene om deres implementering af 1961-
konventionen i lovgivning og praksis.
                                         - 18 -
1.10.4.5 forelæggelse for birthe rønn hornbech i januar 2009
ved mavebælte af 23. januar 2009 blev birthe rønn hornbech igen orienteret om
sagen. kommissionen har i det væsentlige tilsluttet sig den gennemgang af sagens
faktiske omstændigheder og af retsstillingen, der fremgik af mavebæltet.
mavebæltet var vedlagt et notat af 19. januar 2009 om danmarks folkeretlige
forpligtelser og om behandling af sagerne. det fremgik bl.a., hvor mange
ansøgninger fra personer omfattet af 1961-konventionen, indfødsretskontoret
havde modtaget, og at nogle ansøgere havde fået indfødsret, at nogle ansøgere
havde fået afslag, og at nogle sager endnu ikke var behandlet. det fremgik li-
geledes, at der var givet afslag til ansøgere omfattet af børnekonventionen. i
mavebæltet gentog embedsmændene i det væsentlige indstillingerne fra mave-
bæltet af 4. august 2008 med den tilføjelse, at ministeriet skulle genoptage de
sager, hvor der fejlagtigt var givet afslag. mavebæltet var endvidere vedlagt
udkast til breve til folketingets indfødsretsudvalg.
om undersøgelsen af de nordiske landes praksis fremgik for så vidt angår sverige,
at adgangen for statsløse født i landet til at få indfødsret ved erklæring udløb ved
det fyldte 20. år. det fremgik endvidere, at norge stillede det almindelige krav om
sprogkundskaber og vandel til statsløse. sverige ville ifølge notatet vurdere, om
aldersgrænsen skulle hæves til det fyldte 21. år for fuldt ud at opfylde
konventionen, og også norge ville undersøge, om landet fuldt ud opfyldte 1961-
konventionen. island havde ikke ratificeret konventionen, og i finland fik børn,
der ellers ville blive statsløse, automatisk finsk indfødsret ved fødslen.
der blev efter ønske fra birthe rønn hornbech afholdt et møde om sagen.
deltagere i mødet var christian lützen, kim lunding, claes nilas og birthe rønn
hornbech.
på mødet blev sagen drøftet på baggrund af de nye oplysninger om, hvordan de
andre nordiske lande administrerede konventionen. birthe rønn hornbech
spurgte, hvilke betingelser de nordiske lande stillede, og hvad der var baggrunden
for, at man stillede disse betingelser.
embedsmændene fortalte, hvad indfødsretskontoret havde gjort for at skaffe
oplysningerne, og at de ikke havde flere oplysninger. der var en diskussion af
indstillingen i mavebæltet, og embedsmændene forklarede, hvorfor de var nået
frem til indstillingen.
birthe rønn hornbech besluttede på mødet, at hun selv ville drøfte sagen med
sine nordiske kollegaer, og det blev besluttet, at dette skulle foregå på nshf-
mødet (”den nordiske samrådsgruppe på højt niveau for flygtningespørgsmål”) i
juni 2009.
der var heller ikke på dette tidspunkt drøftelser om, hvorvidt man også skulle
stille spørgsmål til andre myndigheder eller til andre lande end de nordiske.
kommissionen har ikke kunnet fastslå, at der lå andre motiver bag birthe rønn
hornbechs beslutning, end at hun fandt det relevant at få afklaret baggrunden for,
at man stillede andre betingelser i de nordiske lande, og at hun var af den
                                         - 19 -
opfattelse, at dette mest hensigtsmæssigt kunne foregå ved, at hun selv drøftede
sagen med ministre fra de andre nordiske lande. kommissionen har endvidere
fundet det mest sandsynligt, at det, som birthe rønn hornbech ønskede under-
søgt, var, om det inden for konventionernes rammer var muligt at stille flere
betingelser for at få indfødsret ved naturalisation end de betingelser, der var re-
degjort for i mavebælterne fra august 2008 og januar 2009.
de tilstedeværende embedsmænd protesterede ikke mod, at undersøgelsen fort-
satte indtil juni 2009 eller gav udtryk for, at fortolkningen af 1961-konventionen
ikke gav anledning til tvivl.
det kan ikke lægges til grund, at man på dette møde nåede at drøfte, hvad mi-
nisteriet skulle gøre i forhold til de afgjorte og verserende sager.
1.10.4.6 beslutning om indtil videre at behandle sagerne efter de gældende
          retningslinjer
claes nilas har forklaret, at der ganske kort tid efter ovennævnte møde blev holdt
endnu et møde, hvor han, christian lützen, kim lunding og birthe rønn
hornbech deltog. på dette møde drøftede de behandlingen af de konkrete sager,
og birthe rønn hornbech besluttede, at ansøgninger fra statsløse personer født i
danmark ikke skulle stilles i bero, men at de skulle behandles efter de almindelige
betingelser, mens undersøgelsen foregik.
kim lunding og birthe rønn hornbechs har afvist, at de har deltaget i en sådan
drøftelse.
kommissionen har hverken kunnet lægge til grund, at der har været et sådan
møde, eller afvise, at claes nilas har haft drøftelser med birthe rønn hornbech
om berostillelse i forhold til sager omfattet af denne undersøgelse.
claes nilas har om sin rådgivning af birthe rønn hornbech forklaret bl.a., at han
og kim lunding redegjorde for baggrunden for indstillingen i mavebæltet fra 23.
januar 2009. han sagde afvæbnende til ministeren, at hvis hun heller ikke kunne
finde ud af det og komme dybere, end de kunne, ville det være sådan, at de ville
være kommet til at træffe nogle afgørelser, hvor de stillede for mange betingelser.
det var derfor absolut nødvendigt, at sagerne blev noteret, så de kunne fremfindes
igen og i givet fald genoptages umiddelbart efter ministermødet.
kommissionen har på baggrund af claes nilas’ egen forklaring om mødet med
birthe rønn hornbech vurderet, at han med større styrke skulle have gjort det
klart for birthe rønn hornbech, at der ikke var en rimelig tvivl om fortolkningen
af 1961-konventionen set i forhold til de verserende sager.
efter mødet omtalt i forrige afsnit blev dorit hørlyck orienteret om, at birthe
rønn hornbech ønskede at drøfte sagen med sine nordiske kollegaer på mødet i
juni 2009. kommissionen har ikke kunnet lægge til grund, at dorit hørlyck eller
kim lunding havde kendskab til, at birthe rønn hornbech – som forklaret af
claes nilas - også skulle have truffet en beslutning om, hvordan de konkrete sager
skulle behandles.
                                         - 20 -
dorit hørlyck og kim lunding drøftede herefter, hvad der skulle ske med de
konkrete ansøgninger, som siden september 2008 havde været stillet i bero. de
mente, at sagerne ville komme til at ligge for længe, hvis man ikke behandlede
dem, og de udarbejdede herefter et mavebælte af 16. februar 2009, hvor de ind-
stillede, at ansøgningerne skulle behandles som hidtil og indtil videre efter de
gældende retningslinjer, hvilket ville betyde, at ansøgerne i nogle tilfælde vil blive
meddelt afslag på dansk indfødsret.
sidst i mavebæltet hed det, at indfødsretskontoret var klar over, at det kunne være
i strid med 1961-konventionen og børnekonventionen at stille krav om, at de
pågældende ansøgere skulle opfylde kravene i retningslinjerne.
kommissionen har lagt til grund, at både dorit hørlyck og kim lunding var klar
over, at det ville være i strid med danmarks forpligtelser efter konventionerne,
hvis man fulgte indstillingen i mavebæltet, og at mavebæltets sidste afsnit blev
indsat som en advarsel for at få birthe rønn hornbech til at ændre sin beslutning
om at drøfte sagen med sine nordiske kollegaer.
kommissionen har kritiseret, at embedsmændene indstillede (anbefalede), at man
indtil videre skulle behandle sager omfattet af 1961-konventionen og bør-
nekonventionen efter de gældende retningslinjer. en juridisk korrekt rådgivning
ville efter kommissionens opfattelse have bestået i, at embedsmændene havde
indstillet, at ansøgerne blev optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse, og
at tidligere forkert afgjorte sager blev genoptaget og optaget på lovforslag om
indfødsrets meddelelse.
hvis embedsmændene havde den opfattelse, at birthe rønn hornbech ønskede
sagerne afgjort efter de gældende retningslinjer, skulle rådgivningen af ministeren
have bestået i information om, at det efter embedsmændenes opfattelse ville være
i strid med danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen og bør-
nekonventionen samt om, at folketinget skulle underrettes om sagen.
mavebæltet af 16. februar 2009 blev ikke lagt videre til birthe rønn hornbech,
idet claes nilas via christian lützen gav indfødsretskontoret besked om, at det
skulle ændres.
den 19. februar 2009 blev der lagt et nyt mavebælte videre, der var udarbejdet af
kirsa reinholt og dorit hørlyck.
mavebæltet var ændret således, at afsnittet om, at det kunne være i strid med
1961-konventionen og børnekonventionen, var fjernet. det fremgik i stedet, at der
i forhold til ansøgere, der fik afslag, kunne være et juridisk problem.
mavebæltet af 19. februar 2009 blev heller ikke lagt videre til birthe rønn
hornbech, idet claes nilas besluttede, at bl.a. også afsnittet om, at det kunne være
et juridisk problem, skulle fjernes. han har om baggrunden herfor forklaret bl.a.,
at mavebæltet var for omfattende.
embedsmændene udarbejdede herefter et mavebælte af 20. februar 2009. ma-
vebæltet udgjorde den eneste skriftlige rådgivning af birthe rønn hornbech om
                                         - 21 -
den betydning, som beslutningen om selv at ville drøfte sagen med sine nordiske
ministerkollegaer efter dorit hørlycks og kim lundings opfattelse havde for
behandlingen af konkrete ansøgninger. mavebæltet indeholdt i modsætning til
mavebælterne fra den 16. og 19. februar 2009 ikke nogen advarsel om, at
indstillingen indebar, at der ville blive truffet afgørelser i strid med danmarks
forpligtelser efter 1961-konventionen og børnekonventionen. mavebæltet inde-
holdt heller ikke information om, at folketinget skulle underrettes om
beslutningen om, at ministeriet ikke ville optage ansøgere omfattet af kon-
ventionerne på lovforslag om indfødsrets meddelelse, medmindre de opfyldte de
gældende retningslinjer.
mavebæltet indeholdt efter kommissionens vurdering derfor ikke en juridisk
korrekt rådgivning af ministeren, og kommissionen har kritiseret, at afsnittene om,
at det kunne være i strid med konventionerne eller udgøre et juridisk problem at
følge indstillingen, blev fjernet.
birthe rønn hornbech tiltrådte den 23. februar 2009 indstillingen i mavebæltet.
1.10.4.7 udførelse af beslutningen om at behandle sagerne efter de
          gældende retningslinjer
på et møde den 25. februar 2009 meddelte dorit hørlyck medarbejderne i ind-
fødsretskontoret, at statsløse født i danmark skulle behandles som hidtil og op-
fylde samtlige betingelser i retningslinjerne. på et møde den 1. april 2009 blev det
korrigeret således, at ansøgere omfattet af børnekonventionen kun skulle opfylde
vandelskravet.
i perioden mellem den 23. februar 2009 og indtil birthe rønn hornbech igen fik
sagen forelagt ved et mavebælte af 12. november 2009, blev der givet afslag til 22
ansøgere omfattet af 1961-konventionen eller børnekonventionen. 13 af ansøgerne
var omfattet af 1961-konventionen og ni af ansøgerne var omfattet af
børnekonventionen. ansøgerne opfyldte de betingelser, der kunne stilles efter
konventionerne, og afslagene var således i strid med danmarks forpligtelser efter
1961-konventionen og børnekonventionen. de var endvidere i strid med den måde
at implementere konventionerne på, der fremgik af forarbejderne til 2004-loven
og beslutningen om ratifikation af børnekonventionen.
ansøgerne blev ikke orienteret om, at integrationsministeriet var i færd med at
undersøge danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen og børnekonventi-
onen, og at der var mulighed for, at deres sager senere ville blive genoptaget.
i alt syv fuldmægtige/teamledere fra indfødsretskontoret var involveret i be-
handlingen af disse sager. sagerne blev forelagt for dorit hørlyck, før der blev
givet afslag.
i 2009 blev to sager med ansøgere omfattet af 1961-konventionen forelagt for
folketingets indfødsretsudvalg, uden at det blev oplyst for udvalget, at ansøgerne
var omfattet af konventionen, eller at ministeriet var ved at undersøge
fortolkningen af konventionen. udvalget gav dispensation fra de almindelige
betingelser til den ene af ansøgerne. den anden blev taget af lovforslag om ind-
                                         - 22 -
fødsrets meddelelse, fordi politiets efterretningstjeneste vurderede, at pågældende
kunne være en fare for landets sikkerhed.
da en borger i 2009 spurgte integrationsministeriet, om en herboende statsløs
person, som var født og opvokset i danmark, skulle opfylde lempeligere krav i
forbindelse med vedkommendes ansøgning om at få dansk indfødsret, oplyste
embedsmændene om reglerne i indfødsretsaftalen om de 0-17-årige, men de
undlod at oplyse om de lempelige krav efter 1961-konventionen for de 18-20
årige.
1.10.4.8 mavebælte med indstilling om ikke at opfylde konventionerne
ved mavebælte af 12. november 2009 fik birthe rønn hornbech forelagt sagen
på ny, men nu med en indstilling om, at integrationsministeriet skulle håndhæve
det almindelige krav om vandel over for ansøgere omfattet af konventionerne. det
fremgik af indstillingen, at det betød, at danmark ikke ”ganske” opfyldte
konventionerne.
1.10.4.9 beslutning om at overholde konventionerne
birthe rønn hornbech reagerede på mavebæltet ved at meddele, at konventio-
nerne skulle overholdes, og hun tiltrådte efterfølgende, at ansøgere omfattet af
konventionerne blev optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse, selv om de
ikke opfyldte de almindelige betingelser, og at tidligere forkert afgjorte sager blev
genoptaget.
1.10.4.10 ansvar for embedsmænd
forløbet fra 2008 til 2010 har gjort det relevant for kommissionen at vurdere, om
de involverede embedsmænd har opfyldt pligten til at overholde gældende
retsregler og pligten til at informere og rådgive ministre.
embedsmænd har pligt til at overholde gældende retsregler. denne pligt skal
sammenholdes med embedsmænds lydighedspligt, således at embedsmænd ikke
ifalder ansvar for at udføre ordrer, som er ulovlige, hvis de blot ikke er klart
ulovlige. selv hvis en ordre ikke er klart ulovlig, har embedsmænd dog pligt til at
rådgive og advare ministeren om den mulige ulovlighed. en sådan pligt foreligger
allerede, hvis det retlige eller faktiske grundlag for ministerens politik
forekommer tvivlsomt.
de afslag på optagelse på lovforslag om indfødsrets meddelelse, der blev givet i
perioden fra den 1. januar 2008 indtil februar 2009, er givet i en periode, hvor
embedsmændene måtte forvente, at 1961-konventionen og børnekonventionen
skulle overholdes i sagsbehandlingen. kommissionen har i det væsentlige vur-
deret disse afslag på samme måde som afslagene givet i forløbet fra 2000 til 2007.
de embedsmænd i indfødsretskontoret, der behandlede sagerne, burde således
have sikret sig, at de konkrete afgørelser blev truffet på et korrekt og
fyldestgørende faktisk og juridisk grundlag. de burde have undersøgt de relevante
retsregler og have udvist en sådan omhu i sagsbehandlingen, at danmarks
forpligtelser efter 1961-konventionen blev overholdt. afslagene til ansøgere
omfattet af 1961-konventionen og børnekonventionen er udtryk for uagtsomme
tjenesteforseelser, men kommissionen har vurderet, at forseelserne ikke har været
                                          - 23 -
af en sådan grovhed, at der er grundlag for, at det offentlige søger nogen draget til
ansvar.
kommissionen har ikke kunnet fastslå, at afslagene givet efter birthe rønn
hornbechs tiltrædelse af mavebælte af 20. februar 2009 var klart ulovlige efter
dansk ret. baggrunden for denne vurdering er bl.a. samspillet mellem folkeretlige
forpligtelser på indfødsretsområdet og de nationale regler, hvor indfødsret i
henhold til grundloven meddeles ved lov. regeringen har efter grundloven særlige
beføjelser i forbindelse med udarbejdelse af lovforslag, hvilket betyder, at
beslutninger kan være lovlige, selv om de er i strid med folkeretlige forpligtelser.
betydningen heraf er, at udførelsen af beslutningen isoleret set efter
kommissionens opfattelse ikke kan danne grundlag for, at det offentlige søger
nogen af de involverede embedsmænd draget til ansvar for deres medvirken til
ikke at optage ansøgere omfattet af konventionerne på lovforslag om indfødsrets
meddelelse.
kommissionen har dog vurderet, at birthe rønn hornbech havde pligt til at
inddrage eller i hvert fald orientere folketinget om beslutningen om indtil videre
at behandle ansøgere omfattet af konventionerne efter de almindelige ret-
ningslinjer.
da afslagene var i strid med danmarks folkeretlige forpligtelser efter 1961-
konventionen og børnekonventionen og blev givet uden at opfylde pligten til at
orientere folketinget, har kommissionen vurderet, om overordnede embedsmænd
levede op til deres pligt til at rådgive og advare ministeren om denne situation.
efter en samlet bedømmelse har kommissionen vurderet, at der i forhold til af-
delingschef kim lunding og departementschef claes nilas er grundlag for, at det
offentlige søger dem draget til ansvar.
i forhold til claes nilas har kommissionen navnlig lagt vægt på, at han i februar
2009 i relation til beslutningen om at fortsætte med at stille de almindelige
betingelser efter kommissionens opfattelse ikke opfyldte sin pligt til som
departementschef at rådgive og advare birthe rønn hornbech om, at dette var i
strid med danmarks folkeretlige forpligtelser og om, at folketinget skulle ori-
enteres.
i forhold til kim lunding har kommissionen navnlig lagt vægt på, at han på visse
punkter efter kommissionens opfattelse ikke opfyldte sin pligt som afdelingschef
til at sikre, at der blev administreret i overensstemmelse med gældende retsregler
samt sin pligt til at rådgive claes nilas og birthe rønn hornbech.
der er ikke klare regler om forældelse af disciplinært ansvar, og vurderingen af,
om en mulig forældelse er blevet afbrudt som følge af, at kommissionen har
undersøgt bl.a. kim lundings og claes nilas’ forhold, bør ikke foretages af
kommissionen, men af den myndighed, der skal tage stilling til, om embeds-
mændene skal søges draget til ansvar. kommissionen har derfor ikke inddraget
betydningen af den tid, der er gået siden de begåede forhold, i ovennævnte
vurdering.
                                         - 24 -
kommissionen har ikke fundet grundlag for, at det offentlige søger andre em-
bedsmænd draget til ansvar.
1.10.5 integrationsminister birthe rønn hornbechs kendskab til og
         involvering i behandlingen af ansøgninger fra statsløse født i
         danmark
birthe rønn hornbech var ikke før august 2008 orienteret om eller involveret i, at
integrationsministeriet i praksis ikke overholdt danmarks forpligtelser efter 1961-
konventionen og til dels børnekonventionen.
birthe rønn hornbech har forklaret, at da hun fik sagen forelagt i august 2008,
resolverede hun, at folketinget skulle underrettes, og hun gik ud fra, at dette
skete. hun gik også ud fra, at ansøgninger fra personer omfattet af 1961-kon-
ventionen fra da ville blive optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse i
overensstemmelse med de indstillinger, der fremgik af mavebæltet. hun modtog
ikke mavebælte af 23. januar 2009 med bilag, og da hun tiltrådte indstillingen i
mavebælte af 20. februar 2009 om at behandle sagerne efter de ”gældende
retningslinjer”, gik hun ud fra, at det betød gældende ret, herunder 1961-
konventionen og børnekonventionen. hun var ikke selv i tvivl om, hvordan 1961-
konventionen skulle fortolkes, og det var ikke hende, men embedsmændene, der
var optaget af at få oplysninger om de andre nordiske landes praksis. det var først,
da hun modtog mavebælte af 12. november 2009, at det gik op for hende, at
sagerne ikke var behandlet efter konventionerne, og
det var endnu senere, at hun blev klar over, at folketinget ikke var blevet un-
derrettet om sagen allerede i 2008.
kommissionen har ikke kunnet lægge denne forklaring til grund. kommissionen
har i stedet lagt følgende til grund:
birthe rønn hornbech blev ved mavebælter i august 2008 og i januar 2009
orienteret skriftligt om sagen. mavebælterne redegjorde i det væsentlige korrekt
og fyldestgørende for sagens faktiske og juridiske omstændigheder, herunder med
omtale for forarbejderne til 2004-loven, hvoraf det fremgik, hvordan 1961-
konventionen ville blive implementeret. mavebælterne indeholdt i over-
ensstemmelse med redegørelserne for retsgrundlaget indstillinger om, at ansøgere
omfattet af konventionerne skulle optages på lovforslag om indfødsrets
meddelelse, selv om de ikke opfyldte de almindelige betingelser, men alene op-
fyldte de betingelser, der kunne stilles efter konventionerne.
kommissionen har lagt til grund, at birthe rønn hornbech ikke tiltrådte ind-
stillingerne. indstillingen fra august 2008 blev ikke tiltrådt, fordi hun først ville
have de andre nordiske landes praksis efter 1961-konventionen undersøgt. ind-
stillingen fra januar 2009 blev ikke tiltrådt, fordi hun selv ville drøfte sagen med
sine nordiske ministerkollegaer med henblik på at klarlægge, hvad der var
baggrunden for, at i hvert fald norge stillede krav, der ikke fremgik af 1961-
konventionen. kommission har ikke kunnet fastslå, at der lå andre motiver bag
disse undersøgelser, end ønsket om på denne måde at få det juridiske grundlag be-
lyst bedre.
                                        - 25 -
det kan ikke lægges til grund, at nogen embedsmænd over for hende gav udtryk
for, at det var overflødigt at undersøge retsstillingen yderligere, eller at de
protesterede mod hendes beslutning herom.
birthe rønn hornbechs beslutning om at fortsætte de juridiske undersøgelser var
årsag til, at danmark i en periode fortsatte med ikke at overholde sine folkeretlige
forpligtelser efter konventionerne.
kommissionen har ikke kunnet fastslå, at hun var klar over, at den fortsatte un-
dersøgelse havde den konsekvens, at danmark ikke overholdt sine folkeretlige
forpligtelser efter konventionerne.
for så vidt angår perioden fra august 2008 til januar/februar 2009 har kommis-
sionen således ikke kunnet lægge til grund, at birthe rønn hornbech vidste, at der
var sager vedrørende personer omfattet af konventionerne, som ville blive berørt
af, at sagen skulle undersøges yderligere.
den 23. februar 2009 besluttede birthe rønn hornbech i overensstemmelse med
en indstilling i mavebælte af 20. februar 2009, at ansøgninger fra personer
omfattet af konventionerne skulle behandles i overensstemmelse med de ret-
ningslinjer for naturalisation, der fremgik af indfødsretsaftalerne, mens under-
søgelsen foregik. det fremgik ikke af mavebæltet, at embedsmændene mente, at
dette kunne være i strid med konventionerne.
den bevismæssige bedømmelse af om birthe rønn hornbech da var klar over, at
dette ville være i strid med danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen og
børnekonventionen, er vanskelig. vanskeligheden har navnlig sammenhæng med,
at birthe rønn hornbech ikke skriftligt blev rådgivet om de juridiske
konsekvenser af at fortsætte undersøgelsen og af indtil videre at behandle sagerne
efter de gældende retningslinjer.
kommissionen har således ikke med den nødvendige sikkerhed kunnet fastslå, om
birthe rønn hornbech var bekendt med, at der som følge af tiltrædelsen af
mavebæltet ville eller kunne blive givet afslag på optagelse på lovforslag om
indfødsrets meddelelse, der var i strid med danmarks forpligtelser efter 1961-
konventionen og børnekonventionen.
ved mavebælte af 12. november 2009 fik birthe rønn hornbech forelagt sagen
på ny, men nu med en indstilling om, at integrationsministeriet skulle håndhæve
det almindelige krav om vandel over for ansøgere omfattet af konventionerne. det
fremgik af indstillingen, at den betød, at danmark ikke ”ganske” opfyldte
konventionerne. birthe rønn hornbech reagerede ved at meddele, at
konventionerne skulle overholdes, og hun tiltrådte efterfølgende, at ansøgere
omfattet af konventionerne blev optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse,
selv om de ikke opfyldte de almindelige betingelser, og at tidligere forkert
afgjorte sager blev genoptaget.
birthe rønn hornbech orienterede folketingets indfødsretsudvalg om sagen i
januar 2010.
                                        - 26 -
efter at sagen havde givet anledning til spørgsmål fra folketingets indfødsrets-
udvalg og var blevet omtalt i medierne i januar 2011, deltog birthe rønn
hornbech aktivt i gennemførelsen af en række tiltag med det formål, at danmark
skulle opfylde sine forpligtelser efter konventionerne.
1.10.6 integrationsministeriets overvejelser om tidligere orientering af
         folketingets indfødsretsudvalg
folketingets indfødsretsudvalg blev orienteret om sagen af birthe rønn hornbech
i januar 2010, hvilket var næsten to år efter, at embedsmænd i indfødsretskontoret
i februar 2008 havde konstateret, at integrationsministeriet i praksis ikke
overholdt danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen.
birthe rønn hornbech blev orienteret om sagen ved mavebælter af 4. august
2008, 23. januar 2009, 12. november 2009 og 3. december 2009. alle disse
mavebælter, der var tiltrådt af bl.a. dorit hørlyck, kim lunding og claes nilas,
indeholdt indstillinger om, at folketingets indfødsretsudvalg – på forskellige
måder – skulle orienteres om sagen. birthe rønn hornbech skrev en påtegning på
det første mavebælte om, at folketinget skulle orienteres.
det kan således konstateres, at der var overvejelser om at orientere folketingets
indfødsretsudvalg om sagen, før det faktisk skete i januar 2010.
i stedet for umiddelbart at tiltræde indstillingerne i mavebælterne fra august 2008
og januar 2009 om behandlingen af ansøgninger fra personer omfattet af
konventionerne besluttede birthe rønn hornbech, at sagen skulle undersøges
yderligere. birthe rønn hornbech blev ikke af embedsmænd rådgivet om, at hun
skulle orientere folketinget om den fortsatte undersøgelse af sagen og baggrunden
herfor samt om beslutningen om indtil videre at behandle ansøgere omfattet af
konventionerne efter de almindelige retningslinjer.
da der i november 2009 blev truffet beslutning om sagernes behandling, var der
en drøftelse mellem claes nilas og birthe rønn hornbech om, hvordan
folketingets indfødsretsudvalg skulle orienteres om sagen.
claes nilas har forklaret, at han ikke syntes, at der forud herfor havde været noget
at orientere folketingets indfødsretsudvalg om. det skulle ske, når de var færdige
med sagsbehandlingen.
birthe rønn hornbech har forklaret, at hun gik ud fra, at folketinget allerede var
orienteret i overensstemmelse med hendes påtegning på mavebæltet af 4. august
2008. kommissionen har ikke kunnet lægge denne forklaring til grund.
kommissionen har vurderet, at birthe rønn hornbech havde pligt til at orientere
folketinget om, at ministeriet ikke optog ansøgere omfattet af konventionerne på
lovforslag om indfødsrets meddelelse, medmindre de opfyldte de almindelige
betingelser for indfødsret. kommissionen har endvidere vurderet, at kim lunding
og claes nilas ikke i tilstrækkeligt omfang har opfyldt deres pligt til at rådgive
hende herom.
1.10.7 integrationsministeriets orientering af statsministeriet
                                               - 27 -
     kommissionen har ikke kunnet fastslå, at nogen i integrationsministeriet i pe-
     rioden mellem opdagelsen af fejlen i februar 2008 indtil den offentlige omtale af
     sagen i januar 2011 underrettede nogen i statsministeriet om, at behandlingen af
     ansøgninger om indfødsret fra statsløse personer født i danmark var foregået i
     strid med danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen og børne-
     konventionen.”
om tiltag med henblik på at vejlede mulige ansøgere omfattet af 1961-konventionen og
børnekonventionen i perioden fra 1999 til 2007 hedder det på s. 2472 og 2473:
     ”10.4.4 tiltag med henblik på generelt at vejlede mulige ansøgere omfattet
              af 1961-konventionen og børnekonventionen
     som det fremgår i kapitel 2, afsnit 2.1.4.5.3, har embedsmænd pligt til i ind-
     fødsretssager at overholde god forvaltningsskik, medmindre ministeren klart har
     tilkendegivet andet. ministre med ansvar for indfødsret har ikke i perioden 2000-
     2007 taget afstand herfra.
     det er ifølge folketingets ombudsmand god forvaltningsskik, at en myndighed i
     et vist omfang informerer borgerne om praksis på myndighedens område, f.eks.
     via internettet eller på anden lettilgængelig måde. en myndighed, der vælger at
     informere offentligheden om praksis via en hjemmeside, er i den forbindelse
     forpligtet til at sikre, at den offentliggjorte information er let tilgængelig, korrekt
     og tilstrækkelig detaljeret til, at den enkelte borger kan få kendskab til de
     muligheder, der er relevante for vedkommende.
     danmarks forpligtelser efter børnekonventionen har i hele perioden været be-
     skrevet indfødsretscirkulæret eller indfødsretsaftalen. det er heraf fremgået, at
     børn født statsløse i danmark kunne optages på et lovforslag om indfødsrets
     meddelelse, hvis de havde bopæl i landet, ligesom integrationsministeriet i den
     tid, hvor man har haft en hjemmeside, på denne har lagt de relevante indføds-
     retsaftaler.
     det kan diskuteres, om en cirkulæreskrivelse med vedhæftet aftale på hjemme-
     siden kan anses som let tilgængelig information. i vedtagelse v 36 fra 1998, jf.
     afsnit 10.1.2, tales imidlertid om krav om ”offentlige …regler” (fremhævet her),
     hvilket offentliggørelse på hjemmesiden af en cirkulæreskrivelse med vedhæftet
     aftale lever op til, og den nævnte aftale er ikke vanskeligt tilgængelig.
     på den baggrund er det kommissionens opfattelse, at justitsministeriet og inte-
     grationsministeriet har givet tilstrækkelig generel vejledning for så vidt angår
     børnekonventionen.
     danmarks forpligtelser over for ansøgere omfattet af 1961-konventionen fremgik
     i perioden 2000-2007 ikke af indfødsretsloven eller af indfødsretscirkulæ-
     ret/indfødsretsaftalen. der blev heller ikke af justitsministeriet eller integrati-
     onsministeriet givet vejledning særskilt rettet mod personer omfattet af 1961-
     konventionen på ministeriernes hjemmeside, i pjecer eller på anden måde i pe-
     rioden fra 2000-2007.
                                              - 28 -
      kommissionen har i kapitel 2, afsnit 2.1.4.5.3 anført, at det først i forbindelse med
      folketingets ombudsmands udtalelse i 2008 i fob 2008.238 kom til at fremstå
      som et tydeligt krav, at myndigheder havde pligt til at informere mere generelt om
      myndighedens praksis, f. eks. via internettet.
      denne del af vejledningspligten hørte således i perioden 2000-2007 til den mere
      uklare del af normen om god forvaltningsskik.
      da kommissionen skal udvise forsigtighed i sine retlige vurderinger, kan
      kommissionen ikke med den nødvendige sikkerhed fastslå, at det var i strid med
      god forvaltningsskik, at der ikke i perioden 2000-2007 blev givet en sådan generel
      vejledning.”
i kommissionens sammenfatning af tiltag i 2010 vedrørende statsløse født i danmark anføres
s. 2746 og 2747 blandt andet:
      ”10.13.5 kommissionens sammenfatning af tiltag i 2010 vedrørende
                statsløse født i danmark
      i perioden fra orienteringen af folketingets indfødsretsudvalg den 27. og 28.
      januar 2010 og indtil der ultimo 2010/primo 2011 fra folketingets side og i
      medierne blev stillet spørgsmål til integrationsministeriets administration af
      ansøgninger fra statsløse født i danmark, var de væsentligste tiltag følgende:
      − nye ansøgninger fra personer omfattet af konventionerne blev optaget på lov-
      forslag om indfødsrets meddelelse og fik indfødsret i overensstemmelse med dan-
      marks forpligtelser efter konventionerne.
      − i 27 ud af 31 sager, hvor der tidligere var givet afslag i strid med konventio-
      nerne, og hvor sagerne ikke allerede var blevet genoptaget, skrev integrations-
      ministeriet til ansøgerne med vejledning om danmarks forpligtelser efter kon-
      ventionerne og med anmodning om, at de indgav en ansøgning om genoptagelse.
      23 af ansøgere indgav en sådan anmodning, blev optaget på lovforslag om
      indfødsrets meddelelse og fik indfødsret i 2010.
      − indfødsretskontorets medarbejdere modtog vejledning om sagernes behandling.
      − folketinget blev i forbindelse med forberedelsen af lovforslag om indfødsrets
      meddelelse orienteret om, hvilke personer på forslaget der var omfattet af 1961-
      konventionen, samt hvilke betingelser i de almindelige retningslinjer for
      naturalisation, som de pågældende personer ikke opfyldte.
      efter kommissionens vurdering burde navnlig følgende tiltag være undgået eller
      iværksat:
      − integrationsministeriet burde ikke have indhentet oplysninger om, hvilke be-
      tingelser i de almindelige retningslinjer for naturalisation, som personer omfattet
      af konventionerne ikke opfyldte, på en sådan måde, at ansøgerne måtte få det
      indtryk, at opfyldelsen af disse betingelser kunne være afgørende for, om de blev
      optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
                                                - 29 -
      − integrationsministeriet burde have iværksat en udredning af danmarks for-
      pligtelser efter 1961-konventionen og børnekonventionen med henblik på at
      undersøge, om de betingelser, som man fortsat stillede til ansøgere omfattet af
      konventionerne, var i overensstemmelse med danmarks folkeretlige forpligtelser.
      − integrationsministeriet burde have vejledt generelt, eventuelt på ministeriets
      hjemmeside, om danmarks forpligtelser efter 1961-konventionen.
      det havde efter kommissionens vurdering været hensigtsmæssigt at medtage en
      bestemmelse om 1961-konventionen i indfødsretsaftalen, ikke mindst af hensyn til
      vejledning af personer omfattet af konventionen, men der har ikke været en retlig
      pligt hertil.
      kommissionen finder endvidere, at det havde været hensigtsmæssigt, at em-
      bedsmændene havde rådgivet ministeren om, at folketingets indfødsretsudvalg
      eller det flertal i folketinget, der stod bag indfødsretsaftalerne, burde have lej-
      lighed til at tage stilling til, om der skulle medtages en sådan bestemmelse i
      indfødsretsaftalen, men kommissionen kan ikke fastslå, at der skulle gælde en
      retlig pligt til at rådgive herom.”
kommissionen skriver vedrørende perioden efter 1. januar 2011 om vejledning til statsløse
personer født i danmark, der kunne være vejledt forkert om deres rettigheder, og om vej-
ledning på integrationsministeriets hjemmeside s. 2752-2758:
      ”10.14.3 vejledning til statsløse personer født i danmark, der kunne være
                 vejledt forkert om deres rettigheder
      det fremgår af mailkorrespondance fra den 11. januar 2011, at journalist astrid
      fischer fra p1 orientering havde spurgt integrationsministeriet, om ministeriet
      ville give de ansøgere, som først efter de var fyldt 21 år, var blevet klar over, at de
      kunne søge statsborgerskab, mulighed for at søge nu.
      kontorchef dorit hørlyck kommenterede spørgsmålet i en mail samme dag til
      afdelingschef kim lunding således, at hun mente, at det måtte være et politisk
      spørgsmål. senere på dagen skrev hun til indfødsretskontoret, at ansøgere, der var
      fyldt 21 år, ikke var omfattet af konventionen, selv om de først nu var blevet
      opmærksom på reglerne. dagen efter korrigerede hun denne oplysning og
      meddelte, at ministeren havde besluttet, at det var muligt, at de kunne blive
      omfattet af konventionens regler.
      denne korrektion kom efter, at birthe rønn hornbech i p1 orientering den 12.
      januar 2011 blev spurgt af astrid fischer, om hun ville udvide muligheden for at
      unge, som ikke havde kendt deres rettigheder, kunne søge om indfødsret.
      problemstillingen blev behandlet i et nyt interview den 14. januar 2011. endvi-
      dere blev der af folketingets indfødsretsudvalg stillet spørgsmål hertil.
      i integrationsministeriets pressemeddelelse den 14. januar 2011 blev spørgsmålet
      nævnt som et af de spørgsmål, der skulle undersøges.
                                        - 30 -
den 3. marts 2011 besluttede birthe rønn hornbech, at 378 statsløse personer
født i danmark, der var i aldersgruppen 0-37 år, ved et brev skulle orienteres om
konventionerne. heraf var 27 personer i alderen 21 til 37 år, og de skulle tilbydes
at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse i medfør af 1961-
konventionen, uanset at danmark ikke efter konventionen var forpligtet hertil.
baggrunden var, at de kunne have undladt at søge, fordi de havde modtaget en
forkert vejledning om deres rettigheder i henhold til de to konventioner.
ansøgningen skulle indgives senest den 1. marts 2012.
integrationsministeriets hjemmeside kom til at indeholde en vejledning om denne
overgangsordning.
den 29. februar 2012 orienterede morten bødskov folketingets indfødsretsudvalg
om, at personer, der faktisk havde modtaget en forkert vejledning, ville blive
optaget på et lovforslag, selv om de først søgte efter fristens udløb den 1. marts
2012. dette skyldtes, at danmark efter justitsministeriets opfattelse havde en
folkeretlig forpligtelse hertil.
10.14.4 vejledning på integrationsministeriets hjemmeside
integrationsministeriets hjemmeside indeholdt primo januar 2011 ikke vejledning
om den retsstilling, der gælder for personer omfattet af 1961-konventionen.
hjemmesiden indeholdt et link til indfødsretsaftalen, der i § 17 henviste til
børnekonventionen. den indeholdt ikke i øvrigt vejledning om den retsstilling, der
gælder for børn omfattet af børnekonventionen.
birthe rønn hornbech fik i et mavebælte af 10. januar 2011 at vide, at journa-
listerne anton geist og ulrik dahlin fra information ville skrive om sagen. hun
fik endvidere at vide, at ministeriets hjemmeside ikke indeholdt vejledning om
statsløse personers mulighederne for at blive optaget på lovforslag om indfødsrets
meddelelse efter 1961-konventionen eller børnekonventionen, og at hun snarest
ville få forelagt et udkast hertil.
dagen efter, den 11. januar 2011 kl. 7.04, sendte birthe rønn hornbech en mail
til kontorchef christian lützen og departementschef claes nilas, hvor hun skrev:
          ”mon ikke vi skal lægge en vejledning på hjemmesi-
          den omgående
          jeg troede egentlig, der var ryddet op, som jeg
          havde bedt om????”
kl. 7.26 skrev birthe rønn hornbech:
”jeg skal ha en besked på hjemmesiden om, hvordan statsløse får indfødsret.
punktum!! medmindre i har vægtige indvendinger.
konventioner kommer f ø r df”
                                         - 31 -
det fremgår af mailkorrespondance fra den 11. januar 2011, at souschef kirsa
reinholt og dorit hørlyck udarbejdede en vejledning, som kl. 14.25 blev sendt i
udkast til bl.a. ministersekretær anne thorsen og kim lunding. vejledningen
blev lagt på ministeriets hjemmeside den 12. januar 2011.
i forbindelse med ministeriets udredning af forløbet og i forbindelse med
kommissionens afhøringer er der fremkommet en række udsagn om, hvorfor der
ikke blev vejledt på hjemmesiden på et tidligere tidspunkt.
souschef nanna fischer skrev i sit udkast til notat om undersøgelse af 26. januar
2011 bl.a., at der ”ved en beklagelig fejl” ikke var oplyst om statsløse personers
særlige retsstilling efter 1961-konventionen på ministeriets hjemmeside.
dorit hørlyck fik forelagt dette udkast og skrev hertil den 27. januar 2011 i en
mail til nanna fischer:
”vedr. den manglende information på hjemmesiden, så skyldes det ikke en be-
klagelig fejl, men et ønske andetsteds i ministeriet om, at vi ikke skulle reklamere
med disse regler, fordi det ikke var politisk comme il faut. men det kan jeg jo ikke
bevise.”
samme dag skrev dorit hørlyck i mail til kim lunding om ministeriets vej-
ledningspligt bl.a. følgende:
”ja, der er vejledningspligt … vi har jo tidligere drøftet spørgsmålet, men til
dahlin er der ikke andet at sige, at det skyldes en beklagelig fejl – eller for-
glemmelse – at der ikke i forbindelse med orienteringen af folketinget i januar
2010 blev oplyst om reglerne både hvad angår børnekonventionen og konven-
tionen om begrænsning af statsløshed på hjemmesiden.”
dagen efter, den 28. januar 2011, vendte dorit hørlyck tilbage til spørgsmålet,
idet hun skrev til nanna fischer:
”i øvrigt vil jeg lige spørge dig, om afsnittet om hjemmesiden er ønsket ændret fra
kims side – i hvert fald er han ikke overbevist om, at det skal anses som en
egentlig fejl, at vi ikke har haft det på hjemmesiden, ligesom han har stillet
spørgsmålstegn ved, om vi har en vejledningspligt. jeg prøvede i går aftes at
komme med nogen bemærkninger for og imod. hvis ikke han selv har ændret
formuleringen – en beklagelig fejl – så synes jeg, at du skal tale med ham om
det.”
formuleringen ”en beklagelig fejl” blev gentaget i det notat om undersøgelsen,
som birthe rønn hornbech modtog den 31. januar 2011. senere i notatet hedder
det:
”i lyset af den uklarhed, der tilsyneladende har været om statsløses rettigheder,
havde det været hensigtsmæssigt, at hjemmesiden var blevet opdateret i januar
2010, efter at folketingets indfødsret blev orienteret om problemstillingen.”
                                        - 32 -
i en redegørelse af 15. februar 2011 fra dorit hørlyck til claes nilas gentog hun
forklaringen om, hvorfor der ikke var blevet orienteret på hjemmesiden i 2010:
”at der efter genoptagelsen af sagerne i februar 2010 ikke blev orienteret om
mulighederne for statsløse født i danmark for at erhverve indfødsret på hjem-
mesiden skyldes dette også, at det på det tidspunkt ikke ansås for politisk comme
il faut at gøre for meget opmærksomhed på de særlige rettigheder for denne
gruppe.”
kirsa reinholt har forklaret, at hvis der i januar eller februar 2010 har været nogle
drøftelser om, at man ikke skulle vejlede på hjemmesiden, var det ikke noget, hun
var involveret i. de havde ikke i 2010 tænkt over, at der skulle lægges en
vejledning på hjemmesiden, og ministeren havde, så vidt vidnet ved, heller ikke
på noget tidspunkt bedt om, at der blev lagt en vejledning på hjemmesiden.
dorit hørlyck har forklaret, at eksterne vejledninger eller hjemmesiden ikke var
en af de ting, der stod først på sedlen. de havde så småt drøftet, om det var en god
idé at få det på hjemmesiden. det, hun husker, er, at det ikke gjorde noget, at man
ventede lidt med det, fordi, som hun skrev i sin redegørelse, som er udtryk for
hendes egen opfattelse, man ikke ønskede at reklamere for meget med disse
regler. det var hendes egen filosofi, at det ikke var comme il faut. et ønske om at
gyde lidt olie på vandene eller tage det lidt med ro. det behøvede ikke absolut at
blive skreget ud på hjemmesiden med det samme. når det heller ikke var så
nødvendigt, skyldtes det, at i de politikredse, hvor den største koncentration af
statsløse palæstinensere boede, var de udmærket klar over, hvordan disse sager
skulle behandles. som hun husker det, var det med kim lunding, hun drøftede
hjemmesiden. hun er ikke bekendt med, om birthe rønn hornbech var involveret
i overvejelser i 2010 om hjemmesiden.
kim lunding har forklaret, at han ikke erindrer, at der skulle have været en be-
vidst overvejelse om ikke at informere på hjemmesiden. han opfattede ikke
ministerens resolutioner fra den 20. november 2009 sådan, at det var noget, de
skulle putte med.
christian lützen har forklaret, at han husker, at ministeren var overrasket og vred
over, at der ikke var vejledt ordentligt på hjemmesiden. det siger ham ikke noget,
at det ikke skulle være ”comme il faut” at vejlede på hjemmesiden.
claes nilas har forklaret, at han gik ud fra, at kontoret foretog sig alt det fornødne.
alt det fornødne var her at lægge praksissen fremover, at få genoptaget de sager,
som skulle genoptages, og at justere vejledninger og bekendtgørelser, hvis der var
behov for det. det var kontorets faglige ansvar at følge op på en sag af denne
karakter. han har ikke fået kendskab til, at der var truffet en beslutning om, at der
ikke skulle vejledes på hjemmesiden. dorit hørlycks mail af 27. januar 2011 siger
ham ikke noget overhovedet. efter at sagen kom op mediemæssigt i januar 2011,
var ministeren meget utilfreds og vred over, at kontoret ikke havde gjort det, hun
havde regnet med, nemlig justeret hjemmesider og vejledninger.
birthe rønn hornbech har forklaret, at hun tog det som en selvfølge, at hjem-
mesiden var blevet opdateret. hun havde ikke selv været inde og tjekke den, men
                                         - 33 -
hun har bemærket sig, at der var nogen, der sagde, at det ikke var comme il faut
oppefra, og det var i hvert fald ikke fra hende. hun troede, at det var i orden.
foreholdt at der var ”comme il faut”-mailen og en mail mere, hvor man kunne få
det indtryk, at der var nogen, der kunne have truffet en bevidst beslutning og
forespurgt, om det siger hende noget, har birthe rønn hornbech forklaret, at det
har hun med sikkerhed aldrig hørt. det ville hun have slået hårdt ned på.
kommissionen lægger i overensstemmelse med dorit hørlycks forklaring og
skriftlige udsagn til grund, at det var med vilje, at hun i 2010 ikke tog initiativ til,
at integrationsministeriet vejledte om retsstillingen efter 1961-konventionen på
integrationsministeriets hjemmeside.
kommissionen lægger endvidere til grund, at årsagen til, at dorit hørlyck ikke
tog dette initiativ, var, at det var hendes opfattelse, det ikke var ”politisk comme il
faut” at reklamere for meget for de særlige rettigheder for statsløse født i
danmark.
dorit hørlyck har givet udtryk for, at det var et ønske ”andetsteds i ministeriet”, at
de ikke skulle reklamere for reglerne, og hun har forklaret, at det var kim
lunding, hun drøftede hjemmesiden med.
kim lunding har heroverfor forklaret, at han ikke har kendskab til, at det var en
bevidst beslutning ikke at sætte en orientering på hjemmesiden.
dorit hørlycks forklaring om, at hun i 2010 havde drøftet vejledning på hjem-
mesiden med kim lunding, forekommer ikke usandsynlig, og den har en vis
støtte i den refererede korrespondance fra januar 2011. hun har imidlertid en
interesse i at forklare, at denne undladelse blev besluttet eller godkendt af en
overordnet, og hendes forklaring underbygges ikke af andre vidneforklaringer
eller af andre oplysninger i sagens dokumenter end dem, hun selv har skrevet.
på den baggrund kan kommissionen ikke fastslå, at kim lunding over for dorit
hørlyck gav udtryk for eller på anden måde tilsluttede sig, at der ikke skulle
lægges en vejledning på integrationsministeriets hjemmeside om den retsstilling,
der gælder for personer omfattet af 1961-konventionen.
birthe rønn hornbech havde i oktober 2010 i forbindelse med behandlingen af
lovforslag nr. l 38/2010 om indfødsrets meddelelse skrevet på et mavebælte
”forslag udbedes til reklame for betingelserne så vi minimerer helt overflødige
sager”. denne påtegning kan læses således, at birthe rønn hornbech var klar
over, at der ikke var vejledning om betingelserne efter 1961-konventionen, men
den kan også læses således, at hun blot ønskede at få den – formodede –
eksisterende vejledning udfærdiget således, at man undgik ansøgninger fra per-
soner, der ikke opfyldte betingelserne. i ovennævnte mail af 11. januar 2011 til
claes nilas og christian lützen skrev birthe rønn hornbech, at hun troede, at der
var ryddet op, og hun gav udtryk for, at der skulle en vejledning på hjemmesiden
omgående, og at konventioner kom før dansk folkeparti.
herefter og efter forklaringerne fra christian lützen, claes nilas og birthe rønn
hornbech lægger kommissionen til grund, at den manglende vejledning på
                                              - 34 -
       hjemmesiden ikke skyldtes ordrer eller tilkendegivelser herom fra claes nilas
       eller birthe rønn hornbech.
       kommissionen har i kapitel 2, afsnit 2.1.4.5.3. redegjort for, at det følger af god
       forvaltningsskik, at en myndighed i et vist omfang er forpligtet til at informere
       borgerne om praksis på myndighedens område, f.eks. via internettet eller på anden
       lettilgængelig måde. det er her anført, at forpligtelse til i et vist omfang at
       informere mere generelt om myndighedens praksis, f.eks. via internettet, kom til
       at fremstå som et tydeligt krav fra ca. 2008, hvor folketingets ombudsmand afgav
       udtalelsen fob 2008.238 (metock-sagen).
       danmarks forpligtelser over for ansøgere omfattet af 1961-konventionen fremgik
       i 2010 ikke af indfødsretsloven eller af indfødsretsaftalen. der blev heller ikke af
       integrationsministeriet vejledt særskilt rettet mod personer omfattet af 1961-
       konventionen på ministeriernes hjemmeside, i pjecer eller på anden måde. det er
       kommissionens vurdering, at det var i strid med god forvaltningsskik i 2010 ikke
       at vejlede, eksempelvis på ministeriets hjemmeside, om danmarks forpligtelser
       efter 1961-konventionen.”
kommissionsberetningen indeholder også andre bemærkninger om den generelle vejlednings-
pligt, herunder blandt andet s. 2822 og s. 2824 vedrørende kim lunding.
4. sagsøgerne, specifikation af deres principale påstande og deres partsforklaringer
4.1. sarah abdul hadi
denne sagsøger er født den 30. januar 1991 i danmark. hendes ansøgning om dansk ind-
fødsret blev modtaget den 13. januar 2011. på det tidspunkt var hun statsløs. i forbindelse
med ansøgningen betalte hun et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 25. marts 2011 meddelte
indfødsretskontoret hende, at hun ville blive optaget på det lovforslag om indfødsrets
meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2011, og hun fik
efter det oplyste dansk indfødsret med virkning fra den 28. december 2011.
sarah abdul hadis principale påstand er opgjort således:
       erstatning
       administrativt gebyr hos politiet                              kr.    1.000
       i alt                                                          kr.    1.000
                                              - 35 -
       tortgodtgørelse
       uretmæssigt statsløs i følgende år
       1997                                                        kr.    5.000
       1998                                                        kr.    5.000
       1999                                                        kr.    5.000
       2000                                                        kr.    5.000
       2001                                                        kr.    5.000
       2002                                                        kr.    5.000
       2003                                                        kr.    10.000
       2004                                                        kr.    10.000
       2005                                                        kr.    10.000
       2006                                                        kr.    10.000
       2007                                                        kr.    10.000
       2008                                                        kr.    10.000
       2009                                                        kr.    15.000
       2010                                                        kr.    15.000
       2011                                                        kr.    7.500
       udelukkelse fra demokratiske valg
       europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                      kr.    20.000
       folketingsvalget d. 15. september 2011                      kr.    20.000
       i alt                                                       kr.    167.500
sarah abdul hadis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 168.500 kr.
sarah abdul hadi har for landsretten forklaret blandt andet, at hun fik dansk statsborgerskab i
december 2011, da hun var 20 år gammel. hun har på grund af det manglende statsborgerskab
følt sig splittet og mindre værd som person. hun overvejede, om hun skulle forlade danmark,
da hun følte sig identitetsløs. det var, da hun gik i de mindre klasser i folkeskolen, at hun blev
bevidst om, at hun ikke var som de andre i klassen. efter sommerferierne kunne hun ikke tale
med om ferieoplevelser, da hun ikke havde noget pas og derfor ikke kunne komme ud at rejse.
hun ville gerne have stemt til valget til europa-parlamentet i 2009, ligesom hun gerne ville
have stemt til folketingsvalget i 2011. hendes venner havde valgret. de talte om, hvem de
skulle stemme på.
                                             - 36 -
det var hendes drøm at uddanne sig til politibetjent, men hun fandt ud af, at hun ikke kunne
blive optaget på politiskolen, da hun ikke havde dansk statsborgerskab. hun opgav derfor
drømmen om at blive politibetjent og startede i stedet som kontorelev i københavns
kommune. hun er i dag ansat som kontorfunktionær i århus kommune. det er rigtigt, at hun
havde fået sit statsborgerskab, da hun opfyldte alderskravet på 21 år for at kunne søge ind på
politiskolen.
da hun havde svært ved at acceptere, at hun skulle aflægge en indfødsretsprøve, ventede hun
med at søge om statsborgerskab. hun følte, at hun var dansk nok, og at hun ikke behøvede at
bevise det ved at bestå en prøve. hun var jo født og opvokset i danmark. først da hun hørte
om, at sagerne ikke var blevet behandlet efter konventionerne, valgte hun at søge om
statsborgerskab.
i forbindelse med at hun indgav ansøgning om statsborgerskab, blev hun opkrævet et gebyr på
1.000 kr. hun kunne ikke forstå, hvorfor hun skulle betale et gebyr i forbindelse med
ansøgningen.
4.2. bilal abdul hadi
denne sagsøger er født den 20. september 1988 i danmark. hans ansøgning om dansk ind-
fødsret blev modtaget af integrationsministeriet den 22. marts 2011. på det tidspunkt var han
statsløs. i forbindelse med ansøgningen betalte han et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 5.
april 2011 anmodede indfødsretskontoret ham om yderligere oplysninger. ved skrivelse af 15.
august 2011 meddelte kontoret ham, at han ville blive optaget på det lovforslag om
indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2011,
og han fik efter det oplyste dansk indfødsret med virkning fra den 28. december 2011.
bilal abdul hadis principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                          kr.          1.000
      i alt                                                      kr.          1.000
      tortgodtgørelse
                                             - 37 -
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      1994                                                         kr.        5.000
      1995                                                         kr.        5.000
      1996                                                         kr.        5.000
      1997                                                         kr.        5.000
      1998                                                         kr.        5.000
      1999                                                         kr.        5.000
      2000                                                         kr.       10.000
      2001                                                         kr.       10.000
      2002                                                         kr.       10.000
      2003                                                         kr.       10.000
      2004                                                         kr.       10.000
      2005                                                         kr.       10.000
      2006                                                         kr.       15.000
      2007                                                         kr.       15.000
      2008                                                         kr.       15.000
      2009                                                         kr.       15.000
      2010                                                         kr.       15.000
      2011                                                         kr.        7.500
      udelukkelse fra demokratiske valg
      folketingsvalget d. 13. november 2007                        kr.       20.000
      europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                       kr.       20.000
      folketingsvalget d. 15. september 2011                       kr.       20.000
      i alt                                                        kr.      235.500
bilal abdul hadis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør kr. 236.500 kr.
bilal abdul hadi har for landsretten forklaret blandt andet, at han er født og opvokset i
danmark. da han var barn, holdt han og hans familie kun ferie i libanon. det påvirkede ham,
at han ikke ligesom sine klassekammerater kunne komme på ferie i andre lande. han rejste på
sine forældres libanesiske pas til libanon. da han var 15 år, kunne han som den eneste i
klassen ikke komme med på en udlandsrejse. han følte sig anderledes, da klasse-
kammeraterne kom tilbage og fortalte om rejsen.
han fyldte 18 år i 2006. da han kontaktede politiet i forbindelse med en forespørgsel om
kravene til dansk statsborgerskab, fik han oplyst, at han skulle aflægge en indfødsretsprøve.
                                              - 38 -
af bekendte fik han at vide, at prøven var meget svær. efter at have undersøgt spørgsmålene
på internettet blev han bekymret for, om han kunne bestå prøven. derfor søgte han først om
statsborgerskab i 2011, da der ikke længere var krav om aflæggelse af indfødsretsprøven. han
mener, at han fik et afslag på sin første ansøgning om statsborgerskab, og at han derefter søgte
på ny en måned efter. han oplevede det som ubehageligt at få et afslag på ansøgningen. da
han søgte om statsborgerskab i marts 2011, blev han afkrævet et gebyr på 1.000 kr.
4.3. mossa abdel razzak merhi
denne sagsøger er født den 23. maj 1991 i danmark. hans ansøgning om dansk indfødsret
blev modtaget den 13. juli 2010. på det tidspunkt var han statsløs. i forbindelse med an-
søgningen betalte han et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 9. august 2010 meddelte ind-
fødsretskontoret ham, at han ville blive optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse,
som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2010. han fik dansk indfødsret
med virkning fra den 28. december 2010.
mossa abdel razzak merhis principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                           kr.         1.000
      i alt                                                       kr.         1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      1997                                                        kr.         5.000
      1998                                                        kr.         5.000
      1999                                                        kr.         5.000
      2000                                                        kr.         5.000
      2001                                                        kr.         5.000
      2002                                                        kr.         5.000
      2003                                                        kr.        10.000
      2004                                                        kr.        10.000
      2005                                                        kr.        10.000
      2006                                                        kr.        10.000
      2007                                                        kr.        10.000
                                             - 39 -
      2008                                                         kr.       10.000
      2009                                                         kr.       15.000
      2010                                                         kr.         7.500
      udelukkelse fra demokratiske valg
      europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                       kr.       20.000
      i alt                                                        kr.      135.500
mossa abdel razzak merhis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 136.500 kr.
mossa abdel razzak merhi har for landsretten forklaret blandt andet, at han fik dansk
statsborgerskab, da han var 19 ½ år gammel. han er født i danmark og gik i skole i vejle og
senere i nivå. som barn var han ikke specielt opmærksom på, at han ikke havde noget
statsborgerskab. i 2006 søgte han om at få et dansk pas men fik i stedet et gråt fremmedpas i
2007. for ham startede sagen derfor, da han i stedet for at få et dansk pas fik et fremmedpas.
han gik i gymnasiet på htx i helsingør. i starten af 1. g blev han udvalgt til at søge om at
komme i betragtning til et studieophold i usa. i den forbindelse skulle han fremsende en
motiveret ansøgning. han gik i gang med at udarbejde ansøgningen, men hans erhvervs-
vejleder gjorde ham opmærksom på, at man skulle være dansk statsborger for at komme i
betragtning til opholdet. erhvervsvejlederen var overrasket over, at han ikke var dansk
statsborger. han følte sig anderledes. af fremmedpasset fremgik, at hans opholdstilladelse
udløb, når han blev 18 år.
han kunne ikke stemme til valget til europa-parlamentet i 2009, da han ikke havde dansk
statsborgerskab. hans klassekammerater drøftede, hvem de skulle stemme på. han vidste, at
han ikke havde valgret, men deltog alligevel i diskussionerne som om, at han også skulle
stemme til valget. det var ubehageligt for ham at føle sig anderledes, derfor fortalte han ikke
de andre, at han ikke havde valgret. han følte sig ikke som en rigtig dansker. han lod som
om, at han havde de samme rettigheder som de andre og løj om sit manglende stats-
borgerskab.
i sommeren 2010 søgte han ind på it-universitet. da han ikke var dansk statsborger, kunne
han ikke sende ansøgningen elektronisk. han blev ringet op af en medarbejder fra it-
                                               - 40 -
universitet, der oplyste, at han var den eneste, der havde sendt en ikke-elektronisk ansøgning.
medarbejderen kunne ikke forstå, hvorfor han havde sendt ansøgningen i papir-format.
episoden fik ham igen til at føle sig anderledes. da han ikke kom ind på it-universitetet,
arbejdede han i en periode som data scientist. i dag læser han matematisk statistik på
københavns universitet.
han blev gentagne gange konfronteret med, at han ikke var dansk statsborger, og hver gang
følte han ubehag. til sidst opfandt han en forklaring om, at hans forældre ved hans fødsel
havde sagt nej til, at han skulle være dansk statsborger, og at når man havde afslået dansk
statsborgerskab på den måde, kunne man ikke søge igen.
4.4. abdullah chehade
denne sagsøger er født den 12. februar 1991 i danmark. han ansøgte om dansk statsbor-
gerskab den 30. oktober 2008. på det tidspunkt var han statsløs. i forbindelse med ansøg-
ningen betalte han et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 10. marts 2009 meddelte indføds-
retskontoret ham afslag på ansøgning om indfødsret under henvisning til, at han ikke havde
indsendt bevis for en prøve i dansk, ligesom han ikke havde indsendt bevis for, at han havde
bestået indfødsretsprøven. den 30. marts 2009 afgav københavns kommune til brug for
behandlingen af ansøgningen en udtalelse til ministeriet vedrørende hans skolegang.
indfødsretskontoret skrev den 12. oktober 2009 blandt andet følgende til abdullah chehade:
       ”integrationsministeriet har behandlet deres anmodning om genoptagelse af
       deres ansøgning om dansk indfødsret.
       de kan fortsat ikke blive dansk statsborger.
       ved brev af 10. marts 2009 meddelte ministeriet dem, at de ikke kunne blive
       dansk statsborger, fordi de ikke opfylder kravet om dokumentation for dansk-
       kundskaber samt kravet om en bestået indfødsretsprøve. der henvises til de da-
       gældende retningslinjers § 24, jf. cirkulæreskrivelse nr. 9 af 12. januar 2006 om
       nye retningslinjer for naturalisation.
       ministeriet kan oplyse, at der den 22. september 2008 blev indgået en ny aftale
       om indfødsret. aftalen fastlægger de fremtidige generelle retningslinjer for in-
       tegrationsministerens udarbejdelse af lovforslag om indfødsrets meddelelse
       (naturalisation). aftalen indebærer ændringer i kravet om danskkundskaber,
       kravet om en bestået indfødsretsprøve samt kravet om selvforsørgelse. der
                                        - 41 -
henvises nærmere til vedlagte cirkulæreskrivelse nr. 61 af 22. september 2008 om
retningslinjer for naturalisation.
efter aftalen trådte de nye retningslinjer i kraft den 10. november 2008 og gælder
behandlingen af ansøgninger om naturalisation indgivet fra og med denne dato
samt for behandlingen af anmodninger om genoptagelse af en ansøgning, der
tidligere er afslået, og som indgives til integrationsministeriet efter den 10.
november 2008.
ministeriet har den 31. marts 2009 modtaget udtalelse af 30. marts 2009 fra
københavns kommune, pædagogisk – psykologisk rådgivning. ministeriet har
anset dette som en anmodning om genoptagelse af deres ansøgning, og deres
anmodning om genoptagelse er derfor omfattet af de nye retningslinjer.
begrundelsen for afgørelsen er, at de ikke opfylder de nugældende krav om
dokumentation for danskkundskaber.
der er endvidere ikke grundlag for at forelægge deres sag for folketingets ind-
fødsretsudvalg, fordi de ikke har dokumenteret at lide af en fysisk eller psykisk
sygdom af meget alvorlig karakter.
ministeriet har ved afgørelsen lagt til grund, at de har generelle indlæringsvan-
skeligheder. dette vil ikke i sig selv kunne danne grundlag for en forelæggelse for
folketingets indfødsretsudvalg.
det bemærkes endelig, at en forelæggelse for folketingets indfødsretsudvalg i
øvrigt alene vil kunne ske på baggrund af en erklæring fra en person med læge-
faglig baggrund.
nedenfor følger en gennemgang af de faktiske omstændigheder og de ret-
ningslinjer, der er af betydning for sagen samt reglerne for genoptagelse.
faktiske omstændigheder af betydning for sagen
ministeriet har den 31. marts 2009 modtaget udtalelse af 30. marts 2009 fra
københavns kommune, pædagogisk – psykologisk rådgivning.
de har ikke indsendt bevis for en prøve i dansk.
de har med henblik på at opnå dispensation fra sprogkravet indsendt udtalelse af
30. marts 2009 fra københavns kommune, pædagogisk – psykologisk råd-
givning. det fremgår blandt andet af udtalelsen, at de har generelle indlæ-
ringsvanskeligheder.
endvidere fremgår det af udtalelsen, at de har gået i specialklasserækken på
jagtvejens skole, og at de forlod 9. klasse uden folkeskolens afgangsprøve, idet
skoletilbudet på jagtvejens skole ikke tilbyder eleverne en afgangsprøve.
…”
                                            - 42 -
den 15. februar 2010 anmodede indfødsretskontoret abdullah chehade om at udfylde og
indsende en ”genoptagerpakke” til brug for vurderingen af, om behandlingen af hans an-
søgning skulle genoptages.
den 22. april 2010 meddelte kontoret ham, at han ville blive optaget på det lovforslag om
indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2010.
indfødsret blev meddelt ham med virkning fra den 28. december 2010.
abdullah chehades principale påstand er opgjort således:
     erstatning
     administrativt gebyr uretmæssigt opkrævet                   kr.      1.000
     i alt                                                       kr.      1.000
     tortgodtgørelse
     uretmæssigt statsløs i følgende år
     1996                                                       kr.        5.000
     1997                                                       kr.        5.000
     1998                                                       kr.        5.000
     1999                                                       kr.        5.000
     2000                                                        kr.       5.000
     2001                                                        kr.       5.000
     2002                                                        kr.       5.000
     2003                                                        kr.     10.000
     2004                                                        kr.     10.000
     2005                                                        kr.     10.000
     2006                                                        kr.     10.000
     2007                                                        kr.     10.000
     2008                                                        kr.     10.000
     2009                                                        kr.     15.000
     2010                                                        kr.     15.000
     retsstridig udelukkelse fra deltagelse i demokratiske
     valg
     europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                      kr.     20.000
                                             - 43 -
      retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
      afvisning fremsendt d. 10. marts 2009                        kr.      10.000
      afvisning fremsendt d. 12. oktober 2009                      kr.      10.000
      i alt                                                        kr.    165.000
abdullah chehades krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 166.000 kr.
abdullah chehade har for landsretten forklaret blandt andet, at han er født i københavn i
1991. i oktober 2008 var han til samtale hos politiet i forbindelse med, at han søgte om dansk
statsborgerskab. han betalte et gebyr på 1.000 kr. den 10. marts 2009 fik han afslag på
ansøgningen grundet manglende dokumentation for danskkundskaber. senere i 2009 indgav
han en ny ansøgning, som han fik afslag på den 12. oktober 2009.
han skulle deltage i en rejse til egypten med den ungdomsklub på nørrebro, som han var
tilknyttet, da han gik i folkeskolen. da han fremviste sit grå fremmedpas i lufthavnen i cairo,
blev han nægtet adgang og måtte rejse tilbage til danmark samme dag. han fik senere afslag
på visum til usa i forbindelse med en ny rejse med ungdomsklubben. herudover kunne han
ikke besøge sin familie i abu dhabi.
da han var flov over, at han ikke havde valgret, løj han over for sine venner om, at han havde
stemt til valget til europa-parlamentet i 2009.
4.5. mohammed ghoneim
denne sagsøger er født den 7. november 1992 i danmark. han ansøgte om dansk statsbor-
gerskab den 23. december 2008. på det tidspunkt var han statsløs. i forbindelse med an-
søgningen betalte han et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 18. februar 2009 udbad ind-
fødsretskontoret sig en skoleudtalelse vedrørende hans danskkundskaber og oplysning vedrø-
rende vandel. efter at have modtaget skoleudtalelsen meddelte kontoret ved skrivelse af 6.
marts 2009 ham blandt andet følgende:
      ”desværre er denne skoleudtalelse ikke nok, idet de forventes at aflægge fol-
      keskolens 9. klasses afgangsprøve til sommeren 2009, og der stilles derfor krav
      om, at de skal bestå den afsluttende prøve med et karaktergennemsnit på mindst 6
                                               - 44 -
      (efter 13-skalaen) eller 02 (efter 7-trinsskalaen) i danskdisciplinerne bortset fra
      orden, eller en af de prøver eller eksaminer, der er angivet på vedlagte bilag 3. de
      kan læse nærmere om mulighederne for at aflægge danskprøve på sprogcentre og i
      det øvrige uddannelsessystem på vedlagte informationsark.
     dokumentationen bedes indsendt til ministeriet i originalt eksemplar eller be-
     kræftet kopi.
     ved bekræftet kopi forstås en kopi, der er stemplet og underskrevet f.eks. af den
     skole, der har udstedt beviset, af politiet eller af kommunen.
     …
     endvidere stilles der krav om, at de dokumenterer kendskab til danske sam-
     fundsforhold, dansk kultur og historie ved bevis for en særlig indfødsretsprøve, jf.
     retningslinjernes § 24, stk. 2.”
den 17. august 2009 meddelte kontoret ham, at han ville blive optaget på det lovforslag om
indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2009.
indfødsret blev meddelt ham med virkning fra den 23. december 2009.
mohammed ghoneims principale påstand er opgjort således:
     erstatning
     administrativt gebyr hos politiet                              kr.       1.000
     i alt                                                          kr.       1.000
     tortgodtgørelse
     uretmæssigt statsløs i følgende år
     1998                                                           kr.       5.000
     1999                                                           kr.       5.000
     2000                                                           kr.       5.000
     2001                                                           kr.       5.000
     2002                                                           kr.       5.000
     2003                                                           kr.       5.000
     2004                                                           kr.     10.000
     2005                                                           kr.     10.000
     2006                                                           kr.     10.000
     2007                                                           kr.     10.000
     2008                                                           kr.     10.000
                                             - 45 -
      2009                                                         kr.     10.000
      i alt                                                        kr.     90.000
mohammed ghoneims krav for erstatning og tortgodtgørelse udgør kr. 91.000.
mohammed ghoneim har for landsretten forklaret blandt andet, at han er født i danmark i
1992. han søgte om statsborgerskab den 23. december 2008. ministeriet for flygtninge,
indvandrere og integration meddelte ved brev af 18. februar 2009, at han skulle dokumentere
sine danskkundskaber. der blev udarbejdet en udtalelse fra hans klasselærer den 2. marts
2009, men ministeriet meddelte, at det ikke var tilstrækkeligt, da han skulle bestå 9. klasses
afgangsprøve. han fik statsborgerskab den 23. december 2009.
da han var 12-13 år gammel, gik han i en ungdomsklub på nørrebro, hvor de skulle på en
rejse til tyrkiet. en af pædagogerne tog med ham på ambassaden for at søge om visum. hans
ansøgning blev afslået, da han alene havde det grå fremmedpas. det var meget ubehageligt, da
alle hans venner skulle af sted på turen, og han blev ked af det, da de andre tog af sted.
han tog nogle år efter med ungdomsklubben på en rejse til sharm el sheikh. de blev afvist i
paskontrollen i lufthavnen i sharm el sheikh. han fik at vide, at han ikke kunne komme ind i
landet, da han ikke havde noget nationalitetspas, og han måtte overnatte i lufthavnen, inden
han sammen med to venner rejste hjem til danmark dagen efter. han blev endnu mere trist
over denne episode.
han har gennemført grundforløbet som mekaniker, men da han har haft svært ved at finde en
læreplads, arbejder han for tiden for iss med at fjerne graffiti.
4.6. alia khaled kablaoui
denne sagsøger er født den 20. august 1990 i danmark. efter indgivelse af ansøgning om
dansk statsborgerskab blev hun af politiet afhørt til sagen den 6. november 2007. på det
tidspunkt var hun statsløs. i forbindelse med ansøgningen betalte hun et gebyr på 1.000 kr.
den 14. december 2007 skrev indfødsretskontoret således til hende:
       ”integrationsministeriet har modtaget deres ansøgning om dansk indfødsret. når
       ministeriet har behandlet deres ansøgning, vil de modtage skriftligt svar. det må
                                          - 46 -
  forventes, at der vil gå 12-16 måneder, før ministeriet påbegynder
  behandlingen af deres sag.
  …
  betingelserne for at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse
  findes i cirkulæreskrivelse nr. 9 af 12. januar 2006 om nye retningslinjer for
  naturalisation. cirkulæreskrivelsen findes på ministeriets hjemmeside
  (www.nyidanmark.dk).
  ministeriet kan oplyse følgende om betingelserne:
  behandlingen af deres ansøgning er betinget af, at
         de lover troskab og loyalitet over for danmark og det danske samfund og
          erklærer at ville overholde dansk lovgivning og respektere grundlæggende
          danske retsprincipper,
         at de erklærer ikke at have gjort dem skyldig i strafbare forhold omfattet
          af straffelovens kapitel 12 og 13, og at de på tro og love afgiver
          oplysninger om eventuelle kriminelle forhold.
  ministeriet kan oplyse, at det blandt andet er en betingelse for optagelse på et
  lovforslag om indfødsrets meddelelse, at
         de dokumenterer danskkundskaber ved bevis for en nærmere angiven
          prøve, og
         at de dokumenter kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og
          historie ved bevis for en særlig indfødsretsprøve.
  dokumentation for danskkundskaber skal ske ved bevis for danskuddannelsernes
  prøve i dansk 3 eller en af de prøver, der er angivet i bilag 3 til ovennævnte
  cirkulæreskrivelse. bilag 3 vedlægges.
  bevis for en prøve i dansk skal indsendes til indfødsretskontoret, hvis de ikke
  allerede har indsendt dette. beviset skal helst indsendes i originalt eksemplar.
  sender de en kopi, skal kopien være stemplet og underskrevet af en offentlig
  myndighed, f.eks. politiet, skolen eller kommunen (en såkaldt bekræftet kopi).
  …
  det er endvidere en betingelse for optagelse på et lovforslag, at
         de opfylder betingelserne for så vidt angår kriminalitet,
         at de ikke har forfalden gæld til det offentlige, og
         at de er selvforsørgende.
  at de skal være selvforsørgende betyder, at de ikke må modtage hjælp efter lov
  om aktiv socialpolitik eller integrationsloven, herunder blandt andet kontanthjælp,
  statshjælp, revalideringsydelse, ledighedsydelse samt introduktionsydelse. det er
  endvidere en betingelse, at de i de sidste 5 år forud for fremsættelse af
                                             - 47 -
      lovforslaget om indfødsrets meddelelse ikke har modtaget hjælp i en periode på
      sammenlagt mere end 1 år.
      opmærksomheden henledes på, at ministeriet endnu ikke er påbegyndt be-
      handlingen af deres ansøgning, og at ministeriet derfor ikke har undersøgt, om de
      opfylder betingelserne for at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets
      meddelelse.
      …”
alia khaled kablaoui bestod efterfølgende indfødsretsprøven. beviset herfor er dateret den 2.
januar 2009. ved skrivelse af 5. marts 2009 anmodede indfødsretskontoret om, at hun på ny
fremsendte afgangsbevis for folkeskolens 9. klasse, idet dette skulle foreligge i original eller
bekræftet kopi.
den 23. marts 2009 meddelte kontoret hende, at hun ville blive optaget på det lovforslag om
indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2009.
indfødsret blev meddelt hende med virkning fra den 23. december 2009.
ved brev af 23. februar 2016 meddelte indfødsretskontoret, at man anerkendte alia khaled
kablaoui krav på tilbagebetaling af 617 kr., der var afholdt i forbindelse med aflæggelse af
indfødsretsprøven.
alia khaled kablaouis principale påstand er opgjort således:
     erstatning
     administrativt gebyr hos politiet                             kr.        1.000
     renter hidrørende fra anerkendt krav                          kr.           46
     i alt                                                         kr.        1.046
     tortgodtgørelse
     uretmæssigt statsløs i følgende år
     1996                                                          kr.        5.000
     1997                                                          kr.        5.000
     1998                                                          kr.        5.000
     1999                                                          kr.        5.000
                                             - 48 -
      2000                                                        kr.         5.000
      2001                                                        kr.         5.000
      2002                                                        kr.        10.000
      2003                                                        kr.        10.000
      2004                                                        kr.        10.000
      2005                                                        kr.        10.000
      2006                                                        kr.        10.000
      2007                                                        kr.        10.000
      2008                                                        kr.        15.000
      2009                                                        kr.        15.000
      udelukkelse fra demokratiske valg
      europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                      kr.        20.000
      i alt                                                       kr.       140.000
alia khaled kablaouis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 141.046 kr.
alia khaled kablaoui har for landsretten forklaret blandt andet, at hun er født i 1990 i
danmark. nesrin kablaoui og wassim khaled kablaoui er hendes søskende.
hun søgte om dansk statsborgerskab i oktober 2007 hos københavns politi. ved brev af 14.
december 2007 meddelte ministeriet for flygtninge, indvandrere og integration, at hun skulle
dokumentere danskkundskaber og bestå indfødsretsprøven for at få statsborgerskab. hun
bestod indfødsretsprøven første gang og blev meddelt indfødsret den 23. december 2009. hun
betalte et gebyr for at aflægge indfødsretsprøven, hvilket gebyr hun fik tilbagebetalt den 23.
februar 2016.
hun oplevede problemer i forbindelse med rejser til libanon og egypten, og hun kunne ikke
få visum til dubai. hun husker, at hun og hendes familie ikke kunne indrejse i libanon og
måtte rejse tilbage. senere har hun fået visum til libanon og har været der.
da hun var 12-13 år gammel, skulle hun med sin klasse på lejrskole til bornholm. læreren
bad dem om at oplyse, om de var danske statsborgere. de skulle medbringe deres pas. hun
oplyste, at hun ikke var dansk statsborger. hun blev mobbet af nogle af de andre piger med, at
hun ikke var dansker. på turen til bornholm blev hun mobbet af nogle af pigerne, og hun bad
                                              - 49 -
om at komme hjem. hun glemmer aldrig den oplevelse. hun blev mobbet det følgende år,
men det stoppede, da nogle af pigerne skiftede skole.
hun var med gymnasieklassen på en rejse til italien. da hun var flov over sit fremmedpas,
havde hun overvejet ikke at tage med. hun fortalte ikke sine klassekammerater, at hun havde
fremmedpas.
hun havde ikke valgret til europa-parlamentet i 2009. de talte ikke så meget om valget i
klassen, og hun fortalte ikke de andre, at hun ikke kunne stemme til valget.
hun læser til civilingeniør og bliver kandidat i byggeteknologi i juni 2017.
4.7. wassim khaled kablaoui
denne sagsøger er født den 7. juli 1987 i danmark. hans ansøgning om dansk indfødsret er
dateret den 22. november 2005. den 8. december 2005 indbetalte han gebyret på 1.000 kr.
han var statsløs.
indfødsretskontoret skrev den 27. november 2006 blandt andet følgende til ham:
      ”husk følgende:
      det er en betingelse for optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse, at
      ansøgeren dokumenterer danskkundskaber ved bevis for en nærmere angiven
      prøve, ligesom ansøgeren skal dokumentere kendskab til danske samfundsforhold,
      dansk kultur og historie ved bevis for en særlig indfødsretsprøve. dokumentation
      for danskkundskaber skal ske ved bevis for danskuddannelsernes prøve i dansk 3
      eller en af de i aftalens bilag 3 angivne prøver…
      …
      ministeriet skal endvidere gøre opmærksom på, at den særlige indfødsretsprøve
      endnu ikke er etableret. ministeriet vil i forbindelse med behandlingen af an-
      søgningen tage kontakt til dem herom.”
den 1. november 2007 skrev indfødsretskontoret således til ham:
      ”…
      integrationsministeriet har behandlet deres ansøgning om dansk indfødsret.
                                              - 50 -
      de kan ikke blive dansk statsborger nu.
      begrundelsen er, at de den 5. juli 2006 er straffet med bøde på 6.000 kr. for
      overtrædelse af færdselsloven.
      dette bevirker, at de tidligst kan blive dansk statsborger i januar 2009.
      ansøgere, der er straffet, kan ikke optages på et lovforslag om indfødsrets
      meddelelse før udløbet af en vis karenstid. der henvises til § 19, stk. 3, i vedlagte
      cirkulæreskrivelse nr. 9 af 12. januar 2006 om nye retningslinjer for natu-
      ralisation.
      karenstiden på 3 år for bøden af 5. juli 2006 fremgår af pkt. 1 i bilag 2 til ret-
      ningslinjerne, hvorefter bøder på 3.000 kr. og derover (eller 20 dagbøder og
      derover for overtrædelse af straffeloven) er til hinder for optagelse på et lovforslag
      om indfødsrets meddelelse i 3 år fra gerningstidspunktet.
      ministeriet kan ikke dispensere fra retningslinjerne.
      ministeriet har ikke undersøgt, om de opfylder de øvrige betingelser i ret-
      ningslinjerne. dette gælder blandt andet kravet om, at ansøgere har haft uafbrudt
      ophold i danmark af en vis varighed.
      genoptagelse
      hvis de på et tidspunkt anmoder om genoptagelse af deres ansøgning om dansk
      indfødsret ved naturalisation, skal de opfylde de til den tid gældende betingelser.
      ministeriet vil til den tid træffe afgørelse i sagen på det foreliggende
      grundlag. det betyder, at de på ny vil få afslag på deres ansøgning, hvis de
      ikke opfylder alle de til den tid gældende betingelser.
      det gælder efter de nugældende retningslinjer, at de skal opfylde betingelser
      for så vidt angår ophold, alder, danskkundskaber (bevis for en nærmere
      angiven prøve) og kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og
      historie (bevis for bestået indfødsretsprøve), give afkald på deres hidtidige
      statsborgerskab, at de ikke må have begået kriminalitet af en vis karakter, at
      de ikke må have forfalden gæld til det offentlige, og at de skal være
      selvforsørgende.
      …”
ved skrivelse af 22. februar 2010 anmodede indfødsretskontoret ham om at udfylde og
indsende ”genoptagerpakken”. den 24. august 2010 meddelte kontoret, at han ville blive
optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i
slutningen af oktober 2010, og han fik indfødsret med virkning fra den 28. december 2010.
                                          - 51 -
wassim khaled kablaouis principale påstand er opgjort således:
    erstatning
    administrativt gebyr hos politiet                          kr.   1.000
    tortgodtgørelse
    uretmæssigt statsløs i følgende år
    1992                                                       kr.   2.500
    1993                                                       kr.   5.000
    1994                                                       kr.   5.000
    1995                                                       kr.   5.000
    1996                                                       kr.   5.000
    1997                                                       kr.   5.000
    1998                                                       kr.   5.000
    1999                                                       kr.  10.000
    2000                                                       kr.  10.000
    2001                                                       kr.  10.000
    2002                                                       kr.  10.000
    2003                                                       kr.  10.000
    2004                                                       kr.  10.000
    2005                                                       kr.  15.000
    2006                                                       kr.  15.000
    2007                                                       kr.  15.000
    2008                                                       kr.  15.000
    2009                                                       kr.  15.000
    2010                                                       kr.  15.000
    udelukkelse fra demokratiske valg
    folketingsvalget d. 13. november 2007                      kr.  20.000
    europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                     kr.  20.000
    retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
    afvisning fremsendt d. 1. november 2007                    kr.  10.000
    tort for krænkende og retsstridig sagsbehandling i ud-
    lændingeservice                                                  5.000
                                                               kr.
    anholdelse i forbindelse med forsvarets dag, m.v.
                                                                kr.  5.450
                                              - 52 -
      i alt                                                         kr.    242.950
wassim khaled kablaouis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 243.950 kr.
wassim khaled kablaoui har for landsretten forklaret blandt andet, at han er født i danmark i
1987. han søgte om dansk statsborgerskab i november 2005. i november 2007 fik han fik
afslag på sin ansøgning om dansk statsborgerskab, da han i juli 2006 var straffet med en bøde
på 6.000 kr. for overtrædelse af færdselsloven.
da han var 12-13 år gammel og gik på stevnsgade skole, skulle de på lejrskole. de skulle
aflevere noget legitimation til lærerne, inden de tog af sted. da han kun havde et sygesik-
ringskort, fik han ikke lov til at tage med på lejrskolen. hans venner kaldte ham derefter for
ufo eller ufo-pas, og det blev han kaldt resten af skoletiden. han kan grine af det i dag,
men dengang følte han sig anderledes og mindre værd end sine klassekammerater. senere tog
klassen på tur til frankrig, hvor han heller ikke kunne deltage. han savnede en forklaring på,
hvorfor han ikke kunne rejse til udlandet, som hans venner kunne.
han talte med en af sine venner, aftak, om at fortsætte deres skolegang efter 9. klasse i usa.
hans lærer gjorde ham opmærksom på, at han ikke kunne få visum til usa, da han alene
havde fremmedpas.
i sommeren 2009 skulle han med sine forældre og tre søskende på ferie i libanon. hans
søskende var optaget i deres mors pas og havde ikke problemer med at indrejse i libanon.
han skulle søge om rejsetilladelse til libanon, da han alene havde et fremmedpas. han tog
sammen med sin fætter mohammad iassa ind til udlændingestyrelsen. det tog lang tid at
behandle hans ansøgning. medarbejderen kom tilbage og sagde, at der var et problem, da han
opholdt sig ulovligt i danmark, idet hans opholdstilladelse var udløbet. han fik at vide, at han
skulle vente på politiet, der ville køre ham til sandholmlejren. medarbejderen sagde også, at
han skulle tilbage til det land, som han kom fra. han kan ikke huske, om hun sagde, at det var
libanon. han talte med politiet men blev nervøs og stak af. han hørte ikke mere til det
efterfølgende.
                                               - 53 -
han havde planer om at uddanne sig som flymekaniker, men hans lærer gjorde ham bekendt
med, at han skulle have et dansk pas for at blive flymekaniker. han kunne heller ikke blive
brandmand eller falckredder, da der også stilles krav om dansk statsborgerskab. i stedet kom
han på teknisk skole, hvor han uddannede sig som bilmekaniker. han udfyldte en ansøgning
om at komme ind i militæret og bad sin lærer på teknisk skole om at læse den igennem.
læreren gjorde ham opmærksom på, at han skulle være dansk statsborger, hvorfor han aldrig
sendte ansøgningen til militæret.
i august 2010 modtog han tilsagn om at blive optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse
i slutningen af oktober 2010. det betød rigtig meget for ham at få sit danske statsborgerskab.
det var ubehageligt at være statsløs. der var en periode, hvor han græd hver dag. han vil tro,
at han havde fået en anden uddannelse, hvis han havde fået sit statsborgerskab noget før.
han blev indkaldt til session i maj 2012, da han var 25 år gammel. da han udeblev, sendte de
endnu en indkaldelse. han ringede og sagde, at han ikke havde tænkt sig at møde op til
session. han syntes, at det var for sent at indkalde ham i en alder af 25 år. han ville være en
af de ældste, der skulle aftjene værnepligt, hvilket han ikke syntes var rimeligt. den 18. juni
2012 blev han anholdt uden for sin bopæl. han mener, at det var ved midnatstid. det kan godt
passe, at det var kl. 00:35. han blev tilbageholdt og ført til bellahøj station, hvor han var
frem til næste dag. han blev kørt til session, hvor han blev løsladt ca. kl. 10.00. på sessionen
blev han undersøgt af en militærlæge, der konstaterede, at han ikke var egnet til at aftjene
værnepligt.
4.8. marwan yassin
denne sagsøger er født den 4. oktober 1986 i danmark. sagen vedrørende hans ansøgning om
dansk indfødsret er journaliseret hos københavns politi den 22. november 2005. efter-
følgende betalte han gebyret på 1.000 kr. han var statsløs.
ved skrivelse af 9. januar 2006 skrev indfødsretskontoret til ham blandt andet:
       ”husk følgende:
               det er en betingelse for optagelse på et lovforslag om indfødsrets med-
               delelse af, at ansøgeren dokumenterer danskkundskaber og kendskab til
                                               - 54 -
               danske samfundsforhold, dansk kultur og historie ved bevis for en af flere
               nærmere angivne prøver. ”
indfødsretskontoret skrev den 22. juni 2007 blandt andet følgende til ham:
      ”integrationsministeriet har behandlet deres ansøgning om dansk indfødsret.
      de kan ikke blive dansk statsborger nu.
      grunden er, at de den 6. juni 2006 er idømt en delvis betinget dom for over-
      trædelse af straffeloven.
      denne afgørelse bevirker, at de tidligst kan blive dansk statsborger i november
      2016. sagen kan 6 måneder før den tid tages op til fornyet behandling. de skal
      selv til den tid rette henvendelse til ministeriet og anmode om at få genoptaget
      behandlingen af deres ansøgning.
      …
      de bemærkes, at ministeriet ikke har undersøgt, om de opfylder de øvrige be-
      tingelser i retningslinjerne.”
ved skrivelse af 15. februar 2010 anmodede indfødsretskontoret ham om at udfylde og
indsende ”genoptagerpakken”. den 11. marts 2010 meddelte kontoret, at han ville blive
optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i
slutningen af oktober 2010, og han fik dansk indfødsret med virkning fra den 28. december
2010.
ved københavns politis skrivelse af 8. december 2011 blev marwan yassin sigtet for ude-
blivelse fra forsvarets dag den 22. november 2011.
marwan yassins principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                            kr.        1.000
      i alt                                                        kr.        1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
                                          - 55 -
    1992                                                   kr.    5.000
    1993                                                   kr.    5.000
    1994                                                   kr.    5.000
    1995                                                   kr.    5.000
    1996                                                   kr.    5.000
    1997                                                   kr.    5.000
    1998                                                   kr.   10.000
    1999                                                   kr.   10.000
    2000                                                   kr.   10.000
    2001                                                   kr.   10.000
    2002                                                   kr.   10.000
    2003                                                   kr.   10.000
    2004                                                   kr.   10.000
    2005                                                   kr.   10.000
    2006                                                   kr.   15.000
    2007                                                   kr.   15.000
    2008                                                   kr.   15.000
    2009                                                   kr.   15.000
    2010                                                   kr.   15.000
    udelukkelse fra demokratiske valg
    folketingsvalget d. 8. februar 2005                    kr.   20.000
    folketingsvalget d. 13. november 2007                  kr.   20.000
    europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                 kr.   20.000
    retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
    afvisning fremsendt d. 22. juni 2007                   kr.   10.000
    gene i forbindelse med indkaldelser til forsvarets dag  kr.   1.000
    mm.
    i alt                                                  kr.  256.000
marwan yassins krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 257.000 kr.
marwan yassin har ikke afgivet forklaring for landsretten.
                                            - 56 -
4.9. alle zakaria abdel-razzak
denne sagsøger er født den 2. marts 1992. hans ansøgning om dansk indfødsret blev
modtaget den 17. april 2009. den 18. maj 2009 betalte han gebyret på 1.000 kr. alle zakaria
abdel-razzak var statsløs.
ved skrivelse af 9. januar 2006 meddelte indfødsretskontoret ham, at han ikke kunne ”blive
dansk statsborger nu”. det anførtes endvidere blandt andet:
      ”begrundelsen for afgørelsen er, at de den 29. april 2009 er sigtet for tyveri af
      forsendelse.
      …
      ministeriet har ikke undersøgt, om de opfylder de øvrige betingelser i ret-
      ningslinjerne.”
ved skrivelse af 24. februar 2010 anmodede indfødsretskontoret ham om at udfylde og
indsende den såkaldte ”genoptagerpakke”. den 4. maj 2010 meddelte kontoret, at han ville
blive optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i fol-
ketinget i slutningen af oktober 2010, og han fik dansk indfødsret med virkning fra den 28.
december 2010.
alle zakaria abdel-razzaks principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                          kr.          1.000
      i alt                                                      kr.          1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      1997                                                       kr.          5.000
      1998                                                       kr.          5.000
      1999                                                       kr.          5.000
      2000                                                       kr.          5.000
      2001                                                       kr.          5.000
      2002                                                       kr.          5.000
      2003                                                       kr.          5.000
                                                - 57 -
      2004                                                             kr.       10.000
      2005                                                             kr.       10.000
      2006                                                             kr.       10.000
      2007                                                             kr.       10.000
      2008                                                             kr.       10.000
      2009                                                             kr.       10.000
      2010                                                             kr.       10.000
      retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
      afvisning fremsendt d. 27. maj 2009                              kr.       10.000
      i alt                                                            kr.      115.000
alle zakaria abdel-razzaks krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 116.000 kr.
alle zakaria abdel-razzak har for landsretten forklaret blandt andet, at han er født og op-
vokset i danmark. han ville derfor gerne have dansk statsborgerskab. den 18. maj 2009 var
han til samtale hos politiet i forbindelse med sin ansøgning om dansk statsborgerskab. han
betalte et gebyr på 1.000 kr. den 27. maj 2009 fik han afslag på ansøgningen, idet der blev
henvist til, at han var sigtet for tyveri. det er rigtigt, at han som helt ung havde stjålet en
knallert. hans sag blev genoptaget, og han fik dansk statsborgerskab i december 2010.
det var, da han gik i 9. og 10. klasse, at han blev meget bevidst om, at han ikke var dansk
statsborger. det var primært i forbindelse med en rejse til sydamerika i 2008, hvor han ikke
kunne deltage. i starten troede han, at han kunne deltage i rejsen. da han afleverede sit grå
fremmepas til læreren, gjorde hun ham opmærksom på, at han ikke kunne deltage i rejsen.
han var flov over at tale om det med sine klassekammerater og lærerne. da han følte sig
udelukket fra fællesskabet, gik han senere ud af klassen.
han var med på samme tur som abullah chehade til egypten, hvor de blev afvist i lufthavnen
i cairo. en af pædagogerne fra ungdomsklubben rejste sammen med dem hjem til danmark.
hans forældre ville gerne have besøgt deres familie i dubai, men det var ikke muligt at få
visum. han følte sig groft chikaneret.
                                             - 58 -
4.10. osama assad keblawi
denne sagsøger er født den 29. april 1996 i danmark. hans ansøgning om dansk indfødsret
blev modtaget den 16. oktober 2008. på det tidspunkt var han statsløs. i forbindelse med
ansøgningen betalte han et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 16. januar 2009 meddelte
indfødsretskontoret, at han ville blive optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse,
som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af april 2009, og han opnåede dansk
indfødsret med virkning fra den 19. juni 2009.
osama assad keblawis principale påstand er opgjort således:
       erstatning
       administrativt gebyr hos politiet                           kr.      1.000
       i alt                                                       kr.      1.000
       tortgodtgørelse
       uretmæssigt statsløs i følgende år
       2002                                                        kr.       5.000
       2003                                                        kr.       5.000
       2004                                                        kr.       5.000
       2005                                                        kr.       5.000
       2006                                                        kr.       5.000
       2007                                                        kr.       5.000
       2008                                                        kr.     10.000
       2009                                                        kr.     10.000
       i alt                                                       kr.     50.000
osama assad keblawis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 51.000 kr.
osama assad keblawi har for landsretten forklaret blandt andet, at han er født i 1996 i
danmark. den 19. juni 2009 blev han dansk statsborger i en alder af 13 år. da han var barn,
talte hans far med ham og hans øvrige familie om, at de var statsløse. hans storesøster havde
som den eneste fået dansk statsborgerskab. wassim khaled kablaoui er hans fætter, og alia
khaled kablaoui samt nesrin kablaoui er hans kusiner.
                                              - 59 -
som barn var han med familien på ferie i libanon. når de ankom til lufthavnen, blev de altid
bedt om at udfylde nogle særlige blanketter, og de havde vanskeligt ved at komme gennem
paskontrollen. de ville have været til egypten, men de kunne ikke få visum.
i folkeskolen blev han drillet med, at han var statsløs palæstinenser. som han husker det, var
han den eneste i klassen, der ikke havde et dansk pas. han følte sig uden for. i 6. klasse skulle
seks elever fra de to 6. klasser på skolen på skitur til norge med nogle udvalgte elever fra 6.
klasser på andre skoler. han blev udvalgt som en af deltagerne fra sin skole. de deltog i et
møde, hvor de var omkring 25 deltagere. der blev på mødet spurgt til, om der var nogen, der
ikke havde dansk pas. han følte stort ubehag ved at tilkendegive, at han ikke havde dansk pas.
det lykkedes ham at komme med på turen, men han var op til afrejsen meget bekymret for,
om han kunne deltage eller ej.
det har betydet rigtig meget for ham og hans familie, at de er blevet danske statsborgere og
har fået deres pas.
4.11. nesrin kablaoui
denne sagsøger er født den 6. oktober 1993 i danmark. hendes ansøgning om dansk ind-
fødsret blev modtaget den 13. oktober 2008. på det tidspunkt var hun statsløs. i forbindelse
med ansøgningen betalte hun et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 9. december 2008
meddelte indfødsretskontoret, at hun ville blive optaget på det lovforslag om indfødsrets
meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af april 2009, og hun opnåede
dansk indfødsret med virkning fra den 19. juni 2009.
nesrin kablaouis principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                            kr.      1.000
      i alt                                                        kr.      1.000
      tortgodtgørelse
                                              - 60 -
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      1999                                                         kr.        5.000
      2000                                                         kr.        5.000
      2001                                                         kr.        5.000
      2002                                                         kr.        5.000
      2003                                                         kr.        5.000
      2004                                                         kr.        5.000
      2005                                                         kr.      10.000
      2006                                                         kr.      10.000
      2007                                                         kr.      10.000
      2008                                                         kr.      10.000
      2009                                                         kr.      10.000
      i alt                                                        kr.      80.000
nesrin keblaouis krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 81.000 kr.
nesrin keblaoui har for landsretten forklaret blandt andet, at hun er født i 1993 i københavn.
hun søgte om dansk statsborgerskab den 13. oktober 2008, hvilket hun fik den 19. juni 2009.
i sommeren 2001 skulle hun med sin familie til libanon på sommerferie for at besøge sin fars
familie. hun og hendes to søskende blev afvist i lufthavnen i libanon, da de havde
fremmedpas. de skulle vente i lufthavnen til næste dag, hvor de rejste hjem til danmark. det
var første gang, at hun skulle besøge sin familie i libanon. hun blev ked af det, da hun havde
glædet sig meget til rejsen. foreholdt ansøgningsrapport af 27. oktober 2008, hvorefter hun
skulle have forklaret, at hun som barn var to gange i libanon, oplyste hun, at hun kun har
været i libanon efter, at hun havde fået dansk statsborgerskab. hun husker ikke, hvad der
blev sagt under afhøringen hos politiet, men hun har muligvis oplyst, at hun som barn var i
egypten to gange.
da hun gik i 5. klasse, skulle hun med klassen til bornholm. de skulle have deres pas med i
skolen. alle de andre børn havde et rødbedefarvet pas, mens hun havde et gråt fremmedpas.
de andre børn spurgte til hendes fremmedpas. de drillede hende og sagde, at hun skulle rejse
hjem til sit eget land. det var meget hårdt, da hun følte sig dansk, men blev behandlet som
om, at hun ikke var dansker. da klassen senere skulle til tyskland, ville hun ikke med, da hun
                                             - 61 -
ikke havde et dansk pas. hun græd tit, når hun kom hjem fra skole. hendes mor talte med
lærerne om det, men det hjalp ikke. hun blev holdt uden for. der var ikke nogen af de andre
børn, der ville lege med hende. det var meget hårdt, og hun begyndte at pjække fra skolen.
hun gik ikke ud om eftermiddagen, men blev altid hjemme.
hun fik en depression og gik ud af skolen, inden hun afsluttede 10. klasse. hun er i dag
uddannet social- og sundhedshjælper og arbejder på et plejehjem.
4.12. ajah amar el zaman jamal saleh
denne sagsøger er født den 24. august 1999 i danmark. hendes ansøgning om dansk indføds-
ret blev modtaget den 25. november 2009. på det tidspunkt var hun statsløs. i forbindelse med
ansøgningen betalte hun et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 8. februar 2010 meddelte
indfødsretskontoret, at hun ville blive optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse,
som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2010, og hun opnåede dansk
indfødsret med virkning fra den 28. december 2010.
ajah amar el zaman jamal salehs principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                            kr.  1.000
      i alt                                                        kr.  1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      2005                                                         kr.  5.000
      2006                                                         kr.  5.000
      2007                                                         kr.  5.000
      2008                                                         kr.  5.000
      2009                                                         kr.  5.000
      2010                                                         kr.  5.000
      i alt                                                        kr.  30.000
                                               - 62 -
ajah amar el zaman jamal salehs krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 31.000
kr.
ajah amar el zaman jamal saleh har ikke afgivet forklaring for landsretten.
4.13. chehade ali chebib
denne sagsøger er født den 3. november 1998 i danmark. hans ansøgning om dansk ind-
fødsret er modtaget den 20. oktober 2008. den 18. december 2008 indbetalte han gebyret på
1.000 kr.
indfødsretskontoret skrev den 19. februar 2009 blandt andet følgende til hans forældre:
      ”integrationsministeriet har modtaget deres ansøgning om dansk indfødsret for
      deres søn, ahmed ali chebib.
      det fremgår af sagen, at ali chehade chebib som fader til ahmed og ahmed selv
      er registreret som statsløse i det centrale personregister, medens amne el-
      badawi som moder til ahmed er registreret som statsborger i libanon.
      ministeriet er ved at undersøge lovgivningen om statsborgerskab i libanon
      nærmere, og de vil derfor modtage svar på deres søns ansøgning om dansk
      indfødsret, så snart undersøgelsen er tilendebragt, og resultatet heraf foreligger.
      …”
af telefonnotat af 23. februar 2008 fra indfødsretskontoret fremgår blandt andet:
      ”talt med en ven til faderen til ansøger via den trådløse telefon i receptionen, da
      faderen angiveligt ikke taler ret godt dansk.
      vennen oplyser på faderens vegne, at moderen til børnene er statsløs palæsti-
      nenser, og at de har medbragt pas mv. til dokumentation heraf. de mener således
      ikke at moderen er statsborger i libanon.
      jeg oplyser, at familien må kontakte borgerservice/kommunens folkeregister for
      at få kommunen til at tage stilling til de dokumenter, som familien mener
      dokumenterer, at moderen til ansøger/barnet også er statsløs.
      når kommunen har taget stilling til spørgsmålet, og såfremt kommunen har be-
      sluttet at ændre registreringen i det centrale personregister for moderen, således
      at hun kan registreres som statsløs og ikke som libanesisk statsborger, må
                                             - 63 -
       faderen/moderen/familien henvende sig til indfødsretskontoret på ny, således at
       kontoret kan fortsætte behandlingen af ansøgers sag.”
af telefonnotat af 24. februar 2009 fra indfødsretskontoret fremgår, at en bekendt af familien
samme dag har ringet. endvidere anføres ”[a]nsøgerens statsborgerskab er nu ændret til
”statsløs” i cpr.”
den 27. februar 2009 skrev indfødsretskontoret til forældrene og anmodede om en udtalelse
fra hans skole vedrørende hans danskkundskaber og kendskab til danske samfundsforhold,
dansk kultur og historie. det hedder i skrivelsen endvidere blandt andet:
      ”såfremt ministeriet ikke inden 14 dage har modtaget en udtalelse fra chehade
      ali chebibs skole samt ansøgningsskemaet i udfyldt stand, vil ministeriet be-
      handle ansøgningen på det foreliggende grundlag. det vil betyde, at chehade ali
      chebib vil få afslag på sin ansøgning om dansk indfødsret.”
indfødsretskontoret modtog den 4. marts 2009 den omhandlede skoleudtalelse.
den 6. juli 2009 meddelte indfødsretskontoret, at chehade ali chebib ville blive optaget på
det lovforslag om indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen
af oktober 2009, og han fik dansk indfødsret med virkning fra den 23. december 2009.
chehade ali chebibs principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                          kr.    1.000
      i alt                                                      kr.    1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      2004                                                       kr.    5.000
      2005                                                       kr.    5.000
      2006                                                       kr.    5.000
      2007                                                       kr.    5.000
      2008                                                       kr.    5.000
                                             - 64 -
      2009                                                         kr.  5.000
      i alt                                                        kr.  30.000
chehade ali chebibs krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 31.000 kr.
chehade ali chebib har ikke afgivet forklaring for landsretten.
4.14. mahmoud ali chebib
denne sagsøger er født den 31. oktober 2002 i danmark. hans ansøgning om dansk ind-
fødsret blev modtaget den 20. oktober 2008. på det tidspunkt var han statsløs. i forbindelse
med ansøgningen betalte han et gebyr på 1.000 kr. ved skrivelse af 6. juli 2009 meddelte
indfødsretskontoret, at han ville blive optaget på det lovforslag om indfødsrets meddelelse,
som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2009, og han opnåede dansk
indfødsret med virkning fra den 23. december 2009.
mahmoud ali chebibs principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                            kr.      1.000
      i alt                                                        kr.      1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      2008                                                         kr.      5.000
      2009                                                         kr.      5.000
      i alt                                                        kr.     10.000
mahmoud ali chebibs krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 11.000 kr.
mahmoud ali chebib har ikke afgivet forklaring for landsretten.
                                            - 65 -
4.15. jesmin majed abou soweid
denne sagsøger er født den 19. juni 1991. hendes ansøgning om dansk indfødsret er dateret
den 29. april 2009 og påført modtagestempel i indfødsretskontoret den 29. september 2009.
gebyret på 1.000 kr. blev betalt den 4. maj 2009.
ved skrivelse af 12. oktober 2009 meddelte indfødsretskontoret hende, at hun ikke kunne
”blive dansk statsborger nu”. som begrundelse herfor anførtes det, at hun ikke havde tids-
ubegrænset opholdstilladelse i danmark, og der henvistes til § 5 i cirkulæreskrivelse nr. 61 af
22. september 2008 om retningslinjer for naturalisation. ved skrivelse af 5. februar 2010
anmodede indfødsretskontoret hende om at udfylde og indsende den såkaldte ”genoptager-
pakke”. den 7. april 2010 meddelte kontoret, at hun ville blive optaget på det lovforslag om
indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober 2010,
og hun fik dansk indfødsret med virkning fra den 28. december 2010.
jesmin majed abou soweids principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                          kr.         1.000
      i alt                                                      kr.         1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      1996                                                       kr.         2.500
      1997                                                       kr.         5.000
      1998                                                       kr.         5.000
      1999                                                       kr.         5.000
      2000                                                       kr.         5.000
      2001                                                       kr.         5.000
      2002                                                       kr.         5.000
      2003                                                       kr.       10.000
      2004                                                       kr.       10.000
      2005                                                       kr.       10.000
      2006                                                       kr.       10.000
      2007                                                       kr.       10.000
      2008                                                       kr.       10.000
                                             - 66 -
      2009                                                       kr.        10.000
      2010                                                       kr.        10.000
      retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
      afvisning fremsendt d. 12. oktober 2009                    kr.        10.000
      i alt                                                      kr.      112.500
jesmin majed abou soweids krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 113.500 kr.
jesmin majed abou soweid har for landsretten forklaret blandt andet, at hun er født i
danmark den 19. juni 1991. den 12. oktober 2009 fik hun afslag på sin ansøgning om
statsborgerskab. ministeriet omgjorde beslutningen, og hun blev dansk statsborger den 28.
december 2010. da hun var omkring 11 år gammel og gik i 3. klasse, blev hun opmærksom
på, at hun var anderledes end sine klassekammerater. klassen skulle på tur til tyskland, men
da hun ikke havde noget pas, kunne hun ikke deltage i rejsen. hendes klassekammerater
drillede og mobbede hende med, at hun ikke var dansker. hun blev rigtig ked af det, var
forvirret og følte sig ensom. det medførte, at hun havde overvejelser om, hvorvidt hun var
rigtig dansker. det var meget ubehageligt. da hun var 13-14 år gammel, læste hun en bog om
unge piger i danmark med anden etnisk baggrund, og hun reflekterede i den forbindelse over
sin egen identitet. det fyldte meget i hende tanker, om hun var dansk statsborger eller ej.
i skolen talte de meget om, hvor de skulle holde sommerferie henne. da hun var 8-9 år
gammel, skulle hendes familie holde ferie i libanon. da hun ikke havde pas, kunne hun ikke
deltage i rejsen og måtte blive hjemme hos sin tante i ca. to måneder. det skete flere gange,
måske fem eller seks gange, i løbet af hendes barndom, at hun ikke kunne komme med på
ferier til libanon.
hun har ingen uddannelse, men hun ville gerne have uddannet sig som frisør. det var svært
for hende at finde en læreplads. en tante tilbød hende en lærerplads på sin salon i dubai. da
hun ikke havde et dansk pas, kunne hun imidlertid ikke rejse til dubai og gik derved glip af
lærerpladsen. hun var da ikke bekendt med, at hun kunne have fået et fremmedpas.
                                              - 67 -
4.16. maria ayoub
denne sagsøger er født den 4. juni 1991 i danmark. hendes ansøgning om dansk indfødsret
blev modtaget den 19. november 2008 og samtidigt blev gebyret på 1.000 kr. betalt. på det
tidspunkt var hun statsløs.
ved skrivelse af 11. december 2008 skrev indfødsretskontoret blandt andet følgende til
hende:
      ”betingelserne for at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse
      findes i cirkulæreskrivelse nr. 61 af 22. september 2008 om naturalisation…
      ministeriet kan oplyse følgende om betingelserne:
      behandlingen af deres ansøgning er betinget af, at
            de lover troskab og loyalitet over for danmark og det danske samfund og
              erklærer at ville overholde dansk lovgivning og respektere grundlæggende
              danske retsprincipper,
            at de erklærer ikke at have gjort dem skyldig i strafbare forhold omfattet
              af straffelovens kapitel 12 og 13, og at de på tro og love afgiver
              oplysninger om eventuelle kriminelle forhold.
      ministeriet kan oplyse, at det blandt andet er en betingelse for optagelse på et
      lovforslag om indfødsrets meddelelse,
            at de har tidsubegrænset opholdstilladelse og bopæl her i landet,
            at de har opholdt dem uafbrudt her i landet i som udgangspunkt 9 år, og
            at de giver afkald på deres hidtidige statsborgerskab
      det er herudover en betingelse
            at de dokumenterer danskkundskaber ved bevis for en nærmere angiven
              prøve, og
            at de dokumenterer kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og
              historie ved bevis for en særlig indfødsretsprøve.
      dokumentation for danskkundskaber skal ske ved bevis for en nærmere angiven
      prøve i dansk 3 eller er af de i bilag 3 angivne prøver…
      bevis for en prøve i dansk skal indsendes til indfødsretskontoret, hvis de ikke
      allerede har indsendt dette.
      …
      det er endvidere en betingelse for optagelse på et lovforslag,
                                              - 68 -
           at de opfylder betingelserne for så vidt angår kriminalitet,
           at de ikke har forfalden gæld til det offentlige, og
           at de er selvforsørgende.
     kravet om selvforsørgelse betyder, at de ikke må modtage og ikke inden for det
     seneste år må have modtaget hjælp efter lov om aktiv socialpolitik eller in-
     tegrationsloven, herunder f.eks. kontanthjælp, revalideringsydelse og introduk-
     tionsydelse. selv om de ikke længere modtager en sådan hjælp, f.eks. fordi de har
     fået arbejde, må de ikke i de seneste 5 år have modtaget hjælpen i sammenlagt
     mere end 6 måneder.
     opmærksomheden henledes på, at ministeriet endnu ikke er påbegyndt be-
     handlingen af deres ansøgning, og at ministeriet derfor ikke har undersøgt, om de
     opfylder betingelserne for at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets
     meddelelse.”
den 10. marts 2009 skrev indfødsretskontoret således til hende:
     ”…
     de kan ikke blive dansk statsborger nu.
     begrundelsen herfor er, at de ikke opfylder de krav om dokumentation for
     danskkundskaber, som følger af vedlagte cirkulæreskrivelse nr. 61 af 22. sep-
     tember 2008 om retningslinjer for naturalisation.
     for at blive dansk statsborger skal ansøgere efter de nugældende retningslinjer
           dokumentere danskkundskaber ved bevis for prøve i dansk 3 med et ka-
             raktergennemsnit på mindst 7 (efter 13-skalaen) eller mindst 4 (efter 7-
             trins-skalaen) eller en af de i bilag 3 angivne prøver. der henvises til
             retningslinjernes § 24, stk. 1, der suppleres af bilag 3.
           dokumentere kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og histo-
             rie ved bevis for særlig indfødsretsprøve, jf. § 24, stk. 2.
     de har som dokumentation for deres danskkundskaber indsendt bekræftelse af
     18. november 2008 fra vuc århus, hvoraf fremgår, at de taler flydende dansk.
     denne dokumentation opfylder imidlertid ikke de krav, der stilles hertil.
     de har herudover ikke indsendt bevis for, at de har bestået indfødsretsprøven.
     …
     det bemærkes, at ministeriet ikke har undersøgt, om de opfylder de øvrige be-
     tingelser i retningslinjerne.
     det bemærkes dog, at de for at blive optaget på lovforslag om indfødsrets
     meddelelse skal have tidsubegrænset opholdstilladelse og bopæl her i landet. der
     henvises til § 5, jf. vedlagte cirkulæreskrivelse.
     …”
                                              - 69 -
ved skrivelse af 15. februar 2010 opfordrede indfødsretskontoret hende til at udfylde og
indsende den såkaldte ”genoptagerpakke”.
den 11. marts 2010 meddelte indfødsretskontoret, at hun ville blive optaget på det lovforslag
om indfødsrets meddelelse, som forventedes fremsat i folketinget i slutningen af oktober
2010, og hun opnåede dansk indfødsret med virkning fra den 28. december 2010.
i en udtalelse af 23. maj 2012 fra fritidscenter horsensvej, der er et fritidstilbud under aarhus
kommune, anfører mellemleder pernille refstrup blandt andet:
      ”det bekræftes hermed at vi i ungdomsskoleregi har oplevet udfordringer i for-
      bindelse med at have maria ayoub med på udenlandsrejser. vi har haft maria
      med til london to gange og hver gang har vi trods grundig forberedelse og
      indhentning af alle relevante papirer stået i frustrerende situationer, hvor hendes
      statsløshed gav anledning til lange diskussioner ved indrejsen. hver gang var vi
      forud i kontakt med udlændingestyrelsen for at sikre os at hun måtte komme med
      og at alle papirer var i orden, og hver gang endte vi alligevel i lange diskussioner
      hvor indrejsemyndighederne ikke ville godtage papirerne.”
maria ayoubs principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                             kr.      1.000
      i alt                                                         kr.      1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      1996                                                          kr.         2.500
      1997                                                          kr.         5.000
      1998                                                          kr.         5.000
      1999                                                          kr.         5.000
      2000                                                          kr.         5.000
      2001                                                          kr.         5.000
      2002                                                          kr.         5.000
      2003                                                          kr.        10.000
      2004                                                          kr.        10.000
      2005                                                          kr.        10.000
                                             - 70 -
      2006                                                        kr.       10.000
      2007                                                        kr.       10.000
      2008                                                        kr.       10.000
      2009                                                        kr.       10.000
      udelukkelse fra demokratiske valg
      europaparlamentsvalget d. 7. juni 2009                      kr.       20.000
      udelukkelse fra at tage på udenlandsophold
      udelukkelse fra udenlandsophold sammen med sin fri-         kr.         5.000
      tidsklub
      retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
      afvisning fremsendt d. 10. marts 2009                       kr.       10.000
      i alt                                                       kr.      137.500
maria ayoubs krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 138.500 kr.
maria ayoub har for landsretten forklaret blandt andet, at hun er født i 1991 i danmark. hun
søgte om dansk statsborgerskab i november 2008, hvilket hun fik afslag på ved brev af 10.
marts 2009 fra ministeriet for flygtninge, indvandrere og integration, da hun ikke opfyldte
kravet om dokumentation for danskkundskaber. hun fik derefter et fremmedpas.
hendes manglende statsborgerskab medførte, at hun som teenager ikke kunne deltage i
udlandsrejser med klassen, herunder en tur til usa. hun følte sig anderledes og uden for
fællesskabet, når hendes klassekammerater talte om rejsen både før og efter, at de havde været
af sted. det var hendes forældre og lærerne, der fortalte hende, at hun ikke kunne komme med
på rejsen. hun fik et chok. hun følte sig jo som dansker, da hun var født og opvokset i
danmark. hendes venner kunne ikke forstå, hvorfor hun ikke kunne komme med på turen.
hun deltog i to rejser med skolen til london. der var problemer begge gange ved
grænsekontrollen, men det lykkedes at komme ind i landet.
hendes storesøster fik sit danske statsborgerskab, da hun fyldte 18 år. hendes familie rejste i
den forbindelse til holland, hvor hun måtte blive hjemme. hun har også flere gange oplevet,
at hendes familie tog på endagsture over grænsen til tyskland, hvor hun ikke kunne komme
med, fordi forældrene ikke ville løbe nogen risiko for problemer.
                                              - 71 -
hun nåede aldrig at besøge sine bedsteforældre i libanon, da hun ikke kunne få visum. de
var afgået ved døden, da hun fik dansk statsborgerskab.
4.17. mariam daoud
denne sagsøger er født den 24. september 1996 i sverige. i anledning af sin ansøgning om
dansk statsborgerret blev hun afhørt af politiet den 18. august 2010. det fremgår af nord-
sjællands politis rapport herom under ”afhøringens resultat”, at hun var født i sverige under
et familiebesøg, men altid havde boet i danmark. i øvrigt fremgår det af rapporten, at hun var
statsløs.
i en skrivelse af 13. oktober 2010 til mariam daouds moder er blandt andet følgende anført:
       ”ved brev af 27. september 2010 meddelte integrationsministeriet dem, at deres
       datter, mariam daoud, ikke kunne blive dansk statsborger, da hun har mulighed
       for at blive dansk statsborger sammen med dem.
       ministeriet henviste i den forbindelse til, at det følger af § 18 i tidligere frem-
       sendte cirkulæreskrivelse nr. 61 af 22. september 2008 om retningslinjer for
       naturalisation, at børn under 18 år kun kan optages selvstændig på et lovforslag
       om indfødsrets meddelelse, hvis de ikke har mulighed for at blive danske stats-
       borgere sammen med én af forældrene. denne mulighed foreligger, når én af
       forældrene, der ikke er dansk statsborger, har del i forældremyndigheden over
       barnet og opholder sig her i landet.
       ved telefonisk henvendelse til ministeriet den 4. oktober 2010 har de anmodet
       ministeriet om at redegøre for, hvorfor deres datter ikke kan omfattes af ret-
       ningslinjernes § 17.
       ministeriet kan oplyse, at det følger af retningslinjernes § 17, at børn, der er født
       statsløse i danmark, i overensstemmelse med fn-konventionen af 1989 om
       barnets rettigheder, kan optages på lovforslag om indfødsrets meddelelse, hvis de
       har bopæl her i landet.
       det fremgår af deres datters ansøgning, at hun er født i malmø i sverige. da hun
       således ikke er født i danmark, kan hun ikke omfattes af bestemmelsen i
       retningslinjernes § 17.
       deres datter kan således alene erhverve dansk indfødsret, såfremt de ansøger om
       og opnår dansk indfødsret, jf. retningslinjernes § 18.
       ministeriet fastholder derfor afslaget af 27. september 2010.
                                              - 72 -
      ministeriet kan ikke dispensere fra retningslinjerne.”
det er oplyst, at mariam daoud efterfølgende har opnået dansk indfødsret med virkning fra
den 13. juni 2013.
mariam daouds principale påstand er opgjort således:
      erstatning
      administrativt gebyr hos politiet                            kr.      1.000
      i alt                                                        kr.      1.000
      tortgodtgørelse
      uretmæssigt statsløs i følgende år
      2002                                                         kr.     5.000
      2003                                                         kr.     5.000
      2004                                                         kr.     5.000
      2006                                                         kr.     5.000
      2007                                                         kr.     5.000
      2008                                                         kr.    10.000
      2009                                                         kr.    10.000
      2010                                                         kr.    10.000
      2011                                                         kr.    10.000
      2012                                                         kr.    10.000
      retsstridig afvisning på ansøgning om statsborgerskab
      afvisning fremsendt d. 27. september 2010                    kr.    10.000
      afvisning fremsendt d. 13. oktober 2010                      kr.    10.000
      i alt                                                        kr.    95.000
mariam daouds krav på erstatning og tortgodtgørelse udgør 96.000 kr.
mariam daoud har for landsretten forklaret blandt andet, at hun er født i 1996 i helsingborg.
hendes forældre boede i danmark, men var på et kort besøg i sverige. det var derfor
tilfældigt, at hun blev født i sverige. hun går i gymnasiet i espergærde.
                                              - 73 -
hun søgte om statsborgerskab i august 2010, hvilket hun fik afslag på ved breve af 27.
september 2010 og 13. oktober 2010 fra ministeriet for flygtninge, indvandrere og inte-
gration med henvisning til, at hendes mor kunne søge om dansk statsborgerskab, og at hun
ikke var født i danmark. hun fik dansk indfødsret i juni 2013.
hendes familie rejste typisk på ferie til libanon en måned hver sommer, hvor hun ikke kunne
rejse med. hendes søskende havde dansk statsborgerskab, og hendes mor havde et libanesisk
pas. det var svært at få visum til hende, da hun alene havde et fremmedpas. de forsøgte at få
et visum, men det var meget vanskeligt. hun har otte søskende. flere af hendes ældre
søskende havde gennemført indfødsretsprøven, og hendes ene bror, der er født i danmark,
havde fået dansk indfødsret på det grundlag.
da hun var 14 år, blev hendes mormor alvorlig syg, og hendes mor og søskende rejste ned for
at besøge hende i libanon. hun kunne ikke rejse med, da hun ikke havde noget dansk pas.
hendes mormor døde kort tid efter, og hun fik ikke mulighed for at tage afsked med hende.
hendes sag blev omtalt i pressen. hun blev blandt andet interviewet på tv lorry. de talte
meget om hendes sag i samfundsfagstimerne i skolen, herunder at hun ikke vidste, om hun
nogensinde fik valgret. hun følte det problematisk, at hun ikke havde udsigt til at kunne få
valgret. det er hendes opfattelse, at det var på grund af opmærksomheden i pressen, at hun fik
dansk indfødsret.
5. vidneforklaringer
der er afgivet vidneforklaringer af fathi el-abed, kim lunding, christian lützen, karsten
dybvad, birgitte borker alberg, dorit hørlyck, christian werring clem, claes nilas, ditte
novella rasmussen, lene nielsen og pia birgitte hyldbo.
fathi el-abed har forklaret blandt andet, at han er opvokset i en flygtningelejr i libanon. han
kom til danmark i 1987 som 19-årig. han har sit eget firma, der importerer vin. herudover
arbejder han som sikkerhedskonsulent for udenrigsministeriet. han har været formand for
statsborgerforeningen de sidste 10 år. der er omkring 20.000 palæstinensere i danmark.
                                               - 74 -
han fik i starten af 2009 gennem samtaler med eva ersbøll fra institut for menneskerettig-
heder kendskab til, at sagerne ikke blev behandlet i overensstemmelse med fn’s konvention
fra 1961 om begrænsning af statsløshed og fn’s konvention fra 1989 om barnets rettigheder.
inden da havde han ikke haft overblik over antallet af statsløse palæstinensere, der havde fået
afslag på dansk statsborgerskab. det gik hurtigt op for ham, at stillingtagen til de
problemstillinger, som sagen rejste, indebar krav om indsigt i lovgivningsmæssige og
politiske spørgsmål. der var derfor et åbenbart behov for, at de unge statsløse palæstinensere i
danmark kunne organisere sig med henblik på at varetage deres interesser både over for
offentligheden og over for staten. de stiftede derfor statsborgerforeningen.
han drøftede også problemstillingen med hanne agersnap fra sf. det var inden, pressen
begyndte at skrive om sagen. han kunne over for hende bekræfte, at han kendte til flere
personer, der ikke var blevet vejledt om deres ret til at få statsborgerskab efter de mere
lempelige regler, der følger af konventionerne.
mange af de unge statsløse palæstinensere havde ikke kendt til andet end at vokse op i
danmark. typisk havde deres forældre heller ikke dansk statsborgerskab. de havde ikke
indsigt i deres rettigheder, men det er hans indtryk, at der var et udbredt ønske om at blive
danske statsborgere. han vil tro, at stigningen i antallet af ansøgninger om statsborgerskab fra
de statsløse palæstinensere hang sammen med omtalen i pressen. han var før drøftelserne
med eva ersbøll hverken bekendt med 1961-konventionen eller konventionen om barnets
rettigheder. når han ikke kendte til konventionerne, vil han ikke tro, at der var mange andre i
det palæstinensiske miljø, der var bekendt med dem.
kim lunding har forklaret blandt andet, at han fra august 2006 var afdelingschef i udlæn-
dingeafdelingen i ministeriet for flygtninge, indvandrere og integration, hvilken stilling han
bestred, frem til ministeriet blev nedlagt i 2011. i september eller oktober 2011 blev
udlændingeafdelingen overført til justitsministeriet, hvor han gjorde tjeneste indtil udgangen
af 2015. derefter indgik han aftale om at flytte tjenestested til udlændingestyrelsen, hvor han
i dag er kommitteret og tilknyttet center for asyl. der blev ikke indledt en tjenestemandssag
mod ham i anledning af statsløsekommissionens beretning.
                                              - 75 -
han kan fortsat henholde sig til det, der er anført i udtalelse af 18. marts 2015 og supplerende
udtalelse af 9. april 2015 udarbejdet på hans vegne af advokat nicolai westergaard i
forbindelse med, at statsløsekommissionen da havde fremsendt udkast til redegørelse. således
fastholder han, at dorit hørlycks bemærkning om hans holdning til konventionerne og deres
fortolkning i en mail af 15. februar 2011 ikke er korrekt, hvilket dorit hørlyck også erkendte i
forbindelse med sin forklaring for kommissionen. han er fortsat uenig i den kritik, der rejses
mod ham i statsløsekommission beretning.
det var først i april 2008, at han blev bekendt med problemstillingen om fortolkning af fn’s
konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed og fn’s konvention fra 1989 om barnets
rettigheder. det var kontorchefen, dorit hørlyck, og souschefen, nanna fischer, i
indfødsretskontoret, der forelagde sagen for ham. kontoret var sekretariat for indfødsrets-
udvalget, og det var cheferne i kontoret, der besad ekspertisen på området. generelle sager om
indfødsret blev nævnt for ministeren, mens de konkrete sager af kontoret blev forelagt for
indfødsretsudvalget.
han var bekendt med de to konventioner, men han havde ikke fået forelagt sager inden for
konventionernes område tidligere end i april 2008. da han fik nævnt sagen i april 2008, var
han på et helt overordnet niveau bekendt med, at statsløse født i danmark havde en bedre
retsstilling end andre, der søgte om indfødsret i danmark.
i forbindelse med at kontorchefen og souschefen forelagde sagen for ham, var de enige om, at
der var noget galt. de var også enige om, at de skulle få rettet op på fejlene og entydigt
fastlægge, hvad der kunne stilles af krav. det var hans indtryk, at det drejede sig om få sager.
de drøftede ikke en initiativpligt til vejledning over for de statsløse.
indfødsretscirkulæret er en politisk aftale indgået af folketingets partier. ved sagsbehand-
lingen skulle man iagttage god forvaltningsskik.
han kan ikke erindre, om der i marts 2008 var en vejledning til medarbejderne i kontoret om
behandling af sager vedrørende statsløse. ligeledes er han ikke bekendt med, om ledelsen
havde modtaget en forespørgsel fra medarbejdere om udarbejdelse af en sådan vejledning,
                                                 - 76 -
eller om det på ledelsesniveau blev drøftet, om der skulle udarbejdes en vejledning om
statsløses rettigheder.
ministeriet var i foråret 2008 ved at finde sine ben med hensyn til vejledningspligt på de
elektroniske medier. i takt med at borgerne benyttede internettet mere og mere, fik de løbende
udarbejdet vejledninger på de forskellige sagsområder. der var kommet udtalelser fra
ombudsmanden, hvorefter vejledningspligten rakte videre, end de umiddelbart havde
forestillet sig. de overvejede ikke i april 2008 at udarbejde en vejledning om de statsløses
rettigheder efter konventionen. deres fokus var på det tidspunkt på at få rettet op på de fejl,
der var sket i sagsbehandlingen. han kan i bagklogskabens lys se, at det ville have været
hensigtsmæssigt at udarbejde og offentliggøre en vejledning på hjemmesiden tidligere, end de
gjorde.
vedrørende dorit hørlycks udtalelse i mail af 27. januar 2011 om, at det ikke var politisk
”comme il faut” at reklamere for de regler, der fulgte af konventionerne, kan han ikke gen-
kende den holdning.
om mailkorrespondancen med christian lützen den 22. oktober 2009 oplyste han, at mini-
steriet da netop havde modtaget en undersøgelse, der viste, at der var udbredt kriminalitet
blandt palæstinenserne i danmark. hans udtalelse om, at man burde ophæve de internationale
forpligtelser i relation til palæstinenserne, var foranlediget af den undersøgelse. de arbejdede
i døgndrift, og hans udtalelser skal ses på den baggrund sammenholdt med tidspunktet for
mailkorrespondancen, der fandt sted omkring kl. 22. det var en løsreven bemærkning og ikke
noget, som de drøftede med ministeren, birthe rønn hornbech. der var efter hans opfattelse
ikke det område på udlændingeområdet, som ikke var ømtåleligt. alt var politisk sprængstof.
i relation til den kritik, der rejses i statsløsekommissionens beretning om, at han burde have
sørget for, at der ikke gik næsten fire måneder, fra han blev orienteret, indtil ministeren i
august 2008 blev orienteret, bemærkede han, at han er uenig i kritikken. da han fik forelagt
sagen i april 2008, havde kontoret forestillet sig at gå i indfødsretsudvalget og redegøre for, at
der var sket fejlbehandling. henset til sagens karakter resolverede han imidlertid, at det var
nødvendigt at forelægge sagen for ministeren, idet ministeren øjeblikkeligt ville blive kaldt i
samråd, når det kom frem, at der var sket fejlbehandling af sagerne. han bad kontoret
                                              - 77 -
udarbejde et mavebælte, hvilket forelå i juli 2008. han havde nogle rettelser og
bemærkninger, der skulle indarbejdes, inden det kunne forelægges for ministeren. på grund af
ferien blev mavebæltet først forelagt ministeren i august 2008. deres plan var at forelægge
mavebæltet for ministeren, få ændret praksis og få forelagt sagerne for indfødsretsudvalget
inden lukkedagen for lovforslag, der var i oktober 2008, idet det ikke var muligt at nå det
inden lukkedagen for lovforslag i august 2008. da de skulle være sikre i den rådgivning, som
de gav til ministeren, er han uenig i kritikken af, at de fire måneders sagsbehandling var for
lang tid.
med hensyn til den kritik, der rejses mod ham for ikke at have sikret sig, at der blev iværksat
tiltag i forhold til de allerede modtagne sager, forklarede han, at han forsøgte at sikre sig, at
allerede modtagne sager blev behandlet i overensstemmelse med konventionerne. efter hans
opfattelse var det imidlertid nødvendigt, at mavebæltet blev forelagt for ministeren, førend
sagerne med den ændrede praksis blev forelagt indfødsretsudvalget. han har ingen erindring
om de konkrete sager. det er korrekt, at der gik nogen tid, men det er hans opfattelse, at de
behandlede sagerne så hurtigt, som det var muligt.
det var hans vurdering, at de i første omgang måtte acceptere, at ministeren ønskede at
undersøge de andre nordiske landes fortolkning af konventionerne, uagtet at han mente, at
retsstillingen var klar. det er ikke hans opfattelse, at ministeren kunne være i tvivl om rets-
stillingen på området. han mente, at de havde skåret det ud i pap for ministeren og havde
rådgivet ministeren fuldt tilstrækkeligt. han mener ikke, at han kunne have gjort mere. det er
således hans opfattelse, at hans rådgivningsforpligtelse var opfyldt ved mavebælterne.
da han kom tilbage fra ferie, orienterede kontorchefen ham om, at ministeren havde over-
siddet deres advarsel. det var meningen, at sagerne skulle stilles i bero, således at de kunne
behandle sagerne korrekt, når ministeren havde besindet sig.
han opfattede sagen som stærkt problematisk.
da ministeren grundet sygdom måtte melde fra til det nordiske ministermøde i juni 2009,
deltog kontorchefen på vegne af ministeren. de øvrige nordiske ministre var ikke bekendt
med problemstillingen, og kontorchefen var meget frustreret efter ministermødet.
                                              - 78 -
christian lützen har forklaret blandt andet, at han i 2000 blev ansat som fuldmægtig i det in-
ternationale kontor i ministeriet for flygtninge, indvandrere og integration, hvor han be-
skæftigede sig med forberedelse af rådsmøder, sager om udsendelse af afviste asylansøgere
og terrorbekæmpelse. han beskæftigede sig ikke med sager om indfødsret.
den 1. september 2005 blev han udnævnt til ministersekretær i ministeriet. som minister-
sekretær tog han sig af alle pressehenvendelser. det var ikke en del af hans arbejdsopgaver
som ministersekretær at rådgive om konkrete sager. i 2009 blev han udnævnt til kontorchef
for ledelsessekretariatet.
han havde hverken som fuldmægtig eller som ministersekretær arbejdet med vejledning af
borgerne på ministeriets hjemmeside. det var fagkontorerne, der udarbejdede vejledningerne
på hjemmesiden www.nyidanmark.dk. som han husker det, var hjemmesiden etableret, da
birthe rønn hornbech tiltrådte som minister.
han fik først kendskab til fn’s konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed og fn’s
konvention fra 1989 om barnets rettigheder i januar 2011.
han kan ikke huske, hvornår berostillelse af de konkrete sager første gang blev drøftet, men
han vil mene, at det var i starten af 2009. som han husker det, var han ikke til stede på andre
møder, hvor spørgsmålet om berostillelse blev drøftet. på mødet gjorde han sig ikke tanker
om, at berostillelse kunne være retsstridigt.
foreholdt sin forklaring til statsløsekommissionen, beretningen, bind 8, side 2605, 2. afsnit,
hvorefter han skulle have forklaret: ”han kan huske, at der var en drøftelse af mere generel
karakter om berostillelse, og at der indgik de vendinger, der var omkring ombudsmanden og
metock.”, kan han ikke huske, hvilke vendinger der blev brugt.
som han husker det, var baggrunden for, at mavebæltet af 20. februar 2009 blev skåret til,
deres aftale om, at fortolkning af konventionerne skulle drøftes på det nordiske ministermøde.
det blev vurderet, at man ikke skulle gentage det, der var redegjort for i de tidligere
mavebælter fra august 2008 og januar 2009.
                                                - 79 -
foreholdt sin forklaring til statsløsekommissionen, beretningen, bind 8, side 2640, 3. afsnit,
hvorefter han skulle have forklaret: ”sætningen var ikke i overensstemmelse med de
instrukser, han havde givet videre.”, forklarede han, at som ministersekretær var det alene
hans funktion at give andres instrukser videre.
han var bekendt med, at konsekvensen af at behandle sagerne efter de i februar 2009 gæl-
dende retningslinjer var, at nogle af ansøgerne ville få et afslag.
karsten dybvad har forklaret blandt andet, at han var departementschef i statsministeriet i
perioden fra den 1. september 2005 til oktober 2010.
som han husker det, blev dommen i metock-sagen afsagt umiddelbart før, at der blev taget
hul på det politiske efterår i 2008. det var klart, at dommen skulle efterleves. men det skulle
håndteres således, at det ikke hindrede det videre politiske arbejde. udlændingeområdet var et
vigtigt område. dommen i metock-sagen kom ikke til at skygge for det politiske arbejde, da
det lykkedes regeringen at indgå en aftale med dansk folkeparti. der var en tid lang
usikkerhed om, hvorvidt dommen ville underminere aftalerne på udlændingeområdet.
første gang han hørte om sagen om fortolkning af fn’s konvention fra 1961 om begrænsning
af statsløshed og fn’s konvention fra 1989 om barnets rettigheder fra claes nilas var i
efteråret 2009. claes nilas havde i tilknytning til et andet møde anmodet om, at der blev afsat
tid til, at de kunne drøfte problemstillingen, herunder spørgsmålet om orientering af
folketinget. claes nilas oplyste, at man ikke havde været opmærksom på konventionerne, og
at man ville justere sin praksis, således at der var flere, der ville få indfødsret. der blev også
redegjort for, at ministeriet havde drøftet fortolkningen af konventionerne med myn-
dighederne i de andre nordiske lande. som han husker det, blev det nævnt, at man i mini-
steriet havde været opmærksom på problemstillingen i et års tid. det, som han skulle tage
stilling til, var, om det var klogt at orientere folketinget, hvilket han anbefalede.
han deltog ikke i drøftelser om den konkrete sagsbehandling, herunder hvordan man ville
håndtere de sager, hvor der på ukorrekt grundlag var givet afslag på indfødsret. spørgsmålet
om legalitetsproblemer blev ikke nævnt. idet de drøftede spørgsmålet om orientering af
                                              - 80 -
folketinget, var problemstillingen efter hans opfattelse klar og færdigbehandlet. claes nilas
afviste på hans forespørgsel, at der var behov for at forelægge sagen for justitsministeriet.
han havde ikke grund til at tro, at det forløb, der havde været i ministeriet, ikke var et sagligt
og fornuftigt forløb.
det var hans holdning, at man lige så godt kunne orientere folketinget om problemstillingen
”up front”. han opfordrede derfor claes nilas til at overbevise sin minister om, at de skulle
orientere folketinget. han havde en forventning om, at claes nilas ville vende tilbage, hvis
der ikke skete orientering af folketinget. han tænkte derfor ikke mere over sagen, da claes
nilas ikke vendte tilbage.
når han i sin forklaring over for statsløsekommissionen brugte udtrykket ”sin afslutning”,
mente han, at ministeriet havde undersøgt regelgrundlaget og de øvrige nordiske landes
praksis, og at der derved var foretaget en tilbundsgående undersøgelse. det indgik ikke i hans
overvejelser, om der var foregået en ulovlig sagsbehandling.
han kan ikke huske, hvor hurtigt efter mødet med claes nilas at han orienterede statsmini-
steren, men det var meget hurtigt efter mødet.
birgitte borker alberg har forklaret blandt andet, at der var planlagt en oplæringsperiode, da
hun som fuldmægtig startede i indfødsretskontoret. i starten af oplæringsperioden var hun
tilknyttet fuldmægtig trine priess sørensen, som hun kunne gå til, hvis hun havde juridiske
spørgsmål. i oktober 2007 blev hun udnævnt til teamleder i indfødsretskontoret. som
teamleder havde hun underskriftskompetence i visse sagstyper. de var fire jurister tilknyttet
teamet, der behandlede ansøgninger om dansk statsborgerskab. der var som udgangspunkt
kun én sagsbehandler pr. sag.
i februar 2008 skrev hun et referat fra et juristmøde, hvor det væsentligste efter hende op-
fattelse var, at de fremover forlods skulle behandle sagerne om herboende statsløse sammen
med sagerne om forældreløse børn. som hun husker det, var begrundelsen, at de statsløse
kunne opnå statsborgerskab på et lempeligere grundlag.
                                               - 81 -
det fulgte af cirkulæret om naturalisation, at statsløse børn født i danmark ikke skulle op-
fylde andre krav for at opnå indfødsret end, at de havde boet her i et vist antal år og ikke måtte
være straffet for nærmere angiven alvorlig kriminalitet, hvilket hun også inden februar 2008
var bekendt med.
foreholdt afslag dateret den 12. oktober 2009 til abdullah chehade forklarede hun, at de
havde fået instruks om, at ansøgere omfattet af fn’s konvention fra 1961 om begrænsning af
statsløshed skulle opfylde de almindelige krav, der var gældende for ansøgere om dansk
statsborgerskab, som ikke var omfattet af konventionen.
i perioden mellem februar 2008 og oktober 2009 blev der udstukket forskellige retningslinjer
for, hvilke krav der kunne stilles til de statsløse personer for at opnå dansk statsborgerskab.
hun var klar over, at der var igangværende undersøgelser og forskellige meldinger om, hvilke
krav de skulle stille til ansøgerne. havde hun været af den opfattelse, at afgørelsen var i strid
med fn’s konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed, havde hun ikke truffet den.
det var i januar 2010, at der efter hendes opfattelse kom en endelig afklaring af, at man ikke
kunne stille de yderligere krav til herboende statsløse personer. de genoptog på den baggrund
sager, hvor de uberettiget havde givet afslag. hun var ikke opmærksom på, at der blev givet
uretmæssige afslag i 2010.
i marts 2011 sendte de breve ud til de statsløse personer, der var født i danmark, og som
uberettiget havde fået afslag på statsborgerskab. det må derfor have været muligt på davæ-
rende tidspunkt elektronisk at identificere de pågældende sager.
dorit hørlyck har forklaret blandt andet, at hun tiltrådte som kontorchef i indfødsretskontoret
i september 2004. der var i kontoret udarbejdet vejledninger om alle sagstyper.
i perioden fra september 2004 til februar 2008 var der næsten ingen ansøgninger, der skulle
behandles efter konventionerne. hun er overbevist om, at sagerne i den periode blev
behandlet i overensstemmelse med konventionerne.
                                               - 82 -
i februar 2008 kom hendes daværende souschef, nanna fischer, ind på hendes kontor og
forelagde nogle sager, hvor der var truffet forkerte afgørelser over for statsløse. de undersøgte
det nærmere og fandt ud af, at der var givet syv forkerte afslag. de udarbejdede et mavebælte
til kim lunding i april 2008. de blev enige om, at problemstillingen skulle forelægges
ministeren, hvilket skete i august 2008. de indstillede, at de med det samme skulle ændre
deres praksis.
de fik at vide, at det var resolveret, at sagerne skulle behandles efter de hidtidige retnings-
linjer. i kontoret blev der udarbejdet en liste over de sager, der blev behandlet efter de hid-
tidige retningslinjer, således at det var nemt at finde de pågældende sager igen. da de skulle
undersøge, hvorledes de andre nordiske lande fortolkede konventionerne, fandt hun det ikke
problematisk, at sagerne i den periode skulle behandles efter de hidtil gældende retningslinjer,
uagtet at det var kontorets opfattelse, at der ikke var i tvivl om, hvorledes konventionerne
skulle fortolkes.
hvis det havde været op til hende, havde de fra februar 2008 behandlet sagerne i overens-
stemmelse med konventionerne. ministeren havde besluttet, at spørgsmålet skulle undersøges
nærmere. det var derfor ikke muligt for hende at træffe en beslutning om, at sagerne fra det
tidspunkt skulle behandles anderledes end hidtil. hver gang de lagde et mavebælte op til
ministeren, havde de indstillet, at sagerne skulle behandles efter konventionerne. det var
ministerens beslutning, at de skulle undersøge de andre nordiske landes praksis og fortolkning
af konventionerne. det fremgår af mavebælterne, hvad der blev indstillet, og hvad ministeren
resolverede. det var ministerens resolution, der blev ført ud i livet.
det er fortsat hendes opfattelse, at der ikke var nogen tvivl om, hvordan konventionerne
skulle forstås. alligevel blev det besluttet, at rækkevidden af konventionerne skulle under-
søges nærmere.
hun skrev bemærkningen i e-mail af 27. januar 2011 om, at det ikke var politisk comme il
faut at reklamere for regler om statsløses rettigheder, i forbindelse med deres drøftelser om,
hvorfor der ikke tidligere var blevet udarbejdet en vejledning om statsløses rettigheder på
ministeriets hjemmeside. det var hendes opfattelse, at det i 2010 af hendes overordnede blev
besluttet, at det kunne vente lidt med at udarbejde en sådan vejledning.
                                                - 83 -
christian werring clem har forklaret blandt andet, at han blev ansat som fuldmægtig i ind-
fødsretskontoret den 1. november 2007, hvor han bortset fra nogle måneder i 2011 har ar-
bejdet siden.
der er fortsat praksis i kontoret, at der altid er to sagsbehandlere på en sag. i september 2008
blev det besluttet at sætte nogle af sagerne i bero, men det var først for alvor i februar 2009, at
de blev opmærksomme på, hvilke krav der kunne stilles efter fn’s konvention fra 1989 om
barnets rettigheder. han var på det tidspunkt ikke opmærksom på fn’s konvention fra 1961
om begrænsning af statsløshed. de fik på et kontormøde af deres kontorchef besked om, at
ministeren havde resolveret, at de skulle behandle sagerne efter de hidtidige retningslinjer,
mens fortolkningen af konventionerne blev nærmere undersøgt. han var ikke tæt på ledelsen
og kan ikke udtale sig nærmere om denne beslutning.
det er hans opfattelse, at man i regeringen på daværende tidspunkt var varsom med at træde
sit parlamentariske grundlag over tæerne.
claes nilas har forklaret blandt andet, at han fratrådte som departementschef i ministeriet for
flygtninge, indvandrere og integration den 3. oktober 2011 i forbindelse med, at ministeriet
blev nedlagt. derefter var han departementschef i ministeriet for by, bolig og landdistrikter
indtil 2015. efter afgivelsen af statsløsekommissionens beretning blev der efter forhandling
med staten om hans fremtidige ansættelsesvilkår indgået en aftale, hvorefter han tiltrådte som
kommitteret i styrelsen for integration og international rekruttering.
ministeren foretrak, at de chefer, der var ansvarlige for fagområdet, deltog, når der blev nævnt
sager eller problemstillinger for ministeren.
det er hans opfattelse, at den rådgivning, som han ydede til ministeren var i overensstem-
melse med gældende ret. han godkendte indstillingen i mavebæltet af 23. januar 2009, der
blev lagt til ministeren, og rådgav ministeren om indholdet af indstillingen og de bagved
liggende dokumenter.
                                                - 84 -
de indstillede, at der ikke blev stillet andre betingelser end dem, der fulgte af konventionerne
for at tildele statsborgerskab til de statsløse. han var enig i de juridiske overvejelser, der
fremgik af mavebæltet. de holdt derefter to møder med ministeren. på det første møde stillede
ministeren spørgsmål til afdelingschefen om, hvilke sagsskridt der var iværksat, ligesom
ministeren stillede spørgsmål til de andre nordiske landes praksis, idet bl.a. norge stillede
supplerende krav. ministeren besluttede, at hun selv ville spørge sine nordiske ministre på
ministermødet i juni 2009.
de afholdt efterfølgende et opfølgende møde med ministeren, da de af kontorchefen havde
fået at vide, at der lå nogle sager, som kontorchefen gerne ville have afgjort. hans holdning
var, at sagerne burde udsættes på afklaring af de forhold, som ministeren ønskede at under-
søge. han mente, at det var det juridisk rigtige at gøre. de drøftede denne mulighed, mu-
ligheden for at administrere efter den hidtidige praksis og den tredje mulighed, som var at
tildele statsborgerskab uden at stille supplerende betingelser. de havde en grundig og saglig
drøftelse, hvorefter ministeren besluttede, at sagerne skulle behandles efter de hidtil gældende
retningslinjer. de nævnte over for ministeren, at det ville medføre, at nogle statsløse fik
afslag. de nævnte også, at hvis undersøgelsen af de andre nordiske landes praksis viste, at der
ikke kunne stilles yderligere krav efter konventionerne, så ville det indebære, at nogle sager
skulle genoptages og omgøres. de aftalte, at sagerne skulle noteres på en sådan måde, at det
var muligt at finde dem frem med henblik på eventuel genoptagelse. det stod fuldstændigt
klart for alle mødedeltagerne, at beslutningen kunne indebære, at der blev truffet urigtige
afgørelser.
han opfattede de efterfølgende mavebælter som eksekvering af mavebæltet af 23. januar 2009
og de efterfølgende to møder. han gjorde det klart, at det var hans opfattelse, at sagerne burde
udsættes, indtil der forelå en juridisk afklaring af, hvilke krav der kunne stilles efter
konventionerne. det var hans indtryk, at ministerens beslutning var udtryk for, at hun var
nervøs for kritik fra ombudsmanden, hvis de lod sagerne ligge uekspederet, mens man
afventede udfaldet af de af ministeren ønskede undersøgelser.
det fremstod ret tydeligt, at den person, der havde udarbejdet mavebælterne, ikke havde
deltaget i møderne med ministeren, og mavebælterne reflekterede ikke drøftelserne på de
afholdte møder. i sagsfremstillingen i udkastet til mavebæltet fra den 16. februar 2009 havde
                                             - 85 -
indfødsretskontoret således på en række punkter gentaget sagsfremstillingen fra de tidligere
mavebælter. da disse afsnit fremgik af de tidligere mavebælter, fjernede han afsnittene. han
mente, at mavebælterne skulle fremstå skarpere, således at det fremgik, at ministeren havde
resolveret, at de nordiske forhold skulle undersøges, og at sagerne skulle behandles efter de
hidtidige retningslinjer. der blev ikke brugt ordet advarsel i mavebælterne.
det er hans opfattelse, at ministeren var fuldt oplyst om retsgrundlaget og de juridiske ”ud-
faldsmuligheder”. under mødet gjorde han ministeren opmærksom på, at hvis undersøgel-
serne af de andre nordiske landes praksis viste, at der ikke var grundlag for at stille yderligere
krav efter konventionerne, ville det medføre, at der var truffet forkerte afgørelser.
det var først i januar 2009, at han blev gjort bekendt med, at der faktisk var nogle konkrete
afgørelser. det skal holdes op mod, at indfødsretssager generelt har et langt sagsbehand-
lingsforløb, da der er mange sager, og da der typisk skal indhentes udtalelser fra en række
myndigheder. en sagsbehandlingstid på 16-20 måneder var ikke usædvanlig. det lå ham
meget på sinde, at de administrerede i overensstemmelse med god forvaltningsskik. de
gennemførte flere projekter med henblik på at optimere sagsbehandlingen. det var sagligt og
relevant at foretage en række høringer af andre lande og myndigheder i indfødsretssagerne, og
det medførte en lang sagsbehandlingstid.
han hørte først om sagen igen i november 2009. da han fik sagen forelagt igen, tænkte han, at
der var gået lang med at undersøge de andre nordiske landes praksis. det var imidlertid først
ved udarbejdelse af redegørelsen af 7. marts 2011, at han kom til den konklusion, at det havde
været en fejlvurdering, da de udsatte sagerne på undersøgelse af de andre nordiske landes
praksis.
det var også i november 2009, at han kontaktede karsten dybvad. som han husker det, holdt
han over nogle dage flere møder med ministeren, hvor kun han og ministeren deltog. han var
bekymret over ministerens påtegning om, at sagen skulle undersøges nærmere, herunder ved
forelæggelse for justitsministeriet. det var hans opfattelse, at nu havde de foretaget de
undersøgelser, som ministeren havde bedt om, og der forelå ikke nye afgørende oplysninger.
derfor var der ikke længere nogen grund til ikke at ekspedere sagerne. der skete ofte det, at
ministeren af saglige grunde ønskede at foretage supplerende undersøgelser, men der var
                                               - 86 -
ingen grunde til at forlænge sagsbehandlingen i disse sager yderligere. de havde en god
drøftelse, og det var hans indtryk, at ministeren var enig i, at der ikke skulle foretages flere
sagsskridt. det var i den forbindelse og i forlængelse af mavebæltet af 12. november 2009, at
han besluttede at kontakte karsten dybvad. baggrunden for, at han kontaktede karsten
dybvad, var hans drøftelser med ministeren om, hvorvidt og hvordan folketinget skulle
orienteres. det var ministerens holdning, at folketinget ville blive orienteret i forbindelse med
forelæggelse af de konkrete sager om indfødsret for indfødsretsudvalget, mens det var hans
opfattelse, at der skulle udarbejdes en redegørelse for konventionssagen, som skulle
forelægges folketinget.
i forbindelse med at han var i statsministeriet i anden anledning, bad han om et kort møde
med karsten dybvad. han redegjorde for konventionssagen, samt at der var nogle konkrete
sager, der afventede. han nævnte, at der ikke var kommet nyt frem i forbindelse med deres
undersøgelser, og at sagerne nu skulle ekspederes. det var således ikke de materielle
spørgsmål, som han forelagde for karsten dybvad. han oplyste, at han og ministeren var
uenige om, hvordan sagen skulle forelægges for folketinget. karsten dybvad spurgte, om de
havde forelagt sagen for justitsministeriet, og han redegjorde for, hvorfor han ikke fandt det
nødvendigt. det, han ønskede, var et godt råd om, hvordan de skulle håndtere orientering af
folketinget. deres samtale varede nok højst 20 minutter. han kan ikke huske, om de drøftede,
om den ændrede praksis skulle omfatte allerede afgjorte sager.
han og ministeren var i november 2009 enige om, at der var behov for at justere praksis,
således at der ikke skulle stilles yderligere betingelser end dem, der fremgik af konventio-
nerne. de meldte tilbage til udlændingeafdelingen, at der fremover ikke skulle stilles
yderligere betingelser, og at der skulle ske genoptagelse af de sager, der var behandlet efter de
gamle retningslinjer.
hvorledes fuldmægtigene i indfødsretskontoret blev undervist i retsgrundlaget, var han ikke
bekendt med. som departementschef fik han ikke nævnt de konkrete sager om indfødsret.
der var et løbende samarbejde mellem kommunikationsenheden og fagkontorerne om, hvilke
informationer der skulle lægges ud på hjemmesiden www.nyidanmark.dk. han har aldrig
været inddraget i de overvejelser, men gik ud fra, at fagkontorerne sørgede for, at de
                                               - 87 -
nødvendige oplysninger fremgik af hjemmesiden. deres redegørelse af 7. marts 2011 havde et
helt andet fokus.
han er ikke bekendt med, om at man kunne foretage udskrift fra cvr-registeret og derved
konstatere antallet af statsløse i danmark.
han var opmærksom på pligten til at orientere folketinget. han mener ikke, at de holdninger,
der gives udtryk for i avisartiklerne nævnt i statsløsekommissionens beretning, bind 5, side
1493, påvirkede sagsbehandlingen i ministeriet.
ditte novella rasmussen har forklaret blandt andet, at hun var fuldmægtig i ministeriet for
flygtninge, indvandrere og integration fra den 1. april 2008 frem til januar 2010. i forbindelse
med sin tiltræden fik hun ikke nogen oplæring i fn’s konvention fra 1961 om begrænsning af
statsløshed eller i fn’s konvention fra 1989 om barnets rettigheder, ligesom hun ikke senere
fik nogen efteruddannelse herom. det var et meget lille sagsområde i kontorets sagsportefølje.
problemstillingen om fortolkning af konventionerne blev nævnt på nogle kontormøder, hvor
det blev meddelt, at der ville blive taget stilling på ledelsesniveau.
det er meget få sager om statsløse, som hun har behandlet. de havde den praksis, at når man
fik forelagt en ansøgning fra en statsløs, skulle man rette henvendelse til teamlederen. i
foråret 2009 fik de instruks om, at de skulle behandle ansøgninger om statsløse efter de
almindelige retningslinjer om indfødsret. forevist afgørelse af 12. oktober 2009 vedrørende
jesmin majed abou soweid forklarede hun, at hun på baggrund af instruksen havde behandlet
sagen efter de almindelige regler om indfødsret. hun havde modtaget en indstilling fra
sagsbehandleren, som hun gennemgik sammen med den på sagen udfyldte tjekliste. der blev i
forbindelse med sagsbehandlingen trukket en udskrift fra cvr-registeret, hvoraf blandt andet
fremgik, hvor den pågældende var født, og hvilket statsborgerskab pågældende havde. man
kunne ikke fæste 100 procent lid til udskrifterne, men generelt kunne man se, om den
pågældende var født i danmark og var statsløs.
hun var ikke involveret i opdatering af ministeriets hjemmeside og erindrer ikke, om der på
hjemmesiden var en vejledning om statsløses rettigheder.
                                               - 88 -
på kontormøderne gik de ikke i dybden med fortolkning af konventionerne. hun undersøgte
ikke selv konventionsteksterne. kort inden hun gik på barsel, nok i slutningen af november
2009, fik de instruks om, at sagerne skulle behandles i overensstemmelse med de krav, der
fulgte af konventionerne. det blev taget op på et kontormøde, og der blev skrevet ud til
sagsbehandlerne.
der var generelt dårlig videndeling i kontoret. da der dengang var en sagsbehandlingstid på
op til to år, var der i indfødsretskontoret fokus på at få nedsat sagsbehandlingstiden.
lene nielsen har forklaret blandt andet, at hun startede som fuldmægtig i indfødsretskontoret
i marts 2006. som led i oplæringen fik man udleveret et notat om lov om dansk indfødsret.
som hun husker det, stod der ikke noget om fn’s konvention fra 1961 om begrænsning af
statsløshed i notatet. fn’s konvention fra 1989 om barnets rettigheder var reguleret i
cirkulærets § 17. efter at have fulgt en sagsbehandler i en uge, blev hun overreferent på
sagerne.
forevist afgørelser af 10. marts 2009 og 27. maj 2009 forklarede hun, at sagsbehandleren
angivet med initialer på afgørelserne enten var en kontorfuldmægtig eller en juridisk fuld-
mægtig, der havde forberedt sagen og lagt den til hende med en indstilling. afgørelserne er
truffet på et tidspunkt, hvor de var bekendt med de igangværende undersøgelser om for-
tolkning af konventionerne, men hvor de med kontorchefens viden traf afgørelserne efter de
hidtil gældende kriterier. der kom mange forskellige udmeldinger på kontormøderne med
hensyn til, hvilke betingelser der kunne stilles.
sagerne omfattet af fn’s konvention fra 1989 om barnets rettigheder blev stillet i bero i 2008.
det var på et tidligere tidspunkt end berostillelsen af sagerne omfattet af fn’s konvention fra
1961 om begrænsning af statsløshed. disse sager blev lagt til hende i september 2008 med
henblik på berostillelse. sagerne blev lagt i tre bunker. den første bunke vedrørte sager, hvor
ansøgeren var under 18 år på tidspunktet for den kommende lovs vedtagelse. den anden
bunke omfattede sager, hvor ansøgerne var mellem 18 og 21 år. i den tredje bunke lå
ansøgninger fra de ansøgere, der var under 18 år på tidspunktet, hvor de søgte, men som
nåede at blive 18 år, inden de havde taget stilling til ansøgningen.
                                               - 89 -
i løbet af 2007 udarbejdede hun kontorets sagsbehandlermanual. uanset at betingelserne for
tildeling af statsborgerskab til de statsløse mindreårige, der var født i danmark, var korrekt
gengivet i visdomsfanerne, kom det til at stå forkert i sagsbehandlermanualen. hun kan ikke
huske, hvordan det kom til at stå forkert. manualen blev godkendt af dorit hørlyck.
pia birgitte hyldbo har forklaret blandt andet, at hun fortsat er ansat i indfødsretskontoret,
hvor hun startede som assistent i 1997 og senere blev sagsbehandler på indfødsretssagerne.
som led i sagsbehandlingen undersøger hun, om alle betingelserne for tildeling af indfødsret
er opfyldt. det er en fuldmægtig, der sorterer sagerne efter sagskategori, inden de lægges til
journalen. hun udarbejder en indstilling til juristen om, hvorvidt der skal gives afslag eller ske
tildeling af statsborgerskab.
hun er ikke bekendt med, at man ændrede praksis vedrørende sager om statsløse i 2008.
forevist afgørelse af 12. oktober 2009 til jesmin majed abou soweid forklarede hun, at hun
havde udarbejdet udkast til afgørelsen i overensstemmelse med de retningslinjer, som hun
havde fået at vide, var gældende på tidspunktet.
6. retsgrundlaget
af grundlovens § 44, stk. 1, fremgår, at ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov. i
overensstemmelse hermed fastslår indfødsretslovens § 6, stk. 1, at indfødsret kan erhverves
ved naturalisation i henhold til grundloven.
danmark har tiltrådt tre folkeretlige konventioner, der har betydning for danmarks pligt til at
meddele statsløse personer født i danmark dansk indfødsret: fn’s konvention af 30. august
1961 om begrænsning af statsløshed, fn’s konvention af 20. november 1989 om barnets
rettigheder og den europæiske konvention af 6. november 1997 om statsborgerret.
6.1. 1961-konventionen
folketinget meddelte ved beslutning af 22. april 1977 samtykke til, at danmark kunne til-
træde fn’s konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed (1961-konventionen), og
danmark ratificerede konventionen den 6. juni 1977.
af 1961-konventionen fremgår blandt andet:
                                               - 90 -
                                              ”artikel 1
      en kontraherende stat skal give statsborgerret til personer, der er født på dens
      territorium, og som ellers ville blive statsløse. sådan statsborgerret skal gives
      a) ved fødsel, i henhold til lov, eller
      b) efter ansøgning, som af den pågældende selv eller på hans vegne indgives til
      vedkommende myndighed i den af landets lovgivning foreskrevne form. med-
      mindre andet følger af bestemmelserne i denne artikels stk. 2, kan sådan ansøg-
      ning ikke afslås.
      en kontraherende stat, hvis lovgivning hjemler meddelelse af statsborgerret i
      overensstemmelse med punkt b) i dette stk., kan også meddele statsborgerret i
      henhold til lov under sådanne aldersmæssige og andre betingelser, som måtte
      være foreskrevet i den nationale lovgivning.
      2. en kontraherende stat kan gøre meddelelse af statsborgerret i henhold til denne
      artikels stk. 1 b) afhængig af én eller flere af følgende betingelser:
      a) at ansøgning indgives inden for et af den kontraherende stat fastsat tidsrum,
      begyndende senest med 18-års alderen og ophørende tidligst med 21-års alderen,
      dog at der tilstås den pågældende mindst eet år, i løbet af hvilket han i henhold til
      lovgivningen kan indgive ansøgning på egne vegne uden at skulle indhente
      samtykke hertil;
      b) at den pågældende har haft bopæl på den kontraherende stats territorium i en af
      denne stat fastsat periode, der dog højst må være på fem år umiddelbart forud for
      ansøgningens indgivelse, eller på ti år i alt;
      c) at den pågældende ikke er fundet skyldig i nogen forbrydelse mod statens
      sikkerhed eller er blevet idømt fængselsstraf på fem år eller derover for en strafbar
      handling;
      d) at den pågældende altid har været statsløs.”
danmark havde allerede ved lov nr. af 399 af 11. december 1968 om ændring af lov om dansk
indfødsret bragt sin lovgivning i overensstemmelse med konventionen, idet personer omfattet
af konventionen kunne få indfødsret ved erklæring efter indfødsretslovens § 3.
af lovforslagets specielle bemærkninger til bestemmelsen (lovforslag nr. 43 af 23. oktober
1968) fremgår blandt andet:
      ”ændringsforslaget til denne bestemmelse er begrundet i ønsket om at foretage
      sådanne ændringer i indfødsretsloven, at den opfylder kravene i fn-konventionen
      om begrænsning af statsløshed.
      efter den nugældende bestemmelse i indfødsretslovens § 3, stk. 1, er det for, at en
      udlænding, der i et vist tidsrum har haft ophold her i landet, kan gøre krav på at
      erhverve dansk indfødsret ved at afgive erklæring herom, en betingelse, at
                                         - 91 -
vedkommende er født her i landet og har haft bopæl her fra fødslen indtil er-
klæringens afgivelse, som skal finde sted i tiden mellem hans 18. og 23. år.
ifølge fn-konventionens art. 1 påhviler det en kontraherende stat på visse
nærmere vilkår at give statsborgerrret til personer, som fødes på vedkommende
stats territorium, og som ellers ville blive statsløse. det står den kontraherende stat
frit for enten at lade statsborgerrettens erhvervelse indtræde umiddelbart i kraft af
selve fødslen på territoriet eller at gøre statsborgerrettens erhvervelse afhængig af,
at den statsløse indgiver ansøgning herom.
da det første alternativ fuldstændigt strider imod de hidtil fulgte principper for
erhvervelse af statsborgerret i de nordiske lande, og da det andet alternativ med
mindre ændringer lader sig indpasse i den bestående lovgivning, har det fælles-
nordiske embedsmandsudvalg anbefalet, jfr. betænkningens side 18-21, at man
vælger sidstnævnte alternativ, og har udarbejdet det i betænkningen indeholdte
lovforslag i overensstemmelse hermed.
ifølge konventionens art. 1 skal ansøgeren opfylde følgende betingelser for at få
ansøgningen bevilget; såfremt betingelserne er opfyldt, må ansøgningen ikke
afslås.
1) ansøgningen skal indgives indenfor et bestemt tidsrum, som ikke må begynde
senere end ved ansøgerens fyldte 18. år, og som ikke må slutte tidligere end ved
hans 21. år.
2) ansøgeren skal vedblivende have haft bopæl i den pågældende stat i en pe-
riode, som sammenlagt ikke må være på mere end 10 år, og heraf højst 5 år
umiddelbart før ansøgningens indgivelse.
3) ansøgeren må ikke have begået visse forbrydelser.
4) ansøgeren skal altid have været statsløs.
for at indfødsretslovens § 3, stk. 1, kan tilpasses til kravene i fn-konventionen,
vil det således være nødvendigt at nedsætte det antal år, hvori ansøgeren skal have
opholdt sig her i landet; dette har hidtil udgjort mindst 18 år, og må ifølge
konventionen, som nævnt foran, højst udgøre i alt 10 år. da konventionens
bestemmelser imidlertid muliggør, at det kan forlanges, at de 10 års ophold her i
landet skal have fundet sted under ansøgerens opvækst, medens han går i skole og
i øvrigt får sin uddannelse, og i det hele i de år, hvor mulighederne for en
indlevelse i danske forhold må antages at være størst, har man ikke fundet det
betænkeligt at lempe bestemmelsen i overensstemmelse med konventionens krav.
i konsekvens heraf og da den omstændighed alene, at en person er født her i
landet, ikke kan antages at skabe nogen egentlig tilknytning til danske forhold, har
man endvidere ikke fundet det nødvendigt at opretholde kravet om, at den
pågældende skal være født her i landet. ved bestemmelsens udformning har man
også tillagt det vægt, at lempelserne ikke blot kommer til at gælde for personer,
der er statsløse, men for enhver udlænding, idet erfaringerne fra praksis har vist, at
det ofte er meget vanskeligt at afgøre, om en person er statsløs. i øvrigt foreslås
bortset fra ændringer af redaktionel karakter ikke nogen ændringer i § 3, stk. 1;
det foreslås således ikke, at ansøgeren skal opfylde visse vandelsbetingelser, og
den hidtil bestående adgang til, at ansøgeren kan afgive erklæring i 2 år, efter at
han er blevet 21 år som er myndighedsalderen ifølge de fleste fremmede landes
lovgivning foreslås opretholdt.”
                                                - 92 -
ved lov nr. 1102 af 29. december 1999 om ændring af lov om dansk indfødsret blev adgangen
til at få indfødsret ved erklæring efter lovens § 3 forbeholdt personer, der var ustraffede og
ikke sigtet for en lovovertrædelse.
af lovforslagets specielle bemærkninger til bestemmelsen (lovforslag nr. 151 af 9. december
1999) fremgår blandt andet:
        ”særligt for så vidt angår statsløse personer kan oplyses, at danmark har tiltrådt
        fn-konventionen af 30. august 1961 om begrænsning af statsløshed, hvorefter der
        i visse tilfælde skal meddeles statsborgerskab til statsløse personer. det gælder for
        personer, som er født her i riget og altid har været statsløse. hvis ansøgning om
        statsborgerskab indgives mellem det fyldte 18. og det 21. år, har en sådan person
        krav på at opnå dansk statsborgerskab, hvis vedkommende har haft fast bopæl her
        i riget i sammenlagt mindst 10 år, herunder 5 år umiddelbart forud for
        ansøgningens indgivelse. det kan dog stilles som betingelse, at den pågældende
        ikke er fundet skyldig i nogen forbrydelse mod statens sikkerhed eller er blevet
        idømt fængselsstraf på 5 år eller derover for en strafbar handling.
        såfremt en statsløs person, der efter fn-konventionen har krav på at opnå
        statsborgerskab, ikke opfylder betingelserne i indfødsretslovens § 3, vil den
        pågældende i stedet blive medtaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse. der
        kan i den forbindelse bl.a. henvises til, at en tilsvarende ordning allerede i dag er
        etableret for så vidt angår børn, der er født som statsløse i danmark, idet disse
        børn efter retningslinierne for naturalisation altid kan optages på lovforslag om
        indfødsrets meddelelse. denne ordning et etableret for at opfylde kravene i fn-
        konventionen fra 1989 om barnets rettigheder.”
indfødsretslovens § 3 blev på ny ændret ved lov nr. 311 af 5. maj 2004 om ændring af ind-
fødsretsloven, hvor adgangen til at opnå dansk indfødsret ved erklæring blev begrænset til
kun at omfatte statsborgere fra de andre nordiske lande. af lovforslagets almindelige be-
mærkninger (lovforslag nr. 138 af 28. januar 2004) fremgår det vedrørende bestemmelsen
blandt andet:
        ”danmark ratificerede den 6. juni 1977 fn-konventionen af 30. august 1961 om
        begrænsning af statsløshed.
        danmark er efter konventionen forpligtet til under visse omstændigheder at give
        indfødsret til statsløse personer født her i landet. det kan dog stilles som
        betingelse, at den pågældende altid har været statsløs, at ansøgning indgives
        mellem det fyldte 18. år og det fyldte 21. år, at den pågældende har haft fast
        bopæl i en nærmere fastsat periode, der højst må være 5 år umiddelbart før an-
        søgningens indgivelse eller 10 år i alt, og ikke er fundet skyldig i en forbrydelse
        mod statens sikkerhed eller er idømt fængselsstraf på 5 år eller derover for en
        strafbar handling.
                                               - 93 -
      erklæringsbestemmelsen i indfødsretslovens § 3 tager bl.a. sigte på at opfylde
      danmarks forpligtelser efter konventionen.
      …
      den nugældende bestemmelse i § 3 tager bl.a. sigte på at opfylde danmarks
      forpligtelser efter fn-konventionen af 30. august 1961 om begrænsning af
      statsløshed. det følger af konventionen, at personer, der er født statsløse her i
      riget, under visse betingelser har krav på at opnå dansk indfødsret…
      den foreslåede begrænsning af § 3 til nordiske statsborgere indebærer, at
      danmarks forpligtelser efter konventionen skal opfyldes på anden måde. inte-
      grationsministeriet vil derfor - efter forudgående orientering af folketingets
      indfødsretsudvalg - optage personer omfattet af konventionen på et lovforslag om
      indfødsrets meddelelse, når de i konventionen nævnte betingelser er opfyldt. de
      statsløse personer (i alderen 21 til 23 år), som i dag er omfattet af er-
      klæringsordningen uden at være omfattet af konventionen, vil få eventuelle an-
      søgninger om dansk indfødsret behandlet på sædvanlig vis i overensstemmelse
      med de gældende retningslinier for naturalisation.
      den nugældende bestemmelse i § 3 er udtryk for en lettere adgang til at erhverve
      dansk indfødsret. efter den europæiske konvention om statsborgerret af 6.
      november 1997 skal der skal gives en lettere adgang til erhvervelse af indfødsret
      til personer født i danmark eller med ophold af en vis varighed inden det fyldte
      18. år. der stilles dog ikke udtrykkelige krav om, hvorledes denne lettere adgang
      skal udmøntes i praksis, og den kan således tilvejebringes både gennem lempede
      procedurer og gennem lempede materielle betingelser.
      den foreslåede begrænsning af § 3 til nordiske statsborgere kan ikke antages at
      medføre behov for at indføre nye bestemmelser om lettere adgang til erhvervelse
      af dansk indfødsret. danmarks forpligtelser efter konventionen må således antages
      at være opfyldt ved nugældende bestemmelser i indfødsretsaftalen, jf.
      cirkulæreskrivelse nr. 55 af 12. juni 2002 om nye retningslinier for optagelse på
      lovforslag om indfødsrets meddelelse.”
6.2. børnekonventionen
danmark undertegnede den 26. januar 1990 fn’s konvention af 20. november 1989 om
barnets rettigheder (børnekonventionen). ved vedtagelse af beslutningsforslag b 22 af den 31.
maj 1991 meddelte folketinget samtykke til danmarks ratifikation af børnekonventionen. af
beslutningsforslaget fremgår, at børnekonventionens artikel 7 om statsborgerskab ville blive
opfyldt ved en ændring af cirkulæret om naturalisation. danmark ratificerede konventionen
den 5. juli 1991.
af børnekonventionen fremgår blandt andet:
                                             ”artikel 2
      1. deltagerstaterne skal respektere og sikre de rettigheder, der er fastsat i denne
      konvention, for ethvert barn inden for deres jurisdiktion uden forskelsbehandling
                                                - 94 -
       af nogen art og uden hensyn til barnets eller dettes forældres eller værges race,
       hudfarve, køn, sprog, religion, politiske eller anden anskuelse, national, etnisk
       eller social oprindelse, formueforhold, handicap, fødsel eller anden retsstilling.
       …
                                               artikel 7.
       1. barnet skal registreres umiddelbart efter fødslen og skal fra fødslen have ret til
       et navn, ret til at opnå et statsborgerskab og, så vidt muligt, ret til at kende og
       blive passet af sine forældre.
       2. deltagerstaterne skal sikre gennemførelsen af disse rettigheder i overens-
       stemmelse med deres nationale lovgivning og deres forpligtelser ifølge de rele-
       vante internationale instrumenter på dette område, især hvis barnet ellers ville
       blive statsløs.”
ved indenrigsministeriets cirkulære nr. 11077 af 6. februar 1992 om dansk indfødsret ved
naturalisation blev der indsat en bestemmelse om statsløse børn i § 3, stk. 2. formuleringen af
bestemmelsen blev ændret ved cirkulære nr. 132 af 3. oktober 1997.
i aftale om indfødsret fra 2002 blev bestemmelsen flyttet til § 17 og fik følgende ordlyd:
       ”i overensstemmelse med fn-konventionen af 1989 om barnets rettigheder kan
       børn, der er født statsløse i danmark, naturaliseres, hvis de har bopæl her i lan-
       det.”
6.3. 1997-konventionen
europarådet vedtog den 6. november 1997 den europæiske konvention om statsborgerret
(1997-konventionen). af konventionen fremgår blandt andet:
                                               artikel 4
                                              principper
       enhver kontraherende stats regler om statsborgerret skal baseres på følgende
       principper:
       a) enhver har ret til at besidde statsborgerret;
       b) statsløshed skal undgås;
       c) ingen kan fratages sin statsborgerret på et vilkårligt grundlag;
       …
                                               artikel 6
                                       erhvervelse af indfødsret
       …
                                               - 95 -
      2. ifølge enhver kontraherende stats nationale lovgivning erhverves indfødsret af
      børn, der er født på den pågældende stats område, og som ikke ved fødslen
      erhverver indfødsret i en anden stat. indfødsretten erhverves:
      a) ved fødslen ex lege; eller
      b) efterfølgende af børn, som er statsløse, efter ansøgning til den rette myndighed
      fra eller på vegne af det pågældende barn efter de i den kontraherende stats
      nationale lovgivning foreskrevne regler. det kan bestemmes, at ansøgning kun
      kan indgives af personer, der har haft lovligt og fast ophold i det pågældende land
      i en periode på højst 5 år umiddelbart forud for indgivelse af ansøgningen.”
ved lov nr. 1018 af 23. december 1998 om ændring af blandt andet lov om indfødsret gav
folketinget samtykke til, at danmark ratificerede konventionen. af de almindelige be-
mærkninger til lovforslaget (lovforslag nr. 69 af 28. oktober 1998) fremgår blandt andet:
      ”lovforslaget har til formål at gennemføre europarådskonventionen af 6. no-
      vember 1997 om statsborgerret i dansk ret. konventionen træder i kraft, når den er
      ratificeret af 3 af europarådets medlemsstater. konventionen, der indtil videre er
      ratificeret af slovakiet og østrig, er optrykt som bilag 2 til dette lovforslag i dansk
      oversættelse.
      ved vedtagelsen af lovforslaget giver folketinget sit samtykke til, at danmark
      ratificerer konventionen.
      efter færdigforhandlingen af den nye europarådskonvention har justitsministeriet
      foretaget en gennemgang af konventionen sammenholdt med gældende dansk ret.
      denne gennemgang har vist, at en dansk ratifikation af konventionen forudsætter
      visse ændringer i den gældende lovgivning.
      lovforslaget er udarbejdet på baggrund af disse overvejelser, men indeholder
      også andre forslag til ændringer af indfødsretsloven. disse forslag omfatter ud-
      over konsekvensændringer og sproglige ændringer bl.a. forslag til en ændring af
      lovens § 3 om adgangen til at opnå dansk indfødsret for unge mennesker, der er
      født eller opvokset her i landet, forslag om ligestilling af adoptivbørn med
      biologiske børn i statsborgerretlig henseende samt en tilsvarende ligestilling
      mellem børn født henholdsvis i og uden for ægteskab.”
7. parternes anbringender
sagsøgerne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres sammenfattende
processkrift af 16. august 2016.
sagsøgerne har som hovedanbringender gjort gældende,
                                                - 96 -
at    de opfyldte betingelserne for opnåelse af dansk statsborgerskab efter national ret, som
      implementerer fns konvention om begrænsning af statsløshed art. 1, stk. 1, litra b, og
      fns børnekonvention art. 7,
at    ministeriet over for sagsøgerne på trods heraf har foretaget følgende retsbrud:
      a) nægtet at indstille til optagelse på lovforslag om statsborgerskab og
      b) krænket pligten til korrekt at oplyse og vejlede om adgangen til at opnå statsborger-
           skab,
at    ministeriet herved er ansvarligt for retsstridige krænkelser af sagsøgernes forhold og
      rettigheder,
at    ministeriet derfor skal betale tortgodtgørelse til sagsøgerne, jf. erstatningsansvarslovens §
      26, og
at    ministeriet endvidere skal betale sagsøgerne erstatning for de angivne økonomiske tab
      opstået som følge af den ulovlige administration.
sagsøgerne har uddybende gjort gældende blandt andet, at ministeriets administration af
området har været ulovlig i kvalificeret grad. statsløsekommissionen har i sin beretning
anlagt en forsigtig vurdering af ministeriets sagsbehandling, men efter bevisførelsen for
landsretten bør det lægges til grund, at ministeriets ulovlige administration kan henføres til
forsætlige forhold eller i hvert fald kvalificeret grove tjenesteforseelser på ledelsesniveau i
ministeriet. ministeriet har tilsidesat sin pligt efter almindelige forvaltningsretlige principper
til at vejlede herboende statsløse udlændinge om deres adgang til at opnå dansk stats-
borgerskab. sagsøgerne har i den forbindelse henvist til folketingets ombudsmands udtalelse
af 21. november 2008, gengivet i fob 2008.238. ministeriets ulovlige administration har
udsat sagsøgerne for retsstridige krænkelser omfattet af erstatningsansvarslovens § 26. der
har endvidere været tale om nedværdigende behandling omfattet af emrk art. 3. sagsøgerne
har indtil ministeriets redegørelse af 7. marts 2011 været i utilregnelig uvidenhed om deres
krav, og da der er anlagt sag i 2011, er sagsøgernes krav ikke bortfaldet som følge af
forældelse. ministeriet er derfor forpligtet til at betale tortgodtgørelse til sagsøgerne.
ved udmålingen af tortgodtgørelse bør der lægges vægt på, at sagsøgerne, der er vokset op i
danmark uden dansk statsborgerskab, har været underlagt indgribende begrænsninger i deres
muligheder for at tage del i det demokratiske samfund og i deres livsmuligheder i øvrigt.
sagsøgerne har på grund af manglende valgret og valgbarhed i forbindelse med folketingsvalg
                                              - 97 -
og europaparlamentsvalg ikke kunnet udøve den demokratiske medindflydelse, som udgør
grundstenen i et civiliseret retssamfund. bevidstheden om at være stillet uden for
medindflydelse er øget hos dem i takt med deres alder og modenhed.
tilstanden af statsløshed har selvsagt kunnet medføre følelse af utryghed, ængstelse, de-
speration, fremmedgjorthed og fortvivlelse. den lidte tort har været særlig stærk i de tilfælde,
hvor der er meddelt ulovlige afslag på meddelelse om statsborgerskab. sagsøgerne har været
afskåret fra at få dansk nationalitetspas og har af samme grund været underlagt begræsninger
med hensyn til at opnå indrejsevisum til visse tredjelande. det har betydet, at sagsøgerne ofte
ikke har haft mulighed for at tage på bestemte udlandsophold med deres familie, venner,
kærester, folkeskole og fritidsklub mv. tortgodtgørelsesbeløbene i de principale påstande er
på denne baggrund opgjort med 20.000 kr. pr. valgudelukkelse, med nærmere angivne og
varierende beløb for hvert år som statsløs, med 10.000 kr. for ulovlige afslag på meddelelse
om statsborgerskab og med 5.000 kr. for tilfælde, hvor vedkommende sagsøger ikke har haft
mulighed for at rejse, samt 10.000 kr. i de tilfælde, hvor vedkommende ved faktisk ankomst
til destinationslandet er blevet nægtet indrejse.
sagsøgernes advokat har den 20. september 2016 – efter afgivelse af sit første mundtlige
procedureindlæg – sendt et brev til landsretten med følgende indhold:
       ”under mit første mundtlige indlæg under proceduren (i fredags d. 16. ds.) på-
       beråbte jeg mig som advokat for sagsøgernes krav om tort bl.a. emrk artikel 3
       om nedværdigende behandling, der er inkorporeret ved lov i dansk ret, og under
       henvisning til navnlig følgende udtalelser:
       1: daværende integrationsminister birte rønn hornbech.
       sagens bilag 66, undersøgelseskommissionens beretning, bind 5, s. 1493:
       (artikel fra jyllands-posten den 7. december 2010 – palæstinensere mest kri-
       minelle) ”palæstinensiske mænd er mere end dobbelt så kriminelle som andre
       mænd. de skulle aldrig have været lukket ind, siger integrationsministeren…”
          ”det er særlovens skyld. de skulle simpelthen aldrig have været her.
          det var afviste asylansøgere. man skulle aldrig have gennemført den særlov,
          siger hornbech, som mener at kulturforskelle er en forklaring på, at mænd af
          mellemøstlig herkomst er øverst i statistikken”:
       2: daværende afdelingschef kim lunding og daværende ministersekretær for
       birte rønn hornbech, christian lützen, der begge blev afhørt om det neden-
       nævnte.
                                               - 98 -
       sagens bilag 66, undersøgelseskommissionens beretning, bind 8, s. 2702:
          ”ministersekretær christian lützen sender den 22. oktober 2009 en mail til
          kim lunding angående et spørgsmål om at frakende dansk indføsret i visse
          nærmere definerede tilfælde med bemærkninger ”det er da lidt spændende…”
          kim lunding svarede hertil kl. 21.37: ”spændende ja, hvis vi kan ophæve vores
          internationale forpligtelser:- (hvad vi iø burde gøre på visse dele af
          indfødsretsområdet – særligt for rettigheder for statsløse som aldrig har været
          tiltænkt palierne”.
          christian lützen svarede kl. 21.52
          ”som aldrig laver andet end ballade”.
                                                 -----
       for sagsøgernes procesførelse vedrørende tort spiller dette, som det fremgik af mit
       ovennævnte mundtlige indlæg, en central rolle, hvorfor jeg går ud fra, at det
       ovennævnte medtages i dommens narratio, idet jeg gerne vil sikre mig klarhed for
       så vidt angår disse oplysningers status som påberåbt under domstolsbehandlingen
       her i landet.”
ministeriet har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument af
15. august 2016.
ministeriet har som hovedanbringende gjort gældende, at ministeriet ikke har påført sagsø-
gerne et økonomisk tab eller påført dem tort, som berettiger dem til godtgørelse, med und-
tagelse af den i ministeriets påstand nævnte godtgørelse til fem af sagsøgerne. ministeriet har
subsidiært gjort gældende, at ethvert krav, herunder sådanne dele af et krav, der indgår i
betalingspåstanden, som påberåbes stiftet før den 22. marts 2008 i forhold til de sagsøgere,
der er omfattet af det oprindelige sagsanlæg den 22. marts 2011 (sag nr. b-2146-11), og før
den 13. september 2008 i forhold til de sagsøgere, der anlagde sag den 13. september 2011
(sag nr. b-3406-11), er forældet.
ministeriet har uddybende gjort gældende blandt andet, at der ikke er grundlag for at anlægge
en skærpet vurdering af ministeriets administration af det omhandlede retsområde i forhold til
den vurdering, som er anlagt af statsløsekommissionen, og som for ministeriets
vedkommende kan lægges ubestridt til grund ved landsrettens behandling af sagen. mini-
steriet har ikke haft nogen pligt til af egen drift at drage omsorg for, at sagsøgerne opnåede
dansk statsborgerskab. ministeriet har heller ikke tilsidesat nogen vejledningspligt i forhold til
                                              - 99 -
sagsøgerne. efter forvaltningsretten skal en myndighed give vejledning efter henvendelse,
men ingen af sagsøgerne har rettet henvendelse til ministeriet og bedt om vejledning, som de
ikke har fået. der er alene et ansvarsgrundlag for ministeriet i det omfang, ministeriets
sagsbehandling af konkrete ansøgninger har ført til en forsinkelse af sagsøgernes opnåelse af
dansk statsborgerskab.
ministeriets administration af området udgør ikke en krænkelse af emrk art. 3.
ministeriet kan anerkende, at seks af sagsøgerne, abdullah chehade, wassim khaled
kablaoui, marwan yassin, alle zakaria abdel-razzak, jesmin majed abou soweid og maria
ayoub, kunne have fået dansk statsborgerskab tidligere end sket, hvis deres ansøgninger var
behandlet i overensstemmelse med de af danmark tiltrådte internationale regler for statsløse.
de øvrige 11 sagsøgere har fået deres ansøgninger om dansk statsborgerskab behandlet i
overensstemmelse med alle nationale og internationale regler og uden forsinkelse. allerede af
denne grund er disse sagsøgere ikke berettigede til erstatning eller godtgørelse for tort. over
for sagsøgeren mariam daoud er det særligt gjort gældende, at hun, der er født i sverige, ikke
er omfattet af danmarks forpligtelser efter de påberåbte konventioner.
af de ovennævnte seks sagsøgere har marwan yassin fortabt sit krav på grund af forældelse,
idet han, der er omfattet af sagsanlægget den 22. marts 2011, modtog afslag på indstilling til
optagelse på lovforslag om indfødsretsmeddelelse ved brev af 22. juni 2007.
sagsøgerne har ikke lidt noget økonomisk tab. det er i den forbindelse bestridt, at sagsøgerne
har krav på tilbagebetaling af gebyr for ansøgning om dansk statsborgerskab. gebyrerne er
opkrævet med rette ved indgivelse af ansøgning, og de sagsøgere, der indledningsvis i strid
med internationale konventioner er meddelt afslag, har alle fået deres sager genoptaget uden
betaling af nyt gebyr.
de fem sagsøgere, som har fået deres opnåelse af dansk statsborgerskab forsinket, og hvis
krav ikke er forældede, er berettigede til en godtgørelse for tort, der i lyset af forholdets
begrænsede betydning for dem passende kan fastsættes til 10.000 kr.
                                              - 100 -
der er ikke grundlag for at fastsætte godtgørelsen til et højere beløb. retspraksis om an-
vendelse af erstatningsansvarslovens § 26 vedrører altovervejende sager om grove fysiske
krænkelser af voldelig og/eller seksuel karakter. tortgodtgørelsen forudsætter en krænkelse af
betydelig intensitet. ministeriet har bestridt, at personer, der lever i danmark med permanent
opholdstilladelse, skulle have nogen særlig anledning til at føle ”utryghed, ængstelse,
desperation, fremmedgjorthed og fortvivlelse” på grund af deres status som statsløse, således
som sagsøgerne har anført.
sagsøgernes beløbsmæssige ansættelse af godtgørelse for tort for leveår som statsløs herunder
opdelingen i aldersklasser, den beløbsmæssige ansættelse af godtgørelse for tort for
manglende stemmeret mv., savner holdepunkter i dansk erstatningsret.
det sagsøgte ministerium er ikke rette sagsøgte for wassim khaled kablaouis krav om
tortgodtgørelse for anholdelse i forbindelse med forsvarets dag samt for krænkende og
retsstridig sagsbehandling i udlændingeservice, som der i øvrigt ikke foreligger nærmere op-
lysninger om. det samme gælder marwan yassins krav om tortgodtgørelse for gene i for-
bindelse med indkaldelser til forsvarets dag mm.
8. landsrettens begrundelse og resultat
ministeriet har tilkendegivet, at landsretten kan lægge statsløsekommissionens beretning og
dens konklusioner til grund. bevisførelsen for landsretten fører ikke til en skærpet vurdering
af ministeriets virksomhed og sagsbehandling i forhold til den, der er anlagt af kommissionen.
landsretten lægger herefter kommissionens konklusioner til grund ved sin stillingtagen til de
rejste krav.
til støtte for påstanden om godtgørelse for tort har sagsøgerne gjort gældende, at ministeriets
retsstridige sagsbehandling udgør en overtrædelse af emrk artikel 3, hvorefter ingen må
underkastes tortur og ej heller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.
ved vurderingen af, om den skete tilsidesættelse af danmarks internationale forpligtelser efter
børnekonventionen og 1961-konventionen udgør en krænkelse af emrk artikel 3, finder
landsretten, at der efter bevisførelsen ikke er grundlag for at antage, at ministeriets retsstridige
behandling af ansøgninger om indfødsret har haft til formål at nedværdige, ligesom der efter
                                              - 101 -
bevisførelsen ikke er grundlag for at antage, at den retsstridige behandling af ansøgningerne
var egnet til at give anledning til en følelse af at være nedværdiget.
landsretten finder herefter, at der ikke foreligger oplysninger om forhold, som kan danne
grundlag for at statuere en overtrædelse af emrk artikel 3.
i overensstemmelse med kommissionens beretning lægges det til grund, at oplysninger om
danmarks forpligtelser over for ansøgere omfattet af 1961-konventionen i 2010 hverken
fremgik af indfødsretsloven eller indfødsretsaftalen, og at der ikke blev vejledt herom på
ministeriets hjemmeside, i pjecer eller på anden måde.
det forhold, at den generelle vejledning om 1961-konventionen som anført af kommissionen
ikke er sket i overensstemmelse med god forvaltningsskik, medfører ikke, at den enkelte
sagsøger er berettiget til godtgørelse for tort fra det tidspunkt, hvor den pågældende havde ret
til statsborgerskab og kunne have ansøgt herom, og indtil den pågældende faktisk indgav
ansøgning herom.
vedrørende sagsøgerne sarah abdul hadi, bilal abdul hadi, mossa abdel razzak merhi,
osama assad keblawi, nesrin kablaoui, ajah amar el zaman jamal saleh, mahmoud ali
chebib og mariam daoud lægger landsretten til grund, at ansøgningerne om indfødsret er
behandlet i overensstemmelse med de internationale regler for statsløse, da der ved sags-
behandlingen alene er stillet krav, der er forenelige med konventionerne. der er herefter ikke
grundlag for at yde disse sagsøgere godtgørelse for tort i denne forbindelse.
særligt vedrørende mariam daoud bemærkes, at hun søgte om indfødsret den 5. august 2010.
ministeriet meddelte hende afslag herpå den 13. oktober 2010 med henvisning til, at hun var
født i sverige og dermed ikke omfattet af § 17 i cirkulæreskrivelse nr. 61 af 22. september
2008, idet ministeriet lagde til grund, at det alene var statsløse børn født i danmark, der kunne
tildeles statsborgerskab efter bestemmelsen. det lægges til grund, at ansøgningen
efterfølgende blev forelagt for folketingets indfødsretsudvalg med henblik på stillingtagen til
dispensation, og at mariam daoud har haft indfødsret med virkning fra den 13. juni 2013. det
følger af børnekonventionens artikel 7, stk. 1, at barnet fra fødslen af skal have ret til at opnå
statsborgerskab. bestemmelsen er i cirkulærerne om indfødsret og indfødsretsaftalerne blevet
                                               - 102 -
fortolket således, at det er et krav, at barnet er født i danmark. børnekonventionen skal
fortolkes i overensstemmelse med danmarks øvrige folkeretlige forpligtelser, herunder artikel
6, stk. 2, i 1997-konventionen, hvorefter børn, der er født på den kontraherende stats område,
og som ikke ved fødslen erhverver indfødsret i en anden stat, skal erhverve indfødsret i den
kontraherende stat. landsretten finder herefter, at afslaget på optagelse på lovforslag om
indfødsrets meddelelse ikke udgjorde en krænkelse af danmarks folkeretlige forpligtelser,
hvorfor der heller ikke på denne baggrund er grundlag for at tildele mariam daoud
tortgodtgørelse.
ministeriet har vedrørende sagsøgerne abdullah chehade, wassim khaled kablaoui, marwan
yassin, alle zakaria abdel-razzak, jesmin majed abou soweid og maria ayoub anerkendt,
at de kunne være meddelt indfødsret tidligere end sket, hvis deres ansøgninger var blevet be-
handlet i overensstemmelse med konventionerne, og at der er grundlag for at yde dem
godtgørelse for tort for den indtrådte forsinkelse, idet det dog for marwan yassin gøres
gældende, at hans krav er forældet.
alle disse seks sagsøgere opfyldte ved indgivelsen af deres ansøgninger om indfødsret be-
tingelserne for meddelelse heraf efter konventionerne, men de fik alle afslag, idet der blev
stillet betingelser, som var i strid med konventionerne. afslagene indebar, at sagsøgerne i
perioder på mellem 1 år og 8 måneder og 5 år og 1 måned måtte afvente meddelelse af
statsborgerskab. flere af disse sagsøgere var i denne periode afskåret fra at stemme ved de
afholdte folketingsvalg og valg til europa-parlamentet, ligesom de ikke var valgbare ved
disse valg. sagsøgerne var endvidere afskåret fra erhvervelse af nationalitetspas og uret-
mæssigt omfattet af den mindre gunstige retsstilling, som udlændinge på flere områder har i
forhold til danske statsborgere. på denne baggrund og efter en samlet vurdering af de gener,
som forsinkelsen af indfødsretten må antages at have indebåret, fastsætter landsretten
godtgørelsen for tort til hver af disse sagsøgere til 20.000 kr.
det af sagsøgerne anførte om betydningen af antallet af valg, som den enkelte har været
afskåret fra valgret og valgbarhed til, og antallet af afslag i strid med konventionerne kan efter
en individuel vurdering af de enkelte sagsøgeres forhold ikke føre til en højere udmåling af
godtgørelsens størrelse.
                                            - 103 -
landsretten finder heller ikke grundlag for at forhøje godtgørelsen for tort til wassim khaled
kablaoui på grundlag af en ikke nærmere dokumenteret samtale med personale i
udlændingestyrelsen.
da ministeriet ikke er rette sagsøgte for den del af wassim khaled kablaouis krav, der ved-
rører godtgørelse for frihedsberøvelse i anledning af udeblivelse fra session, tages ministeriets
påstand om frifindelse for denne del af den nedlagte påstand til følge.
marwan yassin søgte om dansk indfødsret den 22. november 2005. han var på ansøg-
ningstidspunktet 19 år gammel og dermed omfattet af 1961-konventionen. den 22. juni 2007
fik han afslag på ansøgningen med henvisning til, at han den 6. juni 2006 var straffet med en
delvist betinget dom på fængsel i 10 måneder. ved skrivelse af 15. februar 2010 meddelte
ministeriet, at sagen blev genoptaget, og marwan yassin har haft indfødsret med virkning fra
den 28. december 2010. marwin yassin er omfattet af den del af søgsmålet, der er anlagt den
22. marts 2011 og dermed mere end 3 år efter, at marwan yassin modtog afslag på sin
ansøgning, jf. forældelseslovens § 3, stk. 1.
danmarks forpligtelser over for ansøgere omfattet af 1961-konventionen fremgik indtil 2010
hverken af indfødsretsloven eller af indfødsretsaftalen. samtidig fremgår det af kommis-
sionens beretning, at ansøgninger fra de 18-20 årige i perioden fra 2004 og indtil 2010 i det
hele blev behandlet efter de almindelige retningslinjer, således at ansøgerne kun blev optaget
på lovforslag om indfødsrets meddelelse, hvis de opfyldte kravene om danskkundskaber,
vandel m.v.
marwan yassin havde således rimelig grund til at gå ud fra, at afslaget var udtryk for korrekt
retsanvendelse, og han findes ikke at have haft nogen særlig anledning til at efterprøve, om
afslaget, der ikke kunne påklages til højere administrativ myndighed, var truffet på et rigtigt
grundlag.
under de anførte omstændigheder findes marwan yassin at have været i utilregnelig uvi-
denhed om sit krav, indtil han fik kendskab til, at ministeriet havde stillet krav til ansøgerne,
der ikke var i overensstemmelse med 1961-konventionen. landsretten finder herefter, at det
af marwan yassin rejste krav ikke er forældet, jf. forældelseslovens § 3, stk. 2.
                                              - 104 -
da ministeriet ikke er rette sagsøgte for den del af marwan yassins krav, der vedrører
godtgørelse for gener i forbindelse med indkaldelse til forsvarets dag, tages ministeriets
påstand om frifindelse for denne del af den nedlagte påstand til følge.
efter den af maria ayoub afgivne forklaring lægger landsretten til grund, at hun ved to rejser
med skolen oplevede problemer ved paskontrollen, men at hun begge gange kom ind i
destinationslandet. det findes ikke godtgjort, at hun ikke i øvrigt kunne deltage i rejser med
skolen eller familien. henset hertil findes der ikke grundlag for en højere godtgørelse for tort
til hende end godtgørelsen på 20.000 kr.
efter de af claes nilas og ditte novella rasmussen for landsretten afgivne forklaringer
lægger landsretten til grund, at sagsbehandlingstiden for ansøgninger om statsborgerskab
generelt udgjorde fra 16 måneder til 2 år.
alia khaled kablaoui, der er født den 20. august 1990, indgav ansøgning om statsborgerskab
den 10. oktober 2007. den 14. december 2007 stillede ministeriet krav om blandt andet
dokumentation for danskkundskaber, og at hun bestod indfødsretsprøven. alia khaled
kablaoui fremsendte bevis for bestået indfødsretsprøve den 13. januar 2009. hun modtog
meddelelse om, at hun ville blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse den 26.
marts 2009, og alia khaled kablaoui fik indfødsret med virkning fra den 23. december 2009.
ministeriet stillede således i strid med artikel 7, stk. 1, i børnekonventionen og artikel 6, stk.
2, i 1997-konventionen krav om blandt andet dokumenterede danskkundskaber og aflæggelse
af indfødsretsprøve. den samlede sagsbehandlingstid udgjorde mere end to år, hvilket henset
til det anførte om den gennemsnitlige sagsbehandlingstid og omstændighederne i øvrigt må
sidestilles med de uretmæssige afslag, som efter ministeriets påstand berettiger til godtgørelse
for tort. efter en samlet vurdering finder landsretten herefter, at alia khaled kablaoui er
berettiget til godtgørelse for tort, der henset til den gene, som forsinkelsen af indfødsret efter
oplysningerne i sagen må antages at have indebåret, skønsmæssigt fastsættes til 20.000 kr.
ministeriet anerkendte ved brev af 23. februar 2013 at være pligtig at godtgøre alia khaled
kablaoui den af hende afholdte udgift på 617 kr. ved aflæggelse af indfødsretsprøven. da
                                            - 105 -
opgørelsen af rentekravet vedrørende den afholdte udgift ikke er særskilt bestridt, tages kravet
på 46 kr. til følge.
mohammed ghoneim søgte om dansk statsborgerskab den 23. december 2008, og ministeriet
stillede den 18. februar 2009 og 6. marts 2009 krav om dokumentation for danskkundskaber.
den 17. august 2009 meddelte ministeriet, at mohammed ghoneim ville blive optaget på det
førstkommende lovforslag om indfødsret, og han fik indfødsret med virkning fra den 23.
december 2009.
chehade ali chebib ansøgte den 20. oktober 2008 om dansk statsborgerskab. efter modta-
gelse af dokumentation for, at begge forældre var statsløse, stillede ministeriet den 27. februar
2009 krav om dokumentation af danskkundskaber i form af en skoleudtalelse. udtalelsen
forelå den 3. marts 2009, og chehade ali chebib fik indfødsret med virkning fra den 23. de-
cember 2009.
efter en samlet vurdering, herunder af det ovenfor anførte om den gennemsnitlige sagsbe-
handlingstid, finder landsretten det ikke godtgjort, at det forhold, at ministeriet i strid med
børnekonventionen og 1997-konventionen stillede krav om dokumentation for danskkund-
skaber og skoleudtalelse, har medført en reel forsinkelse af mohammed ghoneim og chehade
ali chebibs opnåelse af dansk statsborgerskab i forhold til andre ansøgere. der findes herefter
ikke grundlag for at tillægge disse sagsøgere godtgørelse for tort.
hjemmel til opkrævning af gebyr i naturalisationssager blev indført ved lov nr. 159 af 18.
marts 1991 om ændring af lov om dansk indfødsret, og ved lov nr. 1097 af 21. december 1994
om indfødsrets meddelelse og ændring af lov om dansk indfødsret blev størrelsen af gebyret i
naturalisationssager på 1.000 kr. lovfæstet. nærmere regler om betaling af gebyr og
undtagelser herfra blev fastsat ved bekendtgørelse nr. 162 af 7. marts 1995 om brugerbetaling
i forbindelse med naturalisation, som ændret ved bekendtgørelse nr. 874 af 4. juli 2014. efter
bekendtgørelsen skulle ansøgeren uanset alder betale gebyr ved indgivelse af ansøgningen,
medmindre ansøgeren var under 18 år og omfattet af forældrenes ansøgning, eller var barn
eller adoptivbarn af forældre, hvoraf en eller begge var danske statsborgere. ved lov nr. 1496
af 23. december 2014 ændredes indfødsretsloven således, at det nu af bestemmelsen i § 12,
                                             - 106 -
stk. 1, fremgår, at der ved indgivelse af ansøgning om dansk indfødsret ved naturalisation for
ansøgere, der er fyldt 18 år, betales et gebyr.
det af hver af sagsøgerne erlagte gebyr er betalt forud for lovændringens ikrafttræden den 1.
september 2015. i hvert fald som sagen er forelagt for landsretten, kan det ikke lægges til
grund, at sagsøgerne var omfattet af nogen af undtagelserne i bekendtgørelse nr. 162 af 7.
marts 1995 om brugerbetaling i forbindelse med naturalisation, eller at der forud for lovæn-
dringen bestod en administrativ praksis, hvorefter ansøgere under 18 år var fritaget for be-
taling af gebyr.
opkrævningen af gebyr er herefter hverken sket i strid med indfødsretslovens § 12, stk. 1,
eller de i medfør af bestemmelsen udstedte bekendtgørelser. landsretten finder ikke, at
opkrævningen har været uforenelig med de konventionsbestemmelser, som sagsøgerne har
påberåbt sig. der er herefter ikke grundlag for at give sagsøgerne medhold i den del af deres
påstande, som vedrører tilbagebetaling af gebyr.
på baggrund af det anførte gives der sagsøgerne abdullah chehade, wassim khaled
kablaoui, marwan yassin, alle zakaria abdel-razzak, jesmin majed abou soweid, maria
ayoub og alia khaled kablaoui medhold i den nedlagte påstand om betaling af godtgørelse
for tort med et beløb for hver på 20.000 kr., ligesom der gives alia khaled kablaoui medhold
for så vidt angår den del af hendes erstatningskrav, der vedrører rentebeløbet på 46 kr. for de
øvrige sagsøgere følger det af det anførte, at der ikke er grundlag for at give dem medhold i
påstandene om godtgørelse for tort eller erstatning i øvrigt.
ved afgørelsen af spørgsmålet om sagsomkostninger lægger landsretten vægt på, at det for
sagsøgerne abdullah chehade, wassim khaled kablaoui, marwan yassin, alle zakaria
abdel-razzak, jesmin majed abou soweid, maria ayoub og alia khaled kablaoui har været
nødvendigt at anlægge sagen, men at de alene har fået medhold i en beskeden del af deres
påstand. landsretten finder på denne baggrund og henset til sagens karakter, at ingen af
parterne skal betale sagsomkostninger til nogen anden part.
                                   thi kendes for ret:
                                            - 107 -
udlændinge-, integrations- og boligministeriet skal inden 14 dage betale 20.000 kr. med
tillæg af procesrente fra den 11. august 2015 til hver af sagsøgerne abdullah chehade,
wassim khaled kablaoui, marwan yassin, alle zakaria abdel-razzak, jesmin majed abou
soweid og maria ayoub.
endvidere skal udlændinge-, integrations- og boligministeriet inden 14 dage betale 20.046
kr. med tillæg af procesrente fra den 11. august 2015 til sagsøgeren alia khaled kablaoui.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til nogen anden part.
