dom
afsagt den 11. april 2011 i sag nr. bs 5-1395/2009:
x aps
mod
skatteministeriet
nicolai eigtvedsgade 28
1402 københavn k
sagens baggrund og parternes påstande
sagsøger har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligte at anerkende, at sag-
søgerens skattepligtige indkomst for indkomståret 2002 nedsættes med
690.000 kr.
sagsøgte har nedlagt påstand principalt om frifindelse, subsidiært om, at an-
sættelsen af sagsøgerens skattepligtige indkomst for indkomståret 2002
hjemvises til fornyet behandling hos skat.
oplysningerne i sagen
x er og har siden stiftelsen i 1997 været ejet i lige sameje mellem a og b. a
og b har tillige i lige sameje ejet det litauiske selskab y. x købte i starten af
2002 den samlede aktiekapital i y med overdragelse pr. 1. juli 2002.
skattemyndighederne anfægtede, at markedsprisen for aktierne var 180.000
kr. landsskatteretten afsagde den 13. februar 2009 kendelse herom, hvori
blandt andet er anført følgende:
  "retten skal bemærke, at skattecentret, på baggrund af resulaterne for
  1999, 2000 og 2001 samt med en kapitaliseringsfaktor svarende til en for-
  ventet levetid på 3 år, har beregnet goodwill til 690.000 kr. der henvises i
  det hele til skattecentrets beregning af goodwill. retten skal yderligere
  bemærke at parterne er enige om, at selskabets indre værdi i 2001 ud-
  gjorde ca. 290.000 kr.
  herefter findes aktierne passende at kunne ansættes til 690.000 kr. da
  selskabet alene har betalt 180.000 kr. for de erhervede aktier beskattes
  selskabet af differencen mellem den ansatte værdi og det betalte, i alt ca.
  800.000 kr. efter statsskattelovens § 4, stk. 1, litra c.
  retten har ved afgørelsen henset til, at der ikke er fremlagt oplsyninger,
  som i tilstrækkelig grad dokumenterer, at den af ligningsrådet vejledende
  goodwillberegning ikke konkret skal finde anvendelse. der er ej heller
                                                              std061446-s01-st01-k194-t3-l01-m00-\d82
                                                                                  side 2
   fremlagt oplysninger om faktiske omstændigheder knyttet til y, som med
   fornøden sikkerhed indikerer, at den af skattecentret beregnede goodwill
   ikke svarer til, hvad en uafhængig køber må antages at ville betale under
   de foreliggende omstændigheder på det konkrete handelstidspunkt. ret-
   ten har yderligere henset til, at den ansatte goodwill synes at være ansat
   forsigtigt på baggrund af sagens oplysninger i øvrigt, idet den forventede
   levetid alene er ansat til 3 år."
der er mellem parterne i denne sag enighed om, at det kan lægges til grund,
at der ikke har været almindelig marked primo 2002 for handel mellem uaf-
hængige parter i selskaber med en tilsvarende aktivitet som y.
der har været afholdt syn og skøn under sagen.
skønsmanden er blevet bedt om at besvare bl.a. følgende spørgsmål 2:
   "hvad var den skønnede markedsværdi primo 2002 af de samlede
   kapitalandele i y.
   syns- og skønsmanden bedes i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål
   2 præcist beskrive og oplyse de momenter og forudsætninger, han har la-
   det indgå i vurderingen af markedsværdien."
skønsmanden har hertil svaret:
   "værdiansættelsesmetoden:
   udgangspunktet for værdiansættelsen er y’s markedsværdi.
   markedsværdien defineres her som den pris, som selskabet må forventes
   at overdrage til i fri handel mellem uafhængig køber, og sælger med ri-
   melig viden om alle relevante forhold vedr. selskabet og
   tekstilindustrien."
skønsmanden har videre anførtr, at der findes flere metoder til at beregne
værdien af et selskab, hvoraf de i praksis anvendte er indkomstmetoden og
markedsmetoden. skønsmanden har anført, at
   "der ved brug af indkomstmetoden er dcf-modellen (discount cash flow)
   den hyppigst anvendte model. ved hjælp af denne model beregnes nutids-
   værdien af de fremtidige frie pengestrømme (cash flows), som selskabet
   forventes at generere fremover gennem driftsindtjening.
   ...
   da der ikke foreligger et forecast for forventninger til y’s fremtidige drift
   og balance på værdiansættelsestidspunktet, er dcf-metoden i dens nor-
   male form ikke egnet til værdiansættelse af kapitalandelene. derimod er
   en tilnærmet dtl baseret på et normaliseret driftsresultat egnet i nærvæ-
   rende sag. i det efterfølgende kaldes denne metode for dcf.
   den justerede dcf metode er identisk med en standard dcf-beregning,
                                                                                  side 3
   blot med den ene undtagelse, at det antages, at omsætningen og
   indtjeningen er konstant fremadrettet (for en vis periode)."
skønsmanden har om beskrivelsen af dcf-metoden og anvendelsen heraf
bl.a. anført følgende:
   "i relation til vurdering af markedsværdien af y har jeg lagt vægt på, at det
   vurderes, at en uafhængig 3. part ved køb af y primært vil købe og betale
   for eksisterende indgåede kontrakter, medarbejderstaben samt pro-
   duktionsudstyr og lokaler. det lægges til grund for værdiansættelsen, at
   y’s kundekreds og forretningsforbindelse var tæt knyttet til b og c’s per-
   soner, hvilket fremgår af sagsfremstillingen side 5 til stævning, dateret 12.
   maj 2009, jf. bilag 1. det vurderes derfor, at y’s primære konkurrence-
   mæssige fordel var forankret omkring kontakterne til de danske selskaber,
   der ikke ville blive overført ved et salg til en uafhængig 3. part, da disse
   kontakter var baseret på relationer knyttet til b og c’s personer.
   en potentiel køber af y ville derfor miste selskabets primære konkurren-
   cemæssige fordel, med mindre denne var i stand til at udnytte b og c’s
   kontakter efter et potentielt salg."
skønsmanden har til brug for beregningen udregnet et gennemsnitligt ebit
(earning before interest ad tax). på baggrund af ebit fra 2000 og 2001 har
skønsmanden beregnet den gennemsnitlige korrigerede ebit til 249.610
ltl.
skønsmanden har konkluderet, at værdien af kapitalandele kan sættes til
572.084 kr., såfremt et udbyttet på ltl 130.810 er blevet udbetalt inden
overdragelsen i 2002. parterne er enige om, at dette er tilfældet.
skønsmanden er desuden blevet bedt om at besvare følgende spørgsmål:
"spørgsmål 3
   såfremt svaret på spørgsmål 2 er 0 kr., bedes syns- og skønsmanden op-
   lyse den skønnede værdi af de samlede kapitalandele i y for sagsøgere,
   der primo 2002 fik overdraget disse andele.
   syns- og skønsmanden bedes i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål
   3 præcist beskrive og oplyse de momenter og forudsætninger, han har la-
   det indgå i vurderingen af markedsværdien.
på et telefonisk skønsmøde mellem parternes advokater og skønsmanden var
der enighed om, at spørgsmål 3 skulle besvares, også selv om besvarelsen på
spørgsmål 2 var større end 0. skønsmanden har herefter anført:
   "beskrivelse af anvendelsen af dcf-metoden
   som nævnt vurderer jeg, at den primære konkurrencemæssige fordel for y
   knytter sig til kundekredsen og forretningsforbindelserne, der er forankret
   omkring b og c’s personlige relationer.
                                                                                  side 4
   værdien af y vurderes derfor at være højere for sagsøger end for en uaf-
   hængig 3. part grundet sagsøgers kontakter til potentielle danske kunder.
   dette vurderes også at gælde selvom, at jeg er blevet oplyst i en e- mail fra
   advokat d dateret 9. september 2010, at arbejdet med at finde nye kunder
   og subcontractors til y er udført af x mod vederlag, jf. bilag 17."
skønsmanden har til grund for sin konklusion anført, at værdien af y er be-
stemt som 5-10 års cash flow tillagt en likvidationsværdi af anlægsaktiverne
samt anlægskapitalen.
ud fra en forudsætning om 5 års cash flow har skønsmanden vurderet kapi-
talandelenes værdi til 804.855 kr.
ud fra en forudsætning om 10 års cash flow har skønsmanden vurderet ka-
pitalandelenes værdi til 1.305.769 kr.
skønsmanden har tillige udregnet et gennemsnit, hvor det antages, at der
75% sandsynlighed for, at 5 års cash flow realiseres af 25% sandsynlighed
for at 10 års cash flow skal realiseres. efter udlodning af dividender, er vær-
dien af kapitalandelene under denne forudsætning beregnet til 930.083 kr.
skønsmanden har desuden besvaret følgende spørgsmål (spørgsmål 6):
   "det er sagsøgers opfattelse, at y alene har afholdt udgifter til
   ledelse, administration og salgsarbejde ved betaling herfor til x
    aps med følgende beløb:
   1999: dkk 310.878
   2000: dkk 464.317
   2001: dkk 403.010
   det er sagsøgers opfattelse, at udstationerede medarbejdere, der varetager
   ovennævnte opgaver på daværende tidspunkt normalt ville belaste en virk-
   somhed som y med en månedlig udgift på ca. dkk
   60.000 til 70.000.
   årsagen til, at y ikke er belastet med udgifter i noget større omfang end
   angivet, er, at ejerne ikke har ønske at belaste y mere end højest nød-
   vendigt.
   spørgsmål 6
   skønsmanden bedes oplyst, hvilken betydning - om nogen - det vil have
   for besvarelsen af spørgsmål 2 og 3, såfremt ovenstående oplysninger
   lægges til grund".
skønsmanden har besvaret spørgsmålet således:
                                                                                 side 5
  "såfremt det lægges til grund, at afregningpriserne for x ikke er sket til
  gældende markedsniveau ændrer dette ved vurderingen af det normalise-
  rede ebit-niveau. under forudsætning af, at der kan fremvises behørig
  dokumentation for det udførte arbejde i form af arbejdsplan for det udført
  arbejde, timeopgørelse og gældende markedspriser for disse ydelser.
  da jeg ikke har modtaget sådan dokumentation, har jeg ikke længere vur-
  deret hvorvidt, det vil være mere korrekt at lægge det af sagsøger oplyste
  omkostningsniveau til grund i værdiansættelsen. i nedenstående og på
  efterfølgende side har jeg redegjort for de værdimæssige konsekvenser,
  såfremt det antages, at y skulle have haft en udstationeret medarbejder
  ansat til en månedlig løn på dkk 65.000.
  baseret på sagsøgers oplysninger skal de normaliserede ebit korrigeres
  med forskellen mellem en årsløn på 12 * dkk 65.000 = dkk 780.000 og
  de oplyste afholdte omkostninger til ledelse, administration og salgsar-
  bejde ved betaling herfor til x aps på dkk 392.735 i gennemsnit over
  årene 1999-2001. dette svarer til en årlig korrektion af ebit på dkk
  387.265 eller ltl 185.570."
skønsmanden har om betydningen for besvarelse af spørgsmål 2, såfremt
sagsøgers oplysning vedr. lønomkostninger lægges til grund for værdian-
sættelsen, anført, at markedsværdien af kapitalandelene kan beregnes til
170.574 ltl.
skønsmanden har om betydningen for besvarelse af spørgsmål 3, såfremt
sagsøgers oplysninger vedr. lønomkostninger lægges til grund for værdian-
sættelsen ud fra en forudsætning om 10 års cash flows, anført, at markeds-
værdien af kapitalandele opgjort pr. 31. december 2001 kan beregnes til
89.245 ltl.
skønsmanden har desuden besvaret følgende spørgsmål (spørgsmål 8):
  "der er i skønsrapporten på s. 14, 1. kolonne anført følgende:
  "værdien af selskabet for en uafhængig 3. part udgøres derfor som nævnt
  primært af værdien af allerede indgåede kontrakter, medarbejderstaben
  samt produktionsudstyr og lokaler. derfor kan værdien af selskabet defi-
  neres ud fra den merindtjening som en 3. part ville kunne opnå ved at
  købe et selskab som y fremfor at starte en ny virksomhed. såfremt en
  uafhængig 3. part skulle starte op for sig selv ville det indebære betydelige
  opstartsomkostninger samt en periode, hvor man ikke ville kunne produ-
  cere.
  værdien af y er derfor bestemt som 2 års cash flow tillagt den bogførte
  værdi af aktiverne" (min understregning).
  spørgsmål 8
  a
  skønsmanden bedes oplyse, hvad det er for allerede indgåede kontrakter,
  der henvises til."
                                                                                   side 6
skønsmanden har besvaret spørgsmålet således:
   "på det telefonisk afholdte skønsmøde den 19. maj 2010, hvor sagens
   parter deltog, efterspurgte skønsmanden oplysninger omkring kundelister.
   af referatet af afholdt skønsmøde, som er sendt til sagens parter den 1.
   juni 2010 fremgår:
   "i forbindelse med værdiansættelsen efterlyste skønsmanden materiale fra
   d i form af kundelister, ordrebeholdninger, budget/forecast og værdian-
   sættelsesnotat i forbindelse med overdragelsen af ejerandelene fra a og b
   til x aps primo 2002 af y", jf. bilag 16.
   skønsmanden har efterfølgende modtaget materiale vedrørende ordrebe-
   holdning på tidspunktet for overdragelsen af ejerandelen eller anden rele-
   vant information omkring kundeforhold.
   skønsmanden har derfor ved værdiansættelsen antaget, at y på tids-
   punktet for overdragelsen af ejerandelene, som det er normal praksis for
   en ordreproducerende going concern selskab, havde en vis mængde ind-
   gåede kontrakter."
sagsøger har fremlagt et finanskontokort for perioden 1. januar - 31. decem-
ber 1999 som under overskriften "quality control" har opgjort en saldo på
564.641,86 kr. x har anført, at dette er de faktiske udgifter for x’s ydelser til
y vedr. ledelse og administration af selskabet. x’s advokat har beregnet
kapitalandelenes markedsværdi på baggrund af dette beløb efter de samme
principper som skønsmanden har beregnet markedsværdien. x’s advokat har
på denne baggrund beregnet markedsværdien til 254.176 kr.
det fremgår af en lønseddel fra april 2005 fra e, at hun har haft en løn-
indtægt før skat på 44.800 kr. sagsøger har anført, at hun der ud over i 2005,
hvor hun var ansat i 10 måneder, fik en bonus på i alt 57.965 kr., lige som
hun havde fri bil og sygeforsikring og skulle have beregnet feriepenge. sag-
søger har ud fra disse forudsætninger beregnet omkostningerne pr. år til e til
688.102,90 kr.
forklaringer
c har forklaret, at hans kone ejer selskabet x sammen med b. han selv kan
ikke eje noget, da han tidligere er gået ned med et firma. hans kone har dog
ikke noget med den daglige drift at gøre. b er hans kones svoger, og ejer
halvdelen. de to driver firmaet sammen. hans baggrund er, at han er født i
… og opvokset med sygarn og maskiner. han har været i lære som køb-
mand og har taget en uddannelse som produktionstekniker på trikotagesko-
len i …. han har været produktionschef på sin fars virksomhed. i 1979
startede han en virksomhed i kolding, som blev solgt. han blev købt ud
                                                                              side 7
1986, og ansat som salgsdirektør. han startede herefter x. han har været
længe i branchen, som ikke er så stor endda og er et kendt ansigt. b er også
kendt i branchen, men knapt så meget, da han er 17- 18 år yngre.
y blev startet ca. 1996 med støtte til at starte i østersølandene. på det
tidspunkt kørte b og a hver deres virksomhed i virksomhedsordning. x
skaffede ordrer til y. de fandt nogle bygninger, fandt folk til produktion
og administration. de startede med en litauisk direktør, som de måtte fyre
efter et par år, da han snød dem, hvorefter de selv overtog ledelsen. de
havde også nogle underleverandører, som lavede ting, som y ikke kunne
producere selv.
deres kunder ringede til ham og ikke til y. han henvendte sig også selv til
potentielle kunder, idet han herefter lagde produktionen over i y. han har
også hjulpet andre med at starte virksomhed i litauen. y ville ikke have
haft aktivitet uden ham og x. x tog sig også af reklamationer mv.
ledelsen af y består af ham som administrerende direktør og b som
commercial director. de penge, de fik for at lede virksomheden blev betalt
til x af y. det var bestemt af de litauiske myndigheder, at det skulle være
sådan. de måtte ikke betale som konsulenthonorar.
de var i litauen 2 uger ad gange pr. måned, så der hele tiden var en af dem.
vederlaget var det, som de mente, de kunne trække ud af virksomheden. det
var ingen guldgrube. de penge, de fik ud af det, var ikke markedssvarende.
det er almindeligt kendt, at det kostede 65-70.000 kr. månedligt, hvis man
ville have en person fra danmark til at lede det en virksomhed i litauen.
lønnen til en litauer ville have været det halve. de har dog nogle andre le-
delsesprincipper, så virksomheden ville i så fald være kørt ned.
i 2001 forventede de, at resultatet for 2002 ville blive bedre. på det tids-
punkt troede de på fremtiden. i august 2002 fik de dog besked fra to af de-
res kunder, f og g, at de ville stoppe deres ordrer med udgangen af 2002.
disse to kunder stod for 60-65 % af omsætningen.
x overdrog aktierne i y i 2002, da virksomheden havde en vis størrelse, og
da de havde store forventninger til medlemskabet af eu. i 2004 og 2005
ændrede tingene sig, da kunderne flyttede til andre lande, da de var blevet
for dyre. de har derfor lagt produktionen om til mere nichepræget produk-
tion og mindre enheder.
på et tidspunkt fik de en henvendelse fra z om hjælp til at producere noget
specielt, hvilket de sagde ja til, da de havde en underleverandør, der
                                                                                  side 8
kunne klare det. på det tidspunkt boede e i litauen. hun var direktør for z’s
produktion i litauen, som skulle nedlægges. hun kontaktede dem, om de var
interesseret i at overtage uniformsproduktionen til bl.a. sas og dsb. de
takkede ja, og ansatte e. hun skulle stå for indkøring af den nye afdeling og
den daglige drift i den nye afdeling som blev oprettet. hun blev produktions
manager. hun fik en bonus for firmaets effektivitet. hun fik fri bil, som dog
ikke kostede meget i litauen, vist nok
48.000 kr. fra ny. løsningen med e var billigere for dem, da firmaet så
ikke skulle betale for bolig, hjemrejse etc., som man ellers normalt skulle
betale.
h henvendte sig til ham, da hans navn er et godt brand i branchen. normalt er
det at være en lønsystue ikke et brand i sig selv.
da x købte aktierne, havde de først været udbudt til salg til andre. han
havde da et ønske om at kunne gå på pension. han er stadig hos x og er hos
y 14 dage om måneden.
y’s litauiske direktør viste ikke gode resultater. han var ansat fra 1996-98 og
ejede 5-10 % af virksomheden. han fik en løn på 5.000 ltl ”i hånden”, sva-
rende til omkring 20.000 kr. pr måned + fri bil. på det tidspunkt fik præsiden-
ten 10.000 kr. månedligt.
da de fyrede direktøren var der ikke tid til at finde en ny direktør. deres tro-
værdighed blev stadig ringere. langt de fleste andre virksomheder i branchen i
litauen var dansk ledelse.
kunderne købte produktionsminutter hos y. de havde ikke ordrer til ud i
fremtiden. de havde naturligvis en forventning om, at ordrerne ville fort-
sætte. y stod for ansvaret for papirarbejdet i forhold til de fleste af deres
kunder. papirarbejdet foregik i danmark. på dette tidspunkt, var landet sta-
dig ungt, og der var et tungt bureaukrati.
e forklarede, at hun var ansat i y omkring 2005. forinden var hun hos z,
hvor hun stod for produktionen af uniformer. hun stod for flytningen af
produktionen til litauen. hun var 17 år i z, heraf ca. 6 år i litauen. z
besluttede at outsource deres ting. hun fik opgaven at finde et andet sted.
hun fandt da c – ikke y – da han havde arbejdet med den slags ting før. det
var en meget speciel produktion med enkeltordrer. hun var ikke i tvivl om,
at c kunne stå for produktionen. hun gik med over til c, da han foreslog, at
hun kunne flytte med i en periode. hun stod for produktionen af det samme,
som hun havde gjort hos z. hun fik 44.800 kr. månedligt og fik en bonus
oveni, fordi hun gjorde det hun skulle og lidt til. hun fik ikke fri bolig. det
havde hun hos z. hun fik lidt mindre hos y end hos z. hun kan ikke ikke
huske, om hun fik rejser hjem til danmark af y. hos z havde hun og
familien fri rejser til danmark.
                                                                                  side 9
h forklarede, at fer en ”private label” virksomhed. de har tidligere anvendt
lønsystuer, først i danmark og senere østpå. han er direktør og ejer af virk-
somheden.
tilbage i 90’erne lagde han ordrer ud til bl.a. c, som han kom til at kende.
han har selv besøgt virksomheden. han placerede ordren, efter at have
mødt c som kontaktperson. kontakten opstod gennem møder, etc.
det har stor betydning, at den der står bag, er en man har tillid til. man le-
verer alle sine materialer til vedkommende. det er den person, han møder
og har kontakt til, som han kan have tillid til. samarbejdet med c har været
fint. kvalitet og leveringstid var højere and andre leverandører. de stop-
pede med at bruge c alene pga. priser. de flyttede først til polen og siden
ukraine.
procedure
sagsøger
x har til støtte for sin påstand gjort gældende, at der ikke var knyttet nogen
goodwill værdi til aktierne i y. værdien af aktierne er derfor 290.000 kr.
som svarer til den indre værdi. da der blev betalt 180.000 kr. er der betalt
110.000 ”for lidt”, der skal beskattes.
når der handles aktier mellem interesseforbundne parter skal værdien an-
sættes til handelsværdien, som summen af den indre værdi og goodwill.
dette følger af den foreliggende praksis, idet det særligt bemærkes, at dette
også gælder for praksis fra før 2000, uanset, at goodwill først blev indført i
cirkulæret i 2000. alle domme viser, at en køber skal betale for den indre
værdi.
det gøres gældende, at der ikke er nogen skattemæssig goodwill knyttet til
y. y ikke havde noget særligt omdømme knyttet til sig, idet det blot var en
almindelig systue. for kunderne var det relationen til c og b og tilliden til c,
der var afgørende. hertil kommer, at en del af y’s indtægt bestod i at x bad
underleverandører lave et arbejde, hvor indtægten gik til y. dette støttes i
øvrigt af skønsmanden konklusion om, at der ikke var noget egentligt mar-
ked for handel med y.
en værdi af aktierne på 290.000 kr. svarer meget godt til vurderingen i bilag
9 fra det litauiske revisionsfirma.
det var svært at finde en skønsmand, der kunne påtage sig opgaven. skøns- erklærin-
gen bekræfter på den ene side, at markedet var på vej øst på, og at
                                                                                side 10
det derfor var svært at finde et marked for aktierne. resten af erklæringen
skaber på den anden side nogen uklarhed ved at beregne sig frem til en
værdi på aktierne. den erklæring, der foreligger er en noget teoretisk
skønserklæring.
skønsmandens beregning af en særlig værdi på 930.000 kr. for x kan ikke
lægges til grund i skattemæssig henseende. skønsmanden har i sin erklæring
s. 18 begrundet den særlige værdi i y med at c og b har nogle særlige per-
sonlige relationer.
i de situationer, hvor der ikke er et marked, er det afgørende, om der for den
konkrete køber er en værdi. i den situation, hvor aktierne bliver købt af en
med særlig indsigt og viden, sættes værdien ikke højere end den indre værdi,
idet man ellers ville beskattede den værdi, som en køber selv bibringer ved
at komme med en viden og en goodwill.
skønsmanden antagelse i erklæringen s. 12 om et konstant indtjenings- ni-
veau fremadrettet er tvivlsom, henset til det marked, han selv beskriver og
henset til de faktiske tal for y, som anført på s 15.
såfremt det lægges til grund, at der er en markedsværdi for aktierne, som
anført i skønserklæringen s 12, er værdien af aktierne 572.084 kr., således
som det er anført i skønserklæringen s 17. med fradrag for det faktisk betalte
beløb bliver tilskuddet 392.084 kr., eller 407.916 kr. mindre end lands-
skatterettens konklusion
det gøres gældende, at y’s udgifter til administration og ledelse, således om
det er opgjort som ”quality control” ikke er markedssvarende, hvorfor det
justerede ebit skal korrigeres. det gennemsnitlige omkostningsniveau var
på 477.314 kr. dette var det beløb, som efter c’s forklaring var det, som
virksomheden kunne bære. da e senere blev ansat, fik hun en løn på 57.341
kr. pr. måned. det kan på denne baggrund lægges til grund, at den årlige
udgift til administration ville have være højere, hvis den skulle have været
markedssvarende.
markedsniveauet for administration er som udgangspunkt 780.000 kr. årligt.
som det fremgår af den supplerende skønserklærings side 5 skal det norma-
liserede ebit korrigeres, svarende til en forskel på 302.686 kr. denne eks-
traudgift måtte 3-mand påregne ved køb af aktierne. det har betydning hvad
markedsniveauet for administration ville være, ligesom det ville have betyd-
ning, hvis situationen var den omvendte, nemlig at et selskab var blevet
drænet.
skønsmanden har i sin erklæring anført, at den særlige værdi er baseret på
c’s og b’s kunderelationer. svaret på spørgsmål 9 viser, at beregningen er
baseret på, at også en køber har særlige kunderelationer.
                                                                                   side 11
særligt vedrørende sagsomkostninger, bemærkede x, at modparten meget tid-
ligt i forberedelsen blev orienteret om, at anbringendet i stævningen om tab på
fordringer ville blive frafalde, så sagen kun kom til at handle om overdragelsen
af aktier.
sagsøgte
sagsøgte gjorde gældende, at x har købt aktierne til langt under den reelle
værdi. landsskatteretten har skønnet værdien til 980.000 kr. skønnet er
korrekt og hviler ikke på et forkert grundlag eller er åbenbart urimeligt. det
påhviler x at bevise, at dette ikke måtte være tilfældet. skønserklæringen
viser, at aktierne var meget mere værd og understøtter landsskatterettens
skøn.
landsskatteretten har været berettiget til at foretage et skøn, henset til at der
er tale om interesseforbundne aftaleparter. myndigheder indrømmes en
større eller mindre margen for skønnet alt efter, hvor svært skønnet har væ-
ret. skønnet tilsidesættes ikke, blot fordi skønsmanden når til et andet re-
sultat.
i denne sag har det været vanskeligt at udøve skønnet, hvilket støttes af, at
skønsmanden ikke har fundet nogle handler i denne tid. der har ikke været
noget aktivt marked.
skønserklæringen har konkluderet, at værdien af kapitalandelene for en uaf-
hængig tredjemand er 572.084 kr. for x var værdien
930.000. det er efter praksis den højere værdi, som aktivet har for den pågæl-
dende køber, der er afgørende. efter praksis er den relevante værdi den indre
værdi.
sagerne er karakteriseret ved, at de, der køber har en indsigt, kontakter m.v.
som gør, at anparter eller aktier har den værdi, som de bliver sat til. aktierne
er i alle tilfælde sat til den værdi, som det har for køberen. dette gælder også
selv om aktiver har en højere værdi end for uafhængige tredjemand.
sagsøger har ikke dokumenteret, at skønserklæringen er mangelfuld. det er
udokumenteret, at udgifterne til administration og ledelse ikke har været
markedssvarende. det er ligeledes udokumenteret, at det havde været nød-
vendigt med en dansk og ikke en litauisk direktør. den konkrete direktør
blev fyret, fordi han snød, ikke fordi han ellers var dårlig. skønsmanden har
i øvrigt udtalt, at han kunne svare på, hvad niveauet var, hvis han var blevet
spurgt.
det er dog ikke relevant , hvad udgifterne ville havde være, men hvad de
faktisk har været. da der er enighed om, at y ikke har afholdt en faktisk
udgik til ledelse, administration på 65.000 kr. månedligt er
                                                                                side 12
besvarelsen af spørgsmål 6 uden betydning.
det er ikke dokumenteret, at der ikke er knyttet goodwill til y i forhold til det
klare udgangspunkt om, at der er goodwiil i en virksomhed. ifølge regnskabet
for 2001, bilag 5a, forventede ledelsen et bedre resultat året efter. y må
derfor have forventet et afkast af nogle ordrer. dette svarer også til
skønsmandens erklæring.
den omstændighed, at h ikke på forhånd kendte til c’s navn, og besøgte virk-
somheden, viser, at der har været noget goodwiil knyttet til selskabet. da
hovedanpartshaveren fulgte med salget, har goodwillen været den samme.
x har selv beregnet goodwill i 2002 til 1 mio. hertil kommer, at lands-
skatteretten har udøvet et lempeligt skøn over værdien af goodwill, fordi man
har lagt til grund, at goodwillens levetid var 3 år og ikke 7 som normalt.
det er ikke relevant, hvordan kapitalværdier fordeler sig på selskabet. selv hvis
goodwill sættes til et mindre beløb, er det ligegyldigt, henset også til, at
cirkulærets hjælperegel alene er vejledende. den skønserklæring, der er ind-
hentet i sagen, støtter skønnet i sagen. det er skønnets resultat, ikke enkeltdele,
der er afgørende.
såfremt skønnet tilsidesættes, skal sagen hjemvises til skat med henblik på at
udøve et fornyet skøn.
rettens begrundelse og afgørelse
det kan efter parternes enighed lægges til grund, at der ikke var et almindelig
marked for handel med selskaber med en tilsvarende aktivitet som y.
de handlede aktiers værdi skal herefter fastsættes efter et skøn med ud-
gangspunkt i den hjælperegel, der fremgår af tss-cirkulære 2000-9 af 28.
marts 2000, hvorefter værdien beregnes som summen af værdien af af de
enkelte aktivposter fratrukket de respektive gældsposter og med tillæg af
værdien af goodwill.
skattecentret har med udgangspunkt i cirkulæret foretaget en beregning af
goodwill, som landsskatteretten har henvist til. heroverfor har x anført, at der
ikke i skattemæssig henseende var knyttet nogen goodwill til selskabet y.
selv om skønsmanden har vurderet, at den primære konkurrencemæssige
fordel for y knytter sig til kundekredsen og forretningsforbindelserne, der er
forankret omkring b’s og c’s personlige relationer, finder retten ikke, at der
herved er grundlag for at tilsidesætte landsskatterettens vurdering af, at der
til selskabet var knyttet en goodwill. retten henser herved blandt andet til
                                                                                   side 13
forklaringen fra h om, at han kendte c, inden han havde haft kontakt med
ham med henblik på konkrete ordrer.
skønsmanden har vurderet, at værdien af y var højere for x end for en uaf-
hængig tredjemand.
da der må lægges vægt på den værdi som aktierne har haft for x, og da
skønsmanden med dette udgangspunkt har vurderet værdien af aktierne til
930.083 kr., finder retten ikke at skattemyndighedernes ansættelse af værdien
af aktierne er sket på et urigtigt eller ufuldstændigt grundlag eller går ud over
rammerne af det skøn, som må tilkomme dem at foretage.
retten bemærker i den forbindelse, at det ikke findes godtgjort, at x’s udgif-
ter til ledelse og administration m.v. ikke var markedssvarende. retten lægger
herved vægt på, at den første litauiske dirktør for y efter det oplyste blev af-
skediget, fordi han snød dem. retten lægger desuden vægt på, at ansættelsen
og aflønningen af e skete nogle år senere og med en særlig baggrund, idet hun
i sit tidligere ansættelsesforhold havde afgivet ordrer om en speciel pro-
duktion, og nu skulle stå for denne produktion hos y. retten finder det på
denne baggrund ikke tilstrækkelig godtgjort, at det ville have været nødven-
digt at udstationere en dansk direktør, herunder med det påberåbte lønniveau.
retten tager herefter skatteministeriets frifindelsespåstand til følge.
der forholdes med sagsomkostninger som nedenfor anført, idet der herved er
taget hensyn til sagens værdi, karakter og udfald.
thi kendes for ret:
skatteministeriet frifindes.
x skal inden 14 dage betale 60.000 kr. med tillæg af moms, eller ialt 75.000 kr.,
i sagsomkostninger til skatteministeriet.
