- alj
                                      udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                         dom
afsagt den 10. august 2015
h-91-08
                                traugott møllers fond
                                (advokat bruno månsson og advokat aleksander pilgaard)
                                mod
                                1) frede ingolf kühl
                                2) povl thue kristensen
                                3) hans henrik lorents hjorth
                                4) allan bengtsen
                                5) bent alsø
                                (advokat frank bøggild for alle)
                                6) (udgået)
                                7) strandvejen 44 finans aps
                                (advokat philip søren thorsen)
                                8) deloitte statsautoriseret revisionspartnerselskab
                                                 -2-
                                      (advokat henriette gernaa)
indledning og påstande
sagen angår, om de sagsøgte, frede ingolf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents
hjorth, allan bengtsen, bent alsø, strandvejen 44 finans aps (tidligere pricewaterhouse-
coopers i/s) (i det følgende benævnt pwc) og deloitte statsautoriseret revisionspartnersel-
skab, har pådraget sig erstatningsansvar over for sagsøger, traugott møllers fond, i deres
egenskab af tidligere bestyrelsesmedlemmer i og revisorer for den nu likviderede erhvervs-
drivende fond, fonden for møller & co. erstatningskravet er rejst navnlig med henvisning
til, at der i strid med likvidationsbestemmelsen i fundatsen for fonden for møller & co. ikke
i rette tid er truffet beslutning om likvidation af fonden.
sagsøger har under sagen principalt nedlagt påstand om, at de sagsøgte, frede ingolf kühl,
povl thue kristensen, hans henrik lorents hjorth, allan bengtsen, bent alsø, pwc og de-
loitte statsautoriseret revisionspartnerselskab, solidarisk, subsidiært alternativt, til sagsøger
skal betale for de sagsøgte frede ingolf kühls, bent alsøs og pwc’s vedkommende 60 mio.
kr. og for de øvrige sagsøgtes vedkommende 50 mio. kr. med procesrente fra sagens anlæg.
sagsøger har subsidiært nedlagt påstand om, at de sagsøgte solidarisk, subsidiært alterna-
tivt, skal betale et efter sø- og handelsrettens skøn fastsat mindre beløb med procesrente fra
sagens anlæg.
de sagsøgte har påstået frifindelse.
frede ingolf kühl og bent alsø har over for pwc nedlagt påstand om, at pwc skal friholde
frede ingolf kühl og bent alsø for erstatningsbeløb udover 50 mio. kr.
pwc har heroverfor nedlagt påstand om frifindelse.
                                                   -3-
sagen er anlagt den 18. juli 2008 ved retten i sønderborg, som ved kendelse af 24. november
2008 henviste sagen til sø- og handelsretten. sø- og handelsretten besluttede at udskille
spørgsmålet om, hvorvidt traugott møllers fond har en interesse, der er erstatningsretligt
værnet, til særskilt forhandling og delafgørelse, jf. retsplejelovens § 253, stk. 1. ved dom af
15. november 2011 frifandt sø- og handelsretten de sagsøgte med henvisning til, at traugott
møllers fond i sagen ikke har en interesse, der er erstatningsretligt værnet. dommen blev
anket til højesteret, som den 17. januar 2014 hjemviste sagen til fortsat behandling ved sø- og
handelsretten, bl.a. med følgende begrundelse:
          ”højesteret finder, at en uddelingsberettiget, der ifølge en fonds fundats skal oppe-
          bære provenuet ved fondens likvidation, normalt ikke vil kunne rejse et erstatnings-
          krav mod bestyrelsen eller revisionen baseret på den måde, bestyrelsen har forvaltet
          fondens formue på, idet det forhold, at likvidationsprovenuet er mindre end forven-
          tet, normalt ikke kan begrunde et krav på erstatning til den uddelingsberettigede.
          pligten til at træffe beslutning om likvidation efter den særlige bestemmelse i pkt.
          11.1, som må ses i sammenhæng med eneretten for traugott møllers fond til at mod-
          tage likvidationsprovenuet efter pkt. 11.5, må anses for at være givet specifikt i trau-
          gott møllers fonds interesse. herefter, og som følge af disse bestemmelsers særlige
          karakter og indhold, finder højesteret, at pligten til i overensstemmelse med pkt. 11.1
          rettidigt at træffe beslutning om likvidation i forhold til traugott møllers fond er er-
          statningsretligt værnet. fonden kan således i tilfælde af en tilsidesættelse af pligten
          kræve et eventuelt tab dækket. det kan ikke føre til andet resultat, at den ret til likvi-
          dationsprovenuet, som er tillagt traugott møllers fond, i fundatsen for fonden for
          møller & co. betegnes en ”gave”.
          traugott møllers fond har derfor krav på at få prøvet det erstatningskrav, som fon-
          den på det anførte grundlag mener at have mod de indstævnte, jf. herved § 46 i lov
          om erhvervsdrivende fonde.”
sagens oplysninger
baggrunden for etableringen af traugott møllers fond og fonden for møller & co.
traugott møllers far, i. c. møller, startede i 1902 tekstilforretning i flensborg sammen med
to andre nordslesvigere. i 1919 delte de forretningen op, og i. c. møller overtog engrosfor-
retningen under navnet møller & co. i 1920 oprettede han en filial i sønderborg, som sønnen
traugott møller overtog. møller & co. i sønderborg (herefter mco) udviklede sig til en stor
                                               -4-
virksomhed med egen tekstilfabrikation, og mco var i mange år den største engrostekstil-
virksomhed i danmark med filialer i flere lande.
traugott møller og hans hustru eva møller var begge født og opvokset i flensborg. traugott
møller var hele sit liv stærkt optaget af forholdene i grænselandet, og støtten til det danske
mindretal syd for grænsen lå ham meget på sinde.
i 1947 oprettede traugott møller og hans hustru et fællestestamente. i en kodicil af 22. august
1957 blev det bestemt, at mco senest ved traugott møllers død skulle overgå til en selvejen-
de institution, der skulle videreføre mco. i fortsættelse heraf stiftede traugott møller ved
fundats af 25. august 1961 fonden for møller og co. (herefter mco-fonden).
fællestestamentet med kodicil blev tilbagekaldt og afløst af et testamente oprettet den 3. juni
1968. i dette testamente var det forudsat, at mco skulle overdrages til mco-fonden i trau-
gott møllers levende live, således at han endnu i en årrække kunne arbejde for virksomhe-
den og gennemføre et generationsskifte. med virkning fra den 31. august 1969 blev bl.a.
mco for et samlet beløb på 31.942.361 kr. overdraget til mco-fonden, der herefter videre-
førte virksomheden.
samtidig med overdragelsen af mco til mco-fonden stiftede traugott møller en ikke-
erhvervsdrivende fond under navnet traugott møllers fond (herefter tm-fonden), hvis
formål er at støtte sociale, kulturelle og humanitære aktiviteter i det gamle hertugdømme
slesvig mellem skelbækken og ejderen.
fundatsen for mco-fonden
fundatsen for mco-fonden har igennem årene foreligget i forskellige versioner. i alle versi-
oner er indeholdt en bestemmelse om, at mco-fonden under visse nærmere betingelser
skulle likvideres, og at mco-fondens formue i tilfælde af likvidation skulle tilfalde tm-
fonden.
                                                   -5-
siden 1986 har fundatsen foreligget i tre versioner; 1986-, 1994- og 2005-fundatsen, som alle
er fremlagt i sagen. fundatsen, der var gældende før 1986, er ikke fremlagt i sagen.
1986-fundatsen
1986-fundatsen blev vedtaget af mco-fondens bestyrelse den 29. oktober 1986, hvorved li-
kvidationsbestemmelsen i fundatsen blev ændret.
forinden vedtagelsen af 1986-fundatsen skrev traugott møller i et brev af 19. juni 1984 til be-
styrelsesmedlemmerne i de to fonde bl.a.:
         ”derudover vil jeg benytte lejligheden < til at meddele, at fundatsen for [mco-fon-
         den] bestemmer, at [mco] s k a l likvidere, hvis dets overskud i et år har været min-
         dre, end hvis [mco-fondens] penge var investeret på anden relevant måde.
         jeg erkender, at fundatsens ordvalg er f o r kontant – forstået derhen, at det indebæ-
         rer et omgående ophør, omgående salg af [mco-fondens] bygninger.
         beslutninger i fundatsen skal derfor ændres, resp. forståes derhen < at det må være
         rimeligt, at man i stedet for paniksalg søger engageret en køber til såvel firmaet som
         ejendommen.”
det hedder i fundatsen bl.a.:
                                            ”fondens formål.
                                                    § 3.
         fondens primære formål er at fortsætte driften af den fonden overdragne og af
         dens stifter grosserer traugott møller oparbejdede virksomhed nemlig:
                                       grossistfirmaet møller & co.
         at konsolidere firmaet og aktivt udvikle og udvide det, således at det til enhver tid
         befinder sig i en særdeles sund og økonomisk uafhængig position, hvilket sidste kan
         være ensbetydende med, at en nedbringelse af aktiviteterne kan være mest hensigts-
         mæssig.
         dernæst skal tilgodeses stabilisering af ansættelses- og arbejdsvilkårene for de i
         fondens virksomhed til enhver tid ansatte, således at der skabes tryghed efter for-
         tjeneste for såvel arbejdere som funktionærer.
         <
                                           -6-
                             fondens kapital og indtægter.
<
                                            § 5.
fondens til enhver tid værende likvide midler vil fortrinsvis være at anbringe i den
af fonden nu ejede erhvervsvirksomhed.
<
samtidig med denne fundats’ vedtægter har bestyrelsen enstemmigt besluttet at op-
dele kapitalen således:
grundkapital           60.000.000,- kr.
rådighedskapital       37.815.089,- kr.
<
                                            § 6.
<
fondens kapital skal primært anbringes i den af fonden nu ejede erhvervsvirk-
somhed firma møller & co. ved anbringelse af kapital herudover skal bestyrelsen
drage omsorg for, at kapitalen altid vil være anbragt i gode og sunde investeringer,
der hurtigt kan gøres likvide og således, at kapitalen ikke for en høj forrentnings
skyld anbringes i risikobetonede investeringer.
<
                                        bestyrelsen.
<
                                           § 17.
det påhviler bestyrelsen at lede og repræsentere fonden, at føre et stadigt og om-
hyggeligt tilsyn med alt, hvad der er underlagt fonden og i det hele taget i enhver
henseende at varetage fondens interesser bedst muligt såvel indadtil som udadtil
samt vogte over, at fondens fundats ubrydeligt overholdes.
<
                                    fondens regnskab.
<
                                           § 29.
fondens regnskabsvæsen skal – samtidig med at det skal opfylde lovgivningens
bestemmelser – stedse være
                             indrettet tidssvarende
                             ajourført og
                             let og hurtigt tilgængeligt,
                                          -7-
således at de enkelte aktiviteter kan følges kortfristet, i driftsmæssig henseende med
henblik på kontrollen med lønsomhed og afkastning, i statusmæssig henseende med
hensyn til formueanvendelse, herunder likviditet.
bestyrelsesmedlemmerne får hver måned fra direktøren tilstillet en rapport vedrø-
rende den økonomiske udvikling, herunder den faktiske indtjening sammenholdt
med det lagte budget.
<
                                    fondens revision.
<
                                           § 35.
revisionen er pligtig til stedse at have grundig indsigt i fondens fundats og det
hører til revisionens hverv at overvåge, at fundatsens regler i sin helhed i bogstav og
ånd bliver fulgt og efterlevet. i modsat fald må der gøres anmærkning herom, jfr. og-
så bestemmelserne om revisionen af regnskabet.
                                           § 36.
regnskabet skal affattes under nøje hensyntagen til bestemmelserne i fondens
fundats og revisionen skal påse, at fundatsens bestemmelser bliver fulgt. revisionen
er forpligtet til at gøre anmærkning, hvis direktionen eller bestyrelsen ikke har over-
holdt de pågældende regler.
<
ved misligholdelse af fundatsens bestemmelser har revisionen pligt til at meddele
bestyrelsen det fornødne pålæg <
<
                                  likvidation af fonden.
                                           § 42.
udfra den betragtning, at [mco-fonden] er en erhvervsdrivende selvejende institu-
tion, mister fonden sit egentlige formål, såfremt det viser sig, at fondens ledelse
– uden at dette dog behøver at være ledelsens fejl – ikke formår at tilvejebringe øko-
nomisk tilfredsstillende resultater. fondens bestyrelse må derfor stedse erkende
firma møller & co.’s sårbarhed herunder risikobærende aktiviteter og må ikke lade
firma møller & co. eksistere længere under fonden, end klare driftsresultater be-
rettiger til.
                                           § 43.
til ”frivillig likvidation” kræves simpel majoritet i bestyrelsen. forslag om frivillig
likvidation kan fremsættes af ethvert bestyrelsesmedlem og af fondens revisor.
<
                                           § 46.
                                                    -8-
           den ved likvidationen værende formue vil være at overføre til ”traugott møllers
           fond” som en gave til denne fond i takt med likvidationens afvikling.
           <
                                     ændringer i eller tillæg til fundatsen.
                                                     § 47.
           da samfundsstrukturen, erhvervslivet, skattelovgivningen m.v. stadig undergår for-
           andringer, er stifteren fuldt ud klar over, at disse ændringer i udviklingen med tiden
           kan gøre en ændring af visse af fundatsens bestemmelser ønskelig og hensigtsmæs-
           sig, og ændringer skal da ej heller være udelukket, når ændringerne er til fondens
           tarv.
           <
           ændringer i fundatsen kan dog ikke ske, for såvidt angår bestemmelserne vedrøren-
           de fondens likvidation, lige så lidt som fondens formål kan ændres.”
1994-fundatsen
i november 1994 blev mco-fondens fundats ændret på ny. ændringerne var en følge af, at
mco-fonden i 1991 med tilladelse fra erhvervs- og selskabsstyrelsen havde udskilt mco til
et af mco-fonden helejet datterselskab.
den nye fundats indeholdt primært ændringer af redaktionel karakter. som konsekvens af
stiftelsen af datterselskabet var der bl.a. foretaget en præcisering af formålsbestemmelsen, da
mco-fondens formål fremover var at fortsætte driften af mco enten i mco-fondens eget
regi eller i et eller flere af mco-fonden helejede datterselskaber. fundatsens likvidationsbe-
stemmelse forblev i al væsentlighed uændret, dog således at bestemmelsen nu fremgik af §
39. fundatsens bestemmelser om revision og likvidationsprocessen var også uændrede, men
fremgik nu af §§ 34, 35 og 43. bestemmelsen om månedsvis regnskabsrapportering fremgik
desuden uændret af § 28 i den nye fundats.
2005-fundatsen
den 24. oktober 2002 vedtog bestyrelsen i mco-fonden nye ændringer til fundatsen. æn-
dringerne angik primært en udvidelse af mco-fondens formål til også at omfatte drift i del-
vist ejede datterselskaber.
                                                     -9-
efter omfattende korrespondance med erhvervs- og selskabsstyrelsen i perioden 2002-2005
vedrørende det nærmere indhold af fundatsens formålsbestemmelse blev den nye fundats
med erhvervs- og selskabsstyrelsens og civilstyrelsens samtykke endeligt vedtaget af besty-
relsen den 24. juni 2005. formålsbestemmelsen fik herefter bl.a. følgende indhold:
          ”2. fondens formål
          2.1     fondens primære formål er at fortsætte driften – enten i fondens eget
                  regi eller i et eller flere af fonden helejede eller delvist ejede datterselska-
                  ber – af den fonden overdragne og af den stifter grosserer traugott møller
                  oparbejdede virksomhed, [mco].
          2.2     under fondens primære formål hører således en forpligtelse til at konso-
                  lidere firmaet aktivt og udvide og udvikle det, således at det til enhver tid
                  befinder sig i en særdeles sund og økonomisk uafhængig position, hvilket
                  sidste kan være ensbetydende med, at en nedbringelse af aktiviteterne kan
                  være mest hensigtsmæssig.
          2.3     fonden skal tilgodese og bidrage til at imødekomme de enkelte medar-
                  bejderes faglige og personlige udfordringer.
          2.4     såfremt fondens ejerandel i datterselskaber, jfr. punkt 2.1 ved erhvervel-
                  sen eller efter erhvervelsen bliver på 50 % eller derunder, er fonden for-
                  pligtet til i videst mulige omfang at sikre sig, ved indgåelse af aktionærover-
                  enskomst, vetoret eller på anden måde væsentlig indflydelse på alle det på-
                  gældende selskabs væsentlige beslutninger, herunder:
                  -   valg af et passende antal bestyrelsesmedlemmer
                  -   <”
likvidationsbestemmelsen forblev i al væsentlighed uændret i den nye 2005-fundats, dog så-
ledes at likvidationsbestemmelsen nu fremgik af fundatsens pkt. 11.1. fundatsens bestem-
melser om revision og likvidationsprocessen var også uændrede, men fremgik nu af pkt.
10.3, 10.4 og 11.5. bestemmelsen om månedsvis regnskabsrapportering fremgik desuden
uændret af pkt. 8.4 i den nye fundats.
oversigt over ledelsessammensætningen i mco-fonden og mco
der er under sagen fremlagt en oversigt over de perioder, hvor bent alsø, frede ingolf kühl,
hans henrik lorents hjort, povl thue kristensen og allan bengtsen har siddet i bestyrelsen
og/eller direktionen i mco-fonden henholdsvis mco. af oversigten fremgår, at sammen-
                                                   - 10 -
sætningen af bestyrelserne i henholdsvis mco-fonden og mco i visse perioder var sam-
menfaldende, og at der i efteråret 2005 skete en stor udskiftning i mco-fondens og mco’s
bestyrelser.
bent alsø sad i bestyrelserne fra 1996 til efteråret 2005, mens hans henrik lorents hjort og
povl thue kristensen først kom til i efteråret 2005. allan bengtsen sad i bestyrelserne i 1½
måned i efteråret 2005 og var en del af direktionen fra september 2005. frede ingolf kühl sad
i bestyrelserne i mco-fonden og mco i perioden fra april 2000 til 2008.
pwc tiltrådte som mco-fondens revisor den 30. marts 1998 og som mco’s revisor den 7.
april 1998. pwc fratrådte som revisor i både mco-fonden og mco den 16. november 2006,
og blev afløst af deloitte statsautoriseret revisionspartnerselskab (herefter deloitte), som
herefter fungerede som revisor for mco-fonden og mco frem til påbegyndelsen af mco-
fondens likvidation i 2008.
de væsentligste begivenheder i årene 1984-2010
før 1984
der er ikke i sagen fremlagt regnskabsmateriale eller andre regnskabsmæssige oplysninger
for mco-fonden fra perioden før 1984.
af et referat af et bestyrelsesmøde i mco-fonden den 29. maj 1980, hvor traugott møller
deltog som bestyrelsesformand, fremgår følgende om den finansielle situation i mco-
fonden og mco:
          ”vi er ikke i nogen likviditetskrise.
          der var inden for bestyrelsen enighed om, at man skulle gøre, hvad gøres kan for at
          forbedre likviditeten i særdeleshed under hensyn til det høje renteniveau. forman-
          den gjorde bestyrelsen bekendt med, at der er disponeret særdeles uheldigt under
          hans bortrejse. der er købt ind i uansvarlige overdimensionerede mængder, som slet
          ikke står i forhold til relevante salgsmuligheder, – og dette uden at rådføre sig med
          den arbejdende formand for [mco-fondens] bestyrelse, men tværtimod fortiet resp.
          bagatelliseret fejldispositionerne generelt specielt på visse vareområder som skjorter
          og parkacoats.
          <
                                                  - 11 -
          det fremlagte regnskabsmateriale blev detailleret gennemgået, herunder prognose
          for resten af regnskabsåret og de 2 efterfølgende år, hvorefter iflg. såvel formandens
          som økonomidirektørens opfattelse firmaet igen skulle komme ind i sine gode gamle
          gænge, dog efterladende et formuetab, som baseret på [mco-fondens]/firmaets sæd-
          vanlige forsigtighed overfor alle relevante hændelser ikke vil give problemer, uanset
          at vi som bekendt indenfor samfundet kan imødese en stramning.
          <
          formanden er fast indstillet på, at [mco-fonden] skal ind i økonomiske sunde ba-
          ner, svarende til ordlyden i [mco-fondens] fundats og er i den grad overbevist om,
          at det vil lykkes <”
under dagsordenspunktet ”revisorens kommentar” henledte revisor for mco-fonden, i lyset
af den stedfundne negative udvikling, bestyrelsens opmærksomhed på likvidationsbestem-
melsen i fundatsen. traugott møller besluttede imidlertid at ”dispensere indtil videre” fra li-
kvidationsbestemmelse, og han ”fritog” i den forbindelse bestyrelsen for ethvert ansvar.
1984-1995
der er ikke under sagen fremlagt regnskabsmateriale for perioden 1984-1995. af et hjælpebi-
lag, der er gengivet på side 41-42 nedenfor, over mco-fondens økonomiske udvikling, som
der er enighed om mellem parterne, fremgår, at der i perioden 1984-1994 hvert år blev reali-
seret positive årsresultater, dog med undtagelse af 1992, hvor der blev realiseret et mindre
negativt resultat. egenkapitalen i mco-fonden steg tilsvarende i perioden, igen med undta-
gelse af 1992, hvor der indtrådte et mindre fald i egenkapital. ved udgangen af 1994 androg
mco-fondens egenkapital 242,7 mio. kr.
i 1995 udviklede driften i mco sig negativt, hvilket ved udgangen af 1995 resulterede i et
negativt årsresultat for mco-fonden på -72,2 mio. kr. og et fald i egenkapital, som herefter
androg 170,9 mio. kr. i efteråret 1995 fratrådte bestyrelserne i mco-fonden og mco, og nye
bestyrelser kom til. bent winston rasmussen, som også indtog en fremtrædende stilling i
tm-fonden, fratrådte samtidig som direktør i mco.
1996-1999
ved udgangen af 1996 realiserede mco-fonden på ny et negativt årsresultat, denne gang på
-33,2 mio. kr. i 1997 realiserede mco-fonden et positivt årsresultat på 2,1 mio. kr. denne
                                                    - 12 -
udvikling fortsatte i 1998 og 1999, hvor der blev realiseret positive årsresultater på 27,2 mio.
kr. og 20,6 mio. kr. i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 1999 (som er det
første årsregnskab, der er fremlagt i sagen) betegnede ledelsen resultatet på de 20,6 mio. kr.
som ”tilfredsstillende”. ved udgangen af 1996, 1997, 1998 og 1999 androg mco-fondens
egenkapital henholdsvis 137,3 mio. kr., 138,8 mio. kr., 166,0 mio. kr. og 186,7 mio. kr.
i februar 1996 tiltrådte bl.a. bent alsø som bestyrelsesmedlem i mco-fonden og i mco.
pwc afløste pr. 30. marts 1998 ernst & young som revisor for mco-fonden og pr. 7. april
1998 for mco.
i slutningen af 1999 vedtog ledelsen for mco-koncernen ”generel strategiplan 2000 – 2002”,
hvoraf bl.a. fremgår:
          ”2.5. generelle markedstrends
                mærkevarebutikker ejet/franchiset af producenter på de bedste beliggenhe-
                   der ser stigende omsætning.
                indkøbsforeninger udvikler en stigende andel af forretningernes varer.
                tekstiler sælges i øget omfang gennem dagligvarebutikker som føtex, metro
                   og obs.
                tekstiler sælges i stigende omfang gennem sportsbutikker, byggemarkeder,
                   tankstationer. brancheglidning er i fuld gang.
                mco’s traditionelle kunder er i tilbagegang.
                køb på lang termin mister andel af købet til fordel for køb på kort termin.
                mco er stærk på lang termin.
                internetsalg er endnu ikke slået væsentligt igennem, men må forventes at få
                   en betydning.
                markedet i dk er for lille til at opnå tilstrækkelige store serier og bred pro-
                   duktpalette. international afsætning er et must.
                hård konkurrence fra store udenlandske grossister på alle markeder (h&m,
                   zara og gap).
          <
          2.7. konkurrence på markederne
          <
          mco afdelingernes største konkurrence er reelt den generelle tendens, hvorved kun-
          demassen reduceres, fordi mco’s oprindelige kernekunder (typisk landdistrikter)
          reduceres kraftigt i antal, fordi handelen flyttes til bykerner, butikscentre og super-
          markeder. mco afdelingernes øvrige konkurrenter er mindre grossister, der har spe-
          cialiseret sig på enten dame-, herre- eller børnetøjsområdet.
          <
                                                    - 13 -
            2.12. detailbutikker
            drift af detailbutikker har i mco regi i det store og hele været en katastrofe. årsagen
            hertil er utilstrækkeligt vareflow fra mco og utilstrækkelig og ukvalificeret opfølg-
            ning ledelsesmæssigt.
            udviklingstendensen går indtil videre fortsat mod, at grossisterne opretter forretnin-
            ger, det sælger egne produkter, hvilket kan give en god følelse med markedet og dets
            behov samt sikkerhed i købsdisponeringen.”
strategiplanen indeholdt herudover mco-koncernens mål, strategier og handlingsplaner for
den næste 3-årige periode, herunder vedrørende mco’s forretningsafdelinger, udviklingen
af afdelingerne, internet, image, uddannelse, logistik og kapitalforhold.
2000
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 1999 forventede ledelsen for året
2000 ”et positivt resultat, der overstiger resultatet for 1999”.
af referat af bestyrelsesmøde i mco den 12. april 2000, som blev afholdt samtidig med års-
regnskabsaflæggelsen, fremgår imidlertid, at ledelsen allerede på dette tidspunkt ikke reg-
nede med, at overskuddet i 2000 ville blive bedre end i 1999, og at årsagen hertil bl.a. var, at
der var for mange krediteringer i alle afdelinger i koncernen, og at de beregnede avancepro-
center derfor var lavere end budgetteret.
på bent alsøs opfordring indtrådte frede ingolf kühl i bestyrelsen for mco-fonden pr. 12.
april 2000. bent alsø blev samtidig bestyrelsesformand i mco-fondens bestyrelse.
af referat af bestyrelsesmøde i mco den 25. maj 2000 ses, at de negative tendenser var fort-
sat siden sidste bestyrelsesmøde.
det fremgår af referat af bestyrelsesmøde i mco den 12. august 2000, hvor koncernregnska-
bet for 1. halvår 2000 blev drøftet, at bestyrelsen anså koncernregnskabet for ”meget skuffende
i forhold til budgettet”.
                                                   - 14 -
salget blev ikke forbedret i andet halvår og ved udgangen af 2000 realiserede mco-fonden
et negativt resultat på -14,2 mio. kr., hvilket i ledelsesberetningen for 2000-årsregnskabet blev
betegnet som ”ikke […] tilfredsstillende”. ved udgangen af 2000 var mco-fondens egenkapi-
tal faldet til 171,9 mio. kr.
spørgsmålet om likvidation af mco-fonden i lyset af likvidationsbestemmelsen i mco-
fondens fundats var ikke på dagsordenen på noget bestyrelsesmøde i 2000.
i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 2000 var der ikke af pwc taget forbehold eller i
øvrigt givet supplerende oplysninger vedrørende bestyrelsens overholdelse af mco-
fondens fundats.
2001
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2000 forventede ledelsen for året
2001 ”et positivt resultat …, der overstiger år 2000’s negative resultat”.
på et bestyrelsesmøde i mco-fonden den 10. august 2001 drøftede bestyrelsen halvårsstatus
på den økonomiske situation, og det blev i den forbindelse konstateret, at likviditeten, sam-
menlignet med budgettet, var stram og ville være det frem til oktober måned, hvilket bl.a.
skyldtes, at den oprindeligt budgetterede åbningsbalance ikke havde holdt stik og en mang-
lende indtjening i koncernen.
i referat af bestyrelsesmødet i mco den 25. oktober 2001 berettes om fortsatte økonomiske
udfordringer. mco-koncernen var i alle forretningsenheder trængt, og det så ikke ud til, at
nogen af divisionerne ville kunne realisere de oprindeligt budgetterede resultater, med und-
tagelse af datterselskabet peppercorn. dette skyldtes bl.a., at markedet var tilbageholdende,
og at salget hos mange af koncernens kunder ikke var tilfredsstillende.
i slutningen af 2000 havde mco indgået en 10-årig samarbejdsaftale med mærsk logistics
om mærsks overtagelse af mco’s lager- og logistikfunktion, og i bestyrelsesreferaterne af 10.
august 2001 og 25. oktober 2001 blev der første gang rapporteret om problemer med dette
                                                    - 15 -
samarbejde, herunder problemer med it-styresystemerne, og om mærsks manglende over-
holdelse af afleveringsfristen for projektet.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2001 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2001
realiserede et positivt resultat på 2,1 mio. kr. dette blev i ledelsesberetningen betegnet som
”ikke tilfredsstillende forventningerne taget i betragtning”. årsagen til det utilfredsstillende resul-
tat blev angivet til at være, at mco ikke havde levet op til sine planer og budgetter. ved ud-
gangen af 2001 androg mco-fondens egenkapital 173,6 mio. kr.
spørgsmålet om likvidation af mco-fonden i lyset af likvidationsbestemmelsen i fundatsen
var ikke på dagsordenen på noget bestyrelsesmøde i 2001.
der var ikke i revisionsprotokollat vedrørende årsregnskabet for 2001 af pwc anført nogen
kommentarer vedrørende bestyrelsens overholdelse af fundatsen for mco-fonden. i revisi-
onspåtegningen på årsregnskabet for 2001 var der heller ikke taget forbehold eller i øvrigt
givet supplerende oplysninger.
2002
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2001 var om forventningen til resul-
tatet for 2002 anført bl.a., at resultatet forventedes ”at blive væsentligt højere for så vidt angår re-
sultatet af kapitalandel i [mco] …”.
det fremgår af referat af bestyrelsesmøde i mco den 19. februar 2002 og referat af et fælles
bestyrelsesmøde for mco-fonden og mco den 16. april 2002, at der fortsat var problemer
med mærsk-samarbejdet, og at dette havde medført fejlekspeditioner og forsinkede leverin-
ger til kunder. det fremgår endvidere, at direktøren og hovedparten af de ledende medar-
bejdere i peppercorn var fratrådt og havde startet konkurrerende virksomhed. bestyrelsen i
mco-fonden var som følge heraf i gang med fusionsforhandlinger med den norske koncern,
conseptor, om en mulig fusion af conceptor med peppercorn.
                                                 - 16 -
om resultatet af de første tre måneder af 2002 er i referatet af bestyrelsesmødet den 16. april
2002 anført, at det var ”klart ringere end budgetteret”, bl.a. som følge af de forsinkede vareud-
leveringer. ledelsen forventede dog, at de sidste tre måneder af halvåret ville udvise ”positi-
ve budgetafvigelser, som stort set bør kunne udligne de første 3 måneders negative afvigelser”. or-
dreoptagelsen til andet halvår af 2002 forløb ifølge ledelsen desuden tilfredsstillende, og det
vurderedes, at der ville blive tale om en fremgang på mellem 12-15 % i forhold til året før.
på bestyrelsesmødet den 16. april 2002 drøftede bestyrelsen endvidere koncernstrategien for
de kommende år, og den 30. maj 2002 forelå ”det nye møller & co. – koncernstrategiplan 2003-
2005” udarbejdet af bent alsø og administrerende direktør holger madsen. af denne kon-
cernstrategiplan fremgår bl.a.:
          ”5.1     markedsmæssigt forventer vi følgende:
                   afsætning
                    tekstilforbruget i eu i enheder vil stagnere.
                    afsætningen fra kædebutikker vil overtage markedsandele.
                    afsætningen fra dagligvarebutikker, sportsbutikker og profilleverandø-
                       rer vil overtage markedsandele.
                    uafhængige specialbutikker vil miste markedsandele.
                    udviklingen vil være forskellig for dame-, herre- og børnetøj.
                    der vil fortsat være et betydeligt salg på termin.
                   <
                   priser
                    priserne pr. enhed vil falde, branchen vil holde samme avanceprocenter.
                       kunderne vil være prisbevidste.
                    en større andel af den samlede produktion vil finde sted i kina til lavere
                       enhedspriser.
                   konkurrence
                    kombinationen med uændrede solgte mængder og faldende priser samt
                       uændrede avanceprocenter vil give hele branchen et indtjeningspro-
                       blem.
                    en række detaillister og grossister vil formentlig få betydelige vanske-
                       ligheder.
                    kinas konkurrenceevne vil betyde at mange fortsættende grossister for-
                       mentlig skal mestre køb fra far east og de dertil knyttede logistikopga-
                       ver.
                    volumen, pris, produktmæssig markedspositionering og effektive salgs-
                       kanaler vil være afgørende konkurrenceparametre.
                                                   - 17 -
           5.2    hidtidige resultater
                  koncernens evne til at leve op til tidligere strategiplaner har varieret for de
                  enkelte målområder. nogle mål har været for ambitiøse og andre for be-
                  skedne. overordnet har koncernen bevæget sig i den rigtige retning, men
                  der udestår fortsat nogle års indsats, før koncernen fungerer tilfredsstillende.
                  <
           7      overordnede generelle strategier
                     fokus på lønsomhed og likviditet.
                     mco indbyder til samarbejder, hvor mco’s styrker kan bidrage til en
                      stærkere fællesejet virksomhed til fordel for partnere og mco.
                     vækst er en nødvendig konkurrenceparameter
                     decentraliseret ledelse og drift for etablering af dynamik og kreativitet
                     optimal udnyttelse af stordriftsposition på fælles servicefunktioner som
                      indkøb, logistik, finans, it m.v.
                     differentieret indgang til tekstilmarkedet
                     bevidstgørelse af forretningsenhedernes strategier, handlingsplaner og
                      økonomistyring
                     forøgelse af hele medarbejderstabens uddannelsesniveau
                     høj motivering for nye aktiviteter organisk udviklede eller tilkøbte
                     åben og ærlig information til interessegrupper – pålidelig og attraktiv-
                      samarbejdspartner – pleje af långivere
                     etablering af korpsånd – fit for fight attitude – mco skaber vindere”
herudover angav strategiplanen bl.a. ”indtjening og soliditet”, ”forandringsvillighed”, ”køb-
mandskab”, ”internationalisering af salget” og ”positionering for fremtiden” som fokusområder i
strategiperioden.
på bestyrelsesmødet i mco den 24. september 2002 konstaterede bestyrelsen, at omsætnin-
gen i mco ved udgangen af 2002 ville blive ca. 25 mio. kr. under det budgetterede. ifølge re-
feratet fra mødet skyldtes dette bl.a., at problemerne med mærsk-samarbejdet fortsat gjorde
sig gældende. det fremgår desuden af referatet, at mco var gået ind på det spanske marked
med alle mco-koncernens kollektioner. etableringen i spanien var sket ved, at mco havde
erhvervet 50 % af aktiekapitalen i et spansk importselskab, som fik navnet moller & co. spa-
in s.l. mco’s lokale samarbejdspartner, jan andersen, som var direktør i det spanske dat-
terselskab, ejede den resterende halvpart af aktierne i det spanske selskab. af holger mad-
sens forklaring fremgår endvidere, at det spanske selskab også påbegyndte aktivitet på det
portugisiske marked. det fremgår tillige af referatet, at der var opnået enighed om fusionen
mellem peppercorn og conseptor.
                                                - 18 -
fusionen mellem peppercorn og conseptor skete ved, at mco solgte aktierne i peppercorn
(samt aktierne i et andet mco-datterselskab, solid) til mco-fonden. aktierne i peppercorn
og solid blev i den forbindelse værdiansat til 150 mio. kr. mco-fonden indskød herefter
peppercorn- og solid-aktierne i conseptor som apportindskud mod at modtage 50 % af ak-
tiekapitalen i conseptor. i henhold til en aktionæroverenskomst indgået mellem mco-
fonden og fem norske mindretalsaktionærer i conseptor havde mco-fonden ret til at vælge
op til to medlemmer af bestyrelsen i conseptor ud af en samlet bestyrelse bestående af 5-7
medlemmer. aktionæroverenskomsten indeholdt også en bestemmelse om, at visse væsent-
lige beslutninger på generalforsamlingen i conseptor krævede enstemmighed. fusionen blev
gennemført pr. 1. oktober 2002. det blev i den følgende periode undersøgt, hvorvidt concep-
tor kunne børsnoteres på oslo børs, i første omgang dog uden held.
mco iværksatte i denne periode også en due diligence-proces vedrørende bertoni, som førte
til, at mco ultimo 2002 erhvervede halvdelen af aktiekapitalen i tekstilvirksomheden berto-
ni.
som følge af de delvise selskabserhvervelser vedtog mco-fondens bestyrelse på et bestyrel-
sesmøde den 24. oktober 2002 en ændring af mco-fondens fundats. mco-fondens advokat,
peter rønnow, skrev den 5. november 2002 til erhvervs- og selskabsstyrelsen med anmod-
ning om styrelsens godkendelse af fundatsændringen, herunder bl.a. en ændring af formåls-
bestemmelsen, således at mco-fondens formål blev udvidet til også at omfatte drift i delvist
ejede datterselskaber.
på et bestyrelsesmøde i mco den 3. december 2003 fremlagdes og godkendtes ”idéoplæg –
fremtidig organisation af mco”. idéoplægget indebar en decentralisering af mco-koncernen,
idet bl.a. divisionerne i mco skulle udskilles i selvstændige driftsselskaber.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2002 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2002
realiserede et underskud på den ordinære drift på -2,4 mio. kr. årets resultat endte imidler-
tid på et plus på 114,5 mio. kr., hvilket skyldtes fusionen af peppercorn, solid og conseptor.
                                                   - 19 -
i ledelsesberetningen anførtes om udviklingen i 2002 bl.a., at udviklingen i mco havde væ-
ret ”mindre tilfredsstillende for så vidt angår den ordinære primære drift”, hvorimod avancen på
salget af aktierne i peppercorn og solid havde været ”meget tilfredsstillende”. ved udgangen
af 2002 androg mco-fondens egenkapital 267,7 mio. kr.
spørgsmålet om likvidation af mco-fonden i lyset af likvidationsbestemmelsen i fundatsen
var ikke på dagsordenen på noget bestyrelsesmøde i 2002.
i revisionsprotokollatet vedrørende årsregnskabet for 2002 bemærkede pwc vedrørende be-
styrelsens overholdelse af fundatsen, at mco-fondens investeringer i 2002 i delejede datter-
selskaber ikke opfyldte fundatsens formålsbestemmelse om, at driften skulle ske i helejede
datterselskaber. revisionsprotokollatet indeholdt ikke i øvrigt kommentarer vedrørende be-
styrelsens overholdelse af fundatsen, herunder overholdelse af fundatsens likvidationsbe-
stemmelse. i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 2002 var der ikke heller ikke taget
forbehold eller i øvrigt givet supplerende oplysninger.
2003
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2002 forventede ledelsen bl.a. ”et po-
sitivt bidrag i 2003 fra samtlige sine investeringer i associerede virksomheder og dattervirksomheder”,
og et ”samlet positivt resultat for 2003”.
primo 2003 erhvervede mco halvdelen af aktiekapitalen i tekstilvirksomheden message.
korrespondancen med erhvervs- og selskabsstyrelsen om ændringen af fundatsens formåls-
bestemmelse fortsatte i 2003. den 13. februar 2003 anmodede styrelsen mco-fondens besty-
relse og pwc om en redegørelse for nødvendigheden af den foreslåede udvidelse af formå-
let. advokat peter rønnow fremsendte de anmodede redegørelser til styrelsen den 6. juni
2003.
frede ingolf kühl indtrådte i bestyrelsen i mco pr. 29. april 2003, således at han fra dette
tidspunkt, ligesom bent alsø, sad i bestyrelserne i både mco-fonden og mco.
                                                 - 20 -
i juni 2003 viste det sig, at der var problemer i det spanske datterselskab. af referat af besty-
relsesmøde i mco afholdt den 17. juni 2003 fremgår bl.a., at varelageret i spanien måtte ned-
skrives med op til 50 %, hvis varelageret skulle realiseres i 2003. det store varelager i spanien
var primært opstået, fordi der var foretaget overdisponeringer i forhold til salget, og fordi
der var accepteret betydelige ordreannulleringer fra utilfredse spanske kunder. derudover
havde der været forsinkede leverancer. ifølge referatet syntes det desuden ”åbenbart”, at bl.a.
forventningerne til salget havde været overvurderede. ledelsen besluttede at realisere vare-
lageret hurtigst muligt, og som følge heraf forventedes der nu et underskud i det spanske
selskab i størrelsesordenen 12 mio. kr. for 2003, hvortil kom et underskud i etableringsåret
2002 på ca. 5 mio. kr. bestyrelsen henstillede til direktionen omgående at kalde jan andersen
til møde i sønderborg og gennemføre foranstaltninger med henblik på at sikre, at jan ander-
sen ikke fremover alene kunne fastlægge procedurerne for salget til spanien.
af referat af bestyrelsesmøde i mco-fonden afholdt den 11. august 2003 fremgår, at pro-
blemerne forbundet med spanien-projektet endnu ikke var løst, og at varelageret i spanien
fortsat var for stort. allan bengtsen havde pr. 1. august 2003 bl.a. fået ansvaret for, at kom-
munikationen med den spanske ledelse nu blev ”ensartet og saglig begge veje”, og at leverin-
gerne af varer og kollektioner til de spanske kunder blev overvåget og overholdt. ledelsen
så fortsat ”et stort kundepotentiale i spanien”, og der var en forventning om, at ”omsætningen
kunne øges væsentligt i de kommende år.”
af samme bestyrelsesreferat fremgår, at mco-fonden fra anden halvdel af 2003 overgik fra
månedsvis til kvartalsvis regnskabsrapportering.
der rapporteres om fortsatte problemer med spanien-projektet på de efterfølgende bestyrel-
sesmøder i 2003. der blev også rapporteret om fortsatte problemer med mærsk-samarbejdet,
om end det dog med tilfredshed blev noteret, at mærsk i efteråret 2003 havde tilknyttet en ny
leder til distributionscenteret i århus, og at der var planer om at implementere en ny it-
systemløsning pr. 1. januar 2004.
                                                     - 21 -
på erhvervs- og selskabsstyrelsens anmodning fik bestyrelsen i mco-fonden i november
2003 udarbejdet ”brancheredegørelse for tekstil- og beklædningsbranchen”. brancheredegørelsen
var udarbejdet af poul erik jakobsen fra konsulentvirksomheden, pej-gruppen. poul erik
jakobsen konkluderer følgende i brancheredegørelsen:
         ”konklusioner
         med ovenstående in mente må man konstatere, at det at drive virksomhed i nutidens
         og den nære fremtids tekstil- og beklædningsbranche har forandret sig til det mere
         komplekse.
         hvor man tidligere kunne koncentrere sig om enten at være leverandør, grossist eller
         detaillist er det beviseligt de, der behersker hele værdikæden, der driver de bedste
         virksomheder og opnår de bedste resultater.
         det at kunne beherske hele værdikæden kræver mange, ofte modsatrettede, kompe-
         tencer i virksomheden. hvor man tidligere kunne fokusere sine kompetencer, skal
         der i dag både være topkompetence på indkøb, handel, design, logistik, produktion,
         markedsføring og teknik, detail, forbrugere og meget andet til stede.
         den mere komplekse markedssituation kræver også, at kompetencer, virksomheds-
         struktur og organisation er særdeles fleksibel. man skal så at sige kunne tilpasse både
         struktur og organisation – konstant, både formelt og reelt.
         hvis det er muligt at opkøbe virksomheder og kompetencer fuldt ejet, skal man kun-
         ne gøre dette.
         hvis det er muligt og betimeligt at opkøbe virksomheder og kompetencer i samar-
         bejde med andre virksomheder eller sammen med nøglepersoner, skal man kunne
         gøre dette.
         forretningsmulighederne i tekstil- og beklædningsbranchen flyder konstant og er
         blandt andet influeret af hvordan moden ser ud netop nu, og hvilke råvarer og pro-
         duktionskompetencer, der skal anvendes. skiftende ”overskrifter” i moden må tilsva-
         res af et yderst fleksibelt set-up, både hvad angår mennesker, struktur, kompetencer
         og organisation.
         skiftet til, at det er handelskompetencen, der er den bærende i en moderne tekstil- og
         beklædningsvirksomhed har betydet, at de ledere, der skal rekrutteres, er mere foku-
         seret på økonomiske resultater/bundlinje end produktions- og designresultater. dette
         medfører igen, at de rigtige mennesker, der både har talent og kompetencer til at stå i
         spidsen for en virksomhed, forlanger at blive medejere.
         det er beviseligt, at [mco] gennem de seneste 10-15 år har mistet mere end et dusin
         dygtige medarbejdere, som enten er blevet selvstændige eller hyret af konkurrerende
         virksomheder, hvor det var muligt at få delejerskab.
         muligheden for fleksibilitet i struktur og organisering af koncernen, herunder del-
         ejerskab, må derfor konkluderes at være essentielt, hvis man skal kunne tiltrække de
         rigtige personer og dermed fastholde og udbygge sin position i markedet.
         set i relation til en række af de formålselementer, som er beskrevet i [mco-fondens]
         fundats, må det derfor konkluderes, at adgang til etablering af delejerskab kan være
         et særdeles vigtigt instrument til at nå målene om ”til stadighed at befinde sig i en særde-
         les sund og økonomisk uafhængig position” og til at leve op til forpligtelsen ”til at konsoli-
         dere firmaet aktivt og udvide og udvikle det”.”
                                                    - 22 -
bestyrelsen indsendte brancheredegørelsen til erhvervs- og selskabsstyrelsen.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2003 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2003
realiserede et negativt årsresultat på -46,6 mio. kr., hvilket i ledelsesberetningen betegnedes
som ”meget utilfredsstillende”. ifølge ledelsesberetningen var den væsentligste årsag til dette
resultat et tab på ca. 37 mio. kr. som følge af mco’s indtrængning på det spanske marked.
ved udgangen af 2003 var mco-fondens egenkapital faldet til 230,8 mio. kr.
spørgsmålet om likvidation af mco-fonden i lyset af likvidationsbestemmelsen i fundatsen
var ikke på dagsordenen på noget bestyrelsesmøde i 2003.
i revisionsprotokollatet vedrørende årsregnskabet for 2003 bemærkede pwc igen vedrøren-
de bestyrelsens overholdelse af fundatsen, at mco-fondens investeringer i 2002 og 2003 i
delejede datterselskaber ikke opfyldte fundatsens formålsbestemmelse om, at driften skulle
ske i helejede datterselskaber. protokollatet indeholdt ikke i øvrigt kommentarer vedrørende
bestyrelsens overholdelse af fundatsen, herunder overholdelse af likvidationsbestemmelsen.
i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 2003 var der ikke taget forbehold eller i øvrigt
givet supplerende oplysninger.
2004
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2003 var om forventningen til resul-
tatet for 2004 bl.a. anført, at ledelsen forventede et ”positivt bidrag i 2004 fra samtlige sine inve-
steringer i associerede selskaber og datterselskaber”, og et ”samlet positivt resultat for 2004”.
erhvervs- og selskabsstyrelsen vendte i marts 2004 tilbage til mco-fonden vedrørende æn-
dringen af fundatsens formålsbestemmelse. styrelsen fandt, at udkastet til den nye bestem-
melse måtte ændres således, at det fremgik, at mco-fonden kun kunne drive virksomhed
gennem delejede datterselskab, hvis mco-fonden besad flertallet af aktierne og stemmeret-
tighederne i datterselskabet.
                                                    - 23 -
i brev af 1. juni 2006 til erhvervs- og selskabsstyrelsen svarede advokat peter rønnow, at
mco-fonden fortsat var interesseret i at kunne drive virksomhed gennem delejede datter-
selskaber uden at skulle eje flertallet af aktierne og stemmerettighederne i datterselskaberne,
og advokat peter rønnow foreslog i stedet, at mco-fonden blev sikret ved, at mco-fonden
fik vetoret eller væsentlig indflydelse på en række væsentlige beslutninger i datterselskabet. i
et brev af 6. juli 2004 meddelte styrelsen, at denne undtagelsesvist kunne acceptere, at driften
af mco-fondens virksomhed blev varetaget gennem datterselskaber, hvori mco-fonden
ikke ejede majoriteten, forudsat at mco-fonden på anden måde var sikret en væsentlig reel
indflydelse i selskabet, herunder at mco-fonden i en aktionæroverenskomst var sikret en
ret til at vælge et ”passende” antal bestyrelsesmedlemmer i datterselskabet.
efter at advokat peter rønnow den 20. august 2004 havde indsendt et nyt tilrettet fundats-
udkast til erhvervs- og selskabsstyrelsen, meddelte styrelsen den 23. september 2004, at fun-
datsændringen kunne godkendes, og at styrelsen derfor havde anmodet civilstyrelsen om
samtykke hertil.
ved brev af 21. oktober 2004 gjorde ernst & young på vegne af tm-fonden indsigelser over
for erhvervs- og selskabsstyrelsen mod ændringen af mco-fondens fundats ”for så vidt an-
går ændringer, der vedrører [mco-fondens] formål, eller ændringer, der vedrører [mco-fondens]
likvidation”. den 24. november 2004 sendte ernst & young tm-fondens indsigelser mod æn-
dringen til civilstyrelsen. ernst & young afholdt møde med erhvervs- og selskabsstyrelsen
vedrørende fundatsændringen den 26. november 2004. civilstyrelsen havde imidlertid alle-
rede den 5. november 2004 meddelt samtykke til fundatsændringen over for erhvervs- og
selskabsstyrelsen.
ved brev af 7. december 2004 meddelte erhvervs- og selskabsstyrelsen tilladelse til, at fun-
datsændringen kunne anmeldes. i den forbindelse oplyste styrelsen om tm-fondens indsi-
gelser og bemærkede bl.a., at ”det følger af vedtægten …, at fondsbestyrelsen har en særlig forplig-
telse til at likvidere [mco-fonden], hvis [mco-fondens] driftsresultater viser, at dens eksistensbe-
rettigelse ikke længere er til stede.” styrelsen indskærpede over for bestyrelsen, at den i forbin-
delse med beslutningen om vedtægtsændringen skulle tage stilling til, hvorvidt den påtænk-
                                                 - 24 -
te disposition kunne give anledning til overvejelser i relation til bl.a. fundatsens likvidati-
onsbestemmelse.
problemerne med spanien-projektet fortsatte igennem hele 2004. allan bengtsen, som efter
årsskiftet 2003/2004 var beskæftiget halvdelen af sin tid i malaga, redegjorde løbende på be-
styrelsesmøderne i perioden om situationen i spanien, herunder bl.a. om de store tab, som
mco havde realiseret ved salg af de ophobede varelagre samt om manglende omsætning.
jan andersen fratrådte som direktør i det spanske selskab i november 2004, og mco overtog
hans ejerandel af datterselskabet.
på bestyrelsesmøderne i 2004 rapporteredes der om tilfredshed med, at mærsk-samarbejdet
var begyndt at fungere bedre. det var også i 2004 lykkedes at børsnotere conseptor på oslo
børs, dog således at mco-fondens aktier blev noteret til en kursværdi, som lå 21 mio. kr.
under den bogførte værdi.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2004 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2004
realiserede et negativt årsresultat på -91,2 mio. kr., og at egenkapitalen derfor var faldet til
146,7 mio. kr. resultatet på den ordinære drift var negativt med 56,3 mio. kr. ledelsen be-
mærkede i ledelsesberetningen, at udviklingen i 2004 overordnet havde været ”meget util-
fredsstillende om end der også har været positive elementer”. der blev i beretningen berettet om
utilfredsstillende driftsudviklinger i mco, kidzone og first company, bl.a. som følge af la-
vere salg end forventet. om spanien-projektet bemærkede ledelsen, at tabet i spanien i 2004
udgjorde knap 38 mio. kr. aktiviteten var dog ifølge ledelsen nedbragt til et minimum og
ville ikke påføre koncernen tab af betydning i 2005 og fremover.
som i de forudgående år var spørgsmålet om likvidation af mco-fonden ikke på dagsorde-
nen på noget bestyrelsesmøde i 2004.
i revisionsprotokollatet vedrørende årsregnskabet for 2004 bemærkede pwc i relation til be-
styrelsens overholdelse af fundatsen, at investeringerne i delejede datterselskaber fortsat ik-
ke opfyldte fundatsens formålsbestemmelse. pwc noterede dog samtidig, at civilstyrelsen
                                                 - 25 -
nu havde givet samtykke til den påtænkte ændring af formålet. pwc påtalte endvidere bl.a.,
at bestyrelsen alene fik kvartalsvis rapportering, og ikke månedlig rapportering som krævet i
fundatsens pkt. 8.4. i det hele taget havde kvaliteten i den økonomiske rapportering i 2004
ifølge pwc ikke været ”på et tilfredsstillende niveau i forhold til den rapportering, der kan forventes
af en koncern af [mco’s] størrelse og kompleksitet”. revisionsprotokollatet indeholdt ikke kom-
mentarer vedrørende bestyrelsens overholdelse af fundatsens likvidationsbestemmelse.
pwc’s overvejelser om mco-fondens overholdelse af fundatsen fremgik desuden af pwc’s
arbejdspapir ”overholdelse af fundats”, der lå til grund for revisionsprotokollen. i dette doku-
ment var det nævnt, at tm-fonden havde rejst indsigelse mod ændringen af formålsbe-
stemmelsen, og at erhvervs- og selskabsstyrelsen på den baggrund havde bemærket over for
bestyrelsen, at det fulgte af fundatsens § 39, at bestyrelsen ”har en særlig forpligtelse til at likvi-
dere [mco-fonden], hvis [mco-fondens] driftsresultatet viser, at dens eksistensberettigelse ikke
længere er tilstede.” af arbejdspapiret fremgår ikke, om pwc forholdt sig til, hvorvidt mco-
fonden befandt sig i en likvidationssituation.
i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 2004 var der ikke taget forbehold eller i øvrigt
givet supplerende oplysninger.
2005
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2004 forventede ledelsen ”et mindre
positivt resultat for 2005”.
holger madsen fratrådte ved årsskiftet 2004/2005 som administrerende direktør for både
mco-fonden og mco.
den generelt dårlige udvikling i mco-fonden og dennes datterselskaber fortsatte i 2005. på
bestyrelsesmødet i mco den 22. februar 2005 drøftede ledelsen de dårlige resultater, og iføl-
ge mødereferatet spurgte frede ingolf kühl i den forbindelse, hvordan det kunne være, at
andre tekstilfirmaer kunne lave positive resultater, når mco ikke var i stand til det. hertil
svarede bent alsø, at der efter hans mening var tale om ”dårlig ledelse”. bent alsø stillede
                                                   - 26 -
endvidere spørgsmål ved, ”om der lå fornuftige forretningsplaner for de enkelte enheder”. han
konkluderede, at hvis de enkelte afdelinger ikke viste fornuftige resultater fremadrettet, måt-
te de lukkes. ifølge referatet mente bent alsø, at den negative udvikling generelt stod til at
vende for divisionerne.
om status på spanien-projektet fremgik af bestyrelsesreferatet, at salget af varer til spanien
gik for langsomt, og det var ”svært at se, at der indenfor en overskuelig periode kan komme så me-
get volumen, at driften bliver rentabel”. både allan bengtsen og regnskabschef henning nissen
gav på bestyrelsesmødet udtryk for, at aktiviteten i spanien burde lukkes. spanien-projektet
blev herefter lukket i løbet af 2005.
mco havde i første halvdel af 2005 kapitalproblemer. disse problemer blev bl.a. søgt løst
ved, at mco-fonden på den ordinære generalforsamling i mco den 30. maj 2005 tegnede
yderligere aktier i mco i forbindelse med en kapitalforhøjelse. mco-fonden tegnede i den
forbindelse nominelt for 10.000 kr. aktier til kurs 6.500 svarende til et indskud på 65 mio. kr.
på bestyrelsesmødet i mco-fonden den 24. juni 2005 fratrådte bent alsø som formand for
bestyrelsen og afløstes af frede ingolf kühl. bent alsø forblev menigt medlem af denne be-
styrelse og forblev også som menigt medlem af bestyrelsen i mco. på bestyrelsesmødet ved-
tog bestyrelsen i øvrigt endeligt den nye fundats. fundatsen blev den 12. juli 2005 anmeldt til
erhvervs- og selskabsstyrelsen.
på et bestyrelsesmøde i mco-fonden den 9. august 2005 fremlagdes og drøftedes ”redegørel-
se for mco gruppen” udarbejdet af bent alsø. af redegørelsen fremgår bl.a. følgende:
          ”udviklingen de seneste år og områder, hvor der er truffet uhensigtsmæssige beslut-
          ninger eller manglende effektivitet i opfølgning af strategiske beslutninger.
          udgangspunktet
          det gamle mco i sønderborg har overordnet set haft problemer med at tilpasse sig
          markedsudviklingen. konkurrenterne har været bedre til at læse markedsudviklin-
          gen og indrette sig derefter.
                                           - 27 -
markedsforholdene har været kendetegnet ved
        større markedsandele til kæde- og konceptbutikker.
        større salg i de større byer og faldende salg i de mindre byer.
        større salg af tekstiler i dagligvarehandelen.
        tilgængeligheden til vanskelige, oversøiske markeder for produktionen er
         blevet nem, således at stort set alle har kunnet foretage gunstige indkøb, uan-
         set virksomhedens størrelse.
disse udviklingstendenser har været til ugunst for mco, der havde sin styrke som
volumenleverandør af billige, generelle produkter uden branding.
internt har mco været en tung organisation med betydeligt vægt på administrative
systemer og mindre vægt eller evne til købmandskabet. mange ”købmænd” har for-
ladt virksomheden, og er blevet ledere i andre virksomheder eller har startet for sig
selv.
<
peppercorn havde sin egen organisation. selskabet var en succes og skabte hvert år
pæne overskud. disse positive resultater var grundlæggende med til at holde mco
oven vande.
<
grundlæggende var mco i sig selv ikke i stand til at tjene penge.
<
udvikling
logistikprojektet med mærsk gik udmærket på fragtsiden, hvorimod logistikcentret i
århus blev en katastrofe med forkert og for sent udsendte varer til følge. skaderne
har været betydelige for mco. gradvist er systemet i århus kommet til at fungere. i
perioden er mco-mængderne faldet væsentligt og kompleksiteten i en del af vare-
forsendelserne forøget i en grad, som mærsk ikke p.t. kan matche. mærsk kan således
kun anvendes med fordel for ca. 50 % af vareflowet i dag. årsagen til mærskprojektet
indledende fiasko og efterfølgende kun delvise succes skal søges i de to organisatio-
ners og måske især mco’s manglende evne til organisatorisk at handle et sådant
projekt.
<
udviklingen i divisionerne, herunder first company og kidzone, har været meget
skuffende og præget af tilbagegang. der har været flere forklaringer så som marke-
dets udviklingsretning, skader fra mærsk projektet, generel dårlig omtale af mco,
manglende kontinuitet i kollektioner mv. over tid har udviklingsretningen været
forskellig i de forskellige afdelinger, men det samlede billede er tilbagegang i omsæt-
ningen og forbedrede ba %.
i spanien er der tabt helt uforståelige store beløb. dette skyldes:
        partneren har haft for frie hænder og været inkompetent.
        manglende tilrettelæggelse af forretningsgange, administrative forretnings-
         betingelser tilpasset spanske forhold og logistik.
        manglende successiv tilpasning mellem omkostninger og salgsmuligheder.
                                                    - 28 -
                 påtagelse af driftsrisiko for conseptor salg.
                 og det vigtigste, manglende evne og vilje i mco til opfølgning og kontrol af
                  denne betydelige investering.
          <
          sammenfattende er det min opfattelse, at bestyrelsen har forholdt sig aktivt til at få
          mco til at blive en fremtidsorienteret koncern. en kombination af markedsudvikling
          og organisatorisk træghed og tradition har resulteret i, at det ikke er lykkedes grund-
          læggende at gøre mco til en rentabel virksomhed.
          i forhold til forrige krise i 1995-1997 er koncernens position væsentlig forbedret der-
          ved at
                 selskabet har en egenkapital af fornuftig størrelse
                 selskabet har en rimelig likviditet
                 selskabet har en ejendom, der er mere salgbar end hidtil, med et potentiale
                  for gevinst
                 [mco-fondens] bestyrelse har via transaktioner omkring peppercorn/solid
                  aktivt sikret et kapitalgrundlag, som den løbende drift derefter har sat over
                  styr
                 selskabets administration har ikke givet bestyrelsen korrekte oplysninger
                  omkring driftsudviklingen i 2004, hvorfor bestyrelsen ikke har kunnet reage-
                  re hurtigere, om end dette formentlig ikke ville gøre en væsentlig forskel på
                  driften men evt. på realisation af aktiver
                 bestyrelsen har haft for positive forventninger til organisationens evne til at
                  gennemføre den valgte strategi, samt for sent konstateret at koncernens ad-
                  ministrerende direktør ikke har haft styr på spaniensprojektet som aftalt.”
bent alsø foreslog i redegørelsen endvidere, at bestyrelsen i mco-fonden, bortset fra frede
ingolf kühl, som skulle repræsentere kontinuitet, trådte tilbage for at ”give plads til nye måder
at drive mco og derved skabe rentabel drift”.
på bestyrelsesmødet i mco-fonden den 9. august 2005 gennemgik bestyrelsen endvidere
mco-fondens økonomiske situation og konstaterede, at budgetterne var ”væsentligt dårligere
end forventet”, hvilket var overraskende, idet de var udarbejdet på et tidspunkt, hvor salg pr.
1. halvår var kendt. under dagsordenspunktet ”restrukturering af selskabet” redegjorde ad-
ministrerende direktør carsten dyberg og allan bengtsen desuden for deres arbejde med en
ny virksomhedsstruktur. de foreslog en sammenlægning af alle selskaber og afdelinger, så-
ledes at mco, i modsætning til den på daværende tidspunkt anvendte decentrale organisa-
tion, blev samlet i én virksomhed. bestyrelsen bad ledelsen om at fortsætte med denne re-
centralisering af mco. mco-fondens bestyrelse drøftede endvidere, om der skulle foretages
en realisation af mco, eller om der i stedet skulle gennemføres en rekonstruktion. bestyrel-
                                                     - 29 -
sen havde fået henvendelser fra potentielle købere af bl.a. kidzone, men vurderede, at den
ikke på det foreliggende grundlag kunne træffe beslutning om realisation af mco. det blev
desuden besluttet at tegne bestyrelsesansvarsforsikring, og at frede ingolf kühl skulle ind-
lede en ”normalisering” af relationerne til tm-fonden.
i september 2005 påbegyndtes udskiftningen af bestyrelserne i mco-fonden og mco. den
1. september 2005 udtrådte bl.a. bent alsø af begge bestyrelser. frede ingolf kühl fortsatte i
begge bestyrelser. han blev pr. 1. september 2005 bestyrelsesformand i mco, således at han
fra dette tidspunkt fungerede som bestyrelsesformand i både mco-fonden og mco. hans
henrik lorents hjort indtrådte pr. 1. september 2005 som bestyrelsessuppleant i mco-
fonden og som menigt bestyrelsesmedlem i mco. fra og med den 15. september 2015 fun-
gerede hans henrik lorents hjort som menigt bestyrelsesmedlem i mco-fonden (og ikke
kun som suppleant). allan bengtsen blev udnævnt som viceadministrerende direktør. pr. 15.
september 2015 indtrådte allan bengtsen også som medlem af begge bestyrelser, dog kun
indtil den 1. november 2005. i mco-fonden blev allan bengtsen erstattet af povl thue kri-
stensen den 1. november 2005.
den 29. september 2005 havde povl thue kristensen på opdrag fra frede ingolf kühl udar-
bejdet en redegørelse bl.a. om, hvorvidt tm-fonden ville kunne rette krav mod mco-
fonden eller mco-fondens bestyrelse i anledning af den manglende likvidation af mco-
fonden. af redegørelsen fremgår bl.a.:
          ”besvarelse
          <
          jeg hælder til den fortolkning, at det er nærliggende at forestille sig, at traugott møl-
          ler har gjort sig den forestilling, at han ville oprette en ”familiefond”, der skulle være
          almenvelgørende og/eller tilgodese hans efterkommere, og hvis formue skulle være i
          sikkerhed, mens den risikobetonede tekstilgrossistvirksomhed, der var hans er-
          hvervsmæssige livsværk, skulle videreføres i en selvstændig erhvervsdrivende fond,
          så længe det måtte være forretningsmæssigt meningsfuldt. han har så lavet den kob-
          ling i pkt. 11, at han har pålagt den erhvervsdrivende fonds bestyrelse ikke at sætte
          den erhvervsaktive og risikobetonede formue overstyr, men stoppe mens legen er
          god og overføre den resterende formue til den sikre og konservativt forvaltede fami-
          liefond.
                                                    - 30 -
           det må imidlertid samtidig erkendes, at mange vendinger og formulerede forskrifter
           i [mco-fondens] fundats ikke styrker en så gennemført stringent tankegang, men
           kan tages til indtægt for et langt bredere spillerum for bestyrelsen med hensyn til
           [mco-fondens] likvidering.
           <
           den realiserede udvikling i [mco] med underliggende selskaber m.v. fører til at
           fondsbestyrelsen må og skal tage aktiv og begrundet stilling til, om den finder, at den
           i fundatsen beskrevne situation er indtrådt, hvor [mco] skal ophøre med at eksistere
           under [mco-fonden] og tilsvarende tage stilling til, om [mco-fonden] skal ophøre
           med at eksistere.
           det må bero på en realistisk stillingtagen til realistisk beskrevne muligheder for at
           gennemføre en turn around, hvad bestyrelsens indstilling bør blive for så vidt angår
           [mco].
           <
           konklusion:
           <
           4.       bestyrelsen må gøre sig indgående overvejelser, om den finder den i pkt.
                    11.1. beskrevne situation opfyldt. resultatet af disse overvejelser må finde
                    udtryk i bestyrelsesprotokollen.
           anbefalinger:
           1.       bestyrelsen bør udfærdige en skriftlig redegørelse for de tiltag, der er gen-
                    nemført som følge af de eneste års utilfredsstillende resultatudvikling og
                    handlingsplan for de tiltag, der yderligere er besluttet/besluttes iværksat
                    f.eks. i form af en gennemarbejdet forretnings(udviklings)plan med tilhø-
                    rende gennemarbejdet budgetmateriale.
           2.       med dette værk bør bestyrelsen på et møde med fondsmyndigheden fore-
                    lægge sin opfattelse af situationen og drøfte sin indstilling til det videre for-
                    løb med fondsmyndigheden.
           3.       det anbefales at forlade den hidtil gældende praksis med fuldstændigt per-
                    sonsammenfald i bestyrelserne for [mco] og [mco-fonden]. et vist person-
                    sammenfald kan være gavnligt, men handlinger i selskabet bør ikke pr. au-
                    tomatik være accepterede i [mco-fonden].”
povl thue kristensens redegørelse blev drøftet på et bestyrelsesmøde i mco-fonden den 1.
november 2005. det hedder herom i referatet fra bestyrelsesmødet, at povl thue kristensen
på mødet gjorde opmærksom på fundatsens likvidationsbestemmelse og i den forbindelse
stillede spørgsmål ved, ”om den gamle bestyrelse kan stilles til ansvar for mco-fondens nuværen-
de situation”.
                                                  - 31 -
den 8. november 2005 færdiggjorde allan bengtsen en ny strategiplan kaldet ”kortsigtet stra-
tegi- og forretningsplan for 2006”. strategiplanen indeholdt en beskrivelse af ledelsens mål ved
udgangen af 2006, som bl.a. var rentabilitet samt produkt- og medarbejderudvikling. strate-
giplanen indeholdt endvidere en beskrivelse af, hvad der komplicerede selskabets nuværen-
de situation, og hvorledes ledelsen agtede at nå sine mål. derudover indeholdt strategipla-
nen en swot-analyse samt et budget for 2006-2008, der var opstillet under forudsætning af,
at det ville lykkes mco-fonden at sælge mco-fondens ejendom og bygningskompleks i
sønderborg.
i december 2005 modtog bestyrelsen et bud på ejendommen i størrelsesorden 125-140 mio.
kr., svarende til den værdi, hvortil ejendommen var blevet vurderet ved en i efteråret 2005
indhentet vurdering. det var et led i tilbudsvilkårene, at mco-fonden uopsigeligt i de første
syv år skulle leje den del af ejendomskomplekset, der blev benyttet af mco, dvs. ca. 40 % af
ejendomskomplekset. bestyrelsen underskrev en købsaftale, som bl.a. var betinget af er-
hvervs- og selskabsstyrelsens godkendelse.
i 2005 realiserede mco-fonden løbende sin beholdning af aktier i conseptor, og i slutningen
af 2005 solgte mco-fonden de sidste conseptor-aktier. mco-fonden solgte i løbet af 2005
også alle sine aktier i bertoni og message.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2005 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2005
realiserede et negativt årsresultat på -53,5 mio. kr., hvilket i ledelsesberetningen blev karak-
teriseret som ”endog meget utilfredsstillende”. ledelsen redegjorde for den iværksatte ”turn
around-proces” i efteråret 2005, som havde medført ”afvikling af tabsgivende markeder og pro-
duktområder”, ”bortskæring af alle aktiviteter, der ikke aktivt bidrager til bundlinjen”, ”meget skarp
fokus på produkter og produktudvikling”, ”fokus på omkostningssynergier”, ”ændrede indkøbskanaler
og logistikoptimeringer” og ”forbedring af likviditeten”. ved udgangen af 2005 androg mco-
fondens egenkapital 97,8 mio. kr.
i revisionspåtegningen på årsregnskabet havde pwc ikke taget forbehold eller i øvrigt givet
supplerende oplysninger.
                                                      - 32 -
2006
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2005 var om forventningerne til ”de
kommende år” bl.a. anført, at de sidste faser i mco’s ”turn around” ville blive afsluttet i løbet
af 1. halvår 2006 og derfor først ville få fuld effekt i driftsåret 2007. men resultatforbedringen
ville ifølge ledelsen være ”mærkbar” i 2006, om end der for 2006 stadig forventedes ”et nega-
tivt resultat og et positivt resultat i 2007, hvor alle de gode tiltag slår helt igennem”.
ved brev af 10. januar 2006 skrev povl thue kristensen på vegne af mco-fondens bestyrelse
til erhvervs- og selskabsstyrelsen med anmodning om, at styrelsen godkendte det påtænkte
salg af ejendommen i sønderborg. povl thue kristensen redegjorde for mco’s økonomiske
situation, og at den nye ledelse i såvel mco-fonden som i mco arbejdede på en omfattende
turn-around af koncernen, som blev skitseret nærmere. povl thue kristensen oplyste i den
forbindelse, at mco-fonden agtede at anvende en del af det provenu, der blev indvundet
ved ejendomssalget, til ”at styrke mco’s kapital- og finansieringsgrundlag” for derved ”at un-
derstøtte den igangværende turn around”.
erhvervs- og selskabsstyrelsen gav ved brev af 12. januar 2006 samtykke til ejendomssalget
under forudsætning af, at provenuet blev anvendt til at styrke kapital- og finansierings-
grundlaget for mco. styrelsen henledte samtidig bestyrelsens opmærksomhed på fundat-
sens likvidationsbestemmelse og ansvarsbestemmelsen i den dagældende § 44 i lov om er-
hvervsdrivende fonde.
på mco-fondens og mco’s fælles bestyrelsesmøde afholdt den 24. januar 2006 godkendte
bestyrelsen i mco-fonden salget af ejendomskomplekset. erhvervs- og selskabsstyrelsens
fremhævelse af fondsbestyrelsens ansvar i forbindelse med beslutningen og for mco-
fondens videreførelse og fundatsopfyldelse blev taget til efterretning. bestyrelserne gen-
nemgik endvidere budgettet for 2006. direktionen, som også deltog på mødet, fastholdt ”på
indgående forespørgsel” troværdigheden af den budgetterede omsætning. ligeledes fastholdt
direktionen – ”gået på klingen” – den budgetterede bruttoavance på 34,4 %. der blev på denne
baggrund budgetteret et resultat før skat på 2,5 mio. kr. for 2006. som sidste punkt på dags-
                                                     - 33 -
ordenen drøftede mco-fondens bestyrelse spørgsmålet om videreførelsen af mco. af refe-
ratet fra mødet fremgår herom bl.a.:
           ”fondsbestyrelsen er fuldt på det rene med koncernens aktuelt alvorlige, men dog
           ikke katastrofale, situation.
           <
           fondsbestyrelsen må se med største alvor på de driftsresultater, der er realiseret gen-
           nem de senere år. den siddende bestyrelse er af den opfattelse, at den ikke bærer no-
           gen del af ansvaret for de hidtil realiserede årsresultater, bortset fra den del af årsre-
           sultatet for 2005, som det har ligget i bestyrelsens magt at påvirke.
           fondsbestyrelsen udtaler tilfredshed med den hestekur og turn-around proces, der er
           sat i værk i mco. det vil være af afgørende betydning for bestyrelsens beslutning, at
           processen føres til ende, således at egenkapitalen ikke yderligere forringes, og at der
           over en kortere periode påvises yderligere resultatforbedringer.
           den siddende fondsbestyrelse har ”arvet” en særdeles utilfredsstillende økonomisk
           situation for koncernen. det er fondsbestyrelsens ansvar at forvalte formåls- og likvi-
           dationsbestemmelserne i den ”arvede” situation.
           fondsbestyrelsen må enten overbevise sig om, at koncernens nedtur er endt, og at
           udviklingen på kort sigt vendes til, at der skabes positive – og på mellemsigt – til-
           fredsstillende resultater, eller bestyrelsen må iværksætte den i pkt. 11 i fundatsen fo-
           reskrevne afvikling.
           på det foreliggende grundlag, dvs.
                        realiseringen af ejendomskomplekset og den likviditetstilførsel, der føl-
                         ger heraf
                        den gennemførte hestekur
                        turn-around processens indikationer, der peger i positiv retning
                        og i helt særlig grad tiltro til mco’s realisering af det i mco vedtagne
                         budget for 2006 <,
           besluttede bestyrelsen at videreføre [mco-fonden] og mco for nærværende. besty-
           relsen vil følge udviklingen nøje, og vil tage nærværende beslutning op til revurde-
           ring på hvert bestyrelsesmøde.”
den 6. marts 2006 blev bestyrelsen i mco hasteindkaldt til afholdelsen af et ekstraordinært
bestyrelsesmøde. viceadministrerende direktør, allan bengtsen, som deltog på mødet, orien-
terede om, at budgettet for den samlede omsætning i 2006 på grund af en fejlslagen kollekti-
on måtte reduceres fra 285 mio. kr. til i værste fald 230 mio. kr., hvilket ville føre til et nega-
tivt regnskabsresultat for 2006 på 16 mio. kr. bestyrelsen besluttede på den baggrund at af-
skedige den administrerende direktør, carsten dyberg, og udnævne allan bengtsen til ny
                                                  - 34 -
administrerende direktør i både mco-fonden og mco, hvilket fik effekt fra den 8. marts
2006.
på det fælles bestyrelsesmøde i mco-fonden og mco den 6. april 2006 blev der fremlagt et
nyt budget for 2006, som viste et negativt cash flow i mco i 2006. bestyrelsen besluttede på
den baggrund, at provenuet fra ejendomshandlen, på nær 10 mio. kr., skulle overføres til
mco.
efter mødet den 6. april 2006 sendte frede ingolf kühl en invitation til tm-fonden med an-
modning om, at der blev afholdt et orienteringsmøde mellem parterne. et sådan møde blev
afholdt den 22. juni 2006 med deltagelse af frede ingolf kühl og allan bengtsen fra mco-
fonden samt bent winston rasmussen og revisor bjarne bruun sørensen fra tm-fonden. af
referatet af det fælles bestyrelsesmøde i mco-fonden og mco den 8. august 2006 fremgår,
at tm-fondens repræsentanter på mødet den 22. juni 2006 bl.a. havde givet udtryk for, at de
mente, at bent alsø ”har handlet i egen interesse”, og at mco burde anlægge retssag mod bent
alsø. bestyrelserne besluttede dog, at der ikke skulle gøres mere i den forbindelse, fordi
”mco [ikke] har mulighed for at bevise noget i en eventuel sag, og en granskning af forholdene vil
være enormt omkostnings- og tidskrævende”.
på det fælles bestyrelsesmøde den 8. august 2006 blev der desuden gjort status på driften pr.
1. halvår 2006, og forventningerne til resten af 2006 og 2007 blev drøftet. resultatet for mco-
fonden forventedes for 2006 at blive på ca. -28 mio. kr. der blev endvidere udtrykt bekym-
ring for, at heller ikke 2007 ville give ”væsentligt overskud”. der var enighed i bestyrelserne
”om det alvorlige i situationen”, men med den ”begejstring, der er både blandt sælgerne og det øvri-
ge personale for både herre-, dame- og børnetøjskollektionerne”, blev det besluttet, at yderligere be-
slutningstagning skulle afvente, dels salget på modemessen i københavn den 10.-13. august
2006, og dels sælgernes ordreoptagelse hos kunderne de første uger ”på landevejen”. det blev
derfor besluttet at holde et ekstraordinært bestyrelsesmøde den 7. september 2006, hvor der
på baggrund af salgstallene og et udarbejdet budget for 2007 skulle træffes beslutning om:
                                                    - 35 -
          ”1. [mco] skal videreføres, og om der skal tilføres yderligere ansvarlig lånekapital.
          2. der skal rettes henvendelse til f.eks. en kapitalfond om at indtræde med kapital.
          3. virksomheden skal sættes til salg, samlet eller delt.
          4. der skal indledes samarbejde om fusion med en bestående tekstilvirksomhed.”
af referatet af bestyrelsesmødet den 7. september 2006 fremgår bl.a. om drøftelserne og den
beslutning, der blev truffet:
          ”< *budgettet+ for 2007 < viste et underskud på tdkk 13.704. med baggrund i den
          begejstring, som [allan bengtsen] på mødet den 8. august omtalte de nye kollektio-
          ner, der skulle danne grundlag for dels et stort salg på messen i august og dels til
          kunderne under sælgernes besøg måneden efter messen, udtrykte bestyrelsen stor
          skuffelse over indsalgstallene for 2007.
          <
          [povl thue kristensen] påpegede, at bestyrelsen nu var ude over at kunne lade an-
          svaret for virksomhedens og dermed [mco-fondens+ dårlige situation hvile på ”de
          gamle ulykker” fra den tidligere bestyrelse. nu er det alene vort ansvar at lade virk-
          somheden fortsætte eller ej.
          der var enighed om, at uanset om vi vælger at fortsætte driften af [mco] eller at vi –
          hvis vi ikke mener at kunne opfylde § 11 i fundatsen – vælger at sælge virksomhe-
          den, så skal virksomheden trimmes, så den allerede i 2007 vil kunne vise, at den for-
          mår at tjene penge.
          <
          bestyrelsens beslutning
          <
          [hans henrik lorents hjort] foreslog, at vi kunne køre parallelkørsel forstået på den
          måde, at vi trimmer virksomheden med henblik på at føre denne videre, samtidig
          med at vi sonderer mulighederne for salg af virksomheden, dog uden overilet at be-
          slutte salg. det blev af fondsbestyrelsen enstemmigt besluttet at iværksætte denne to-
          strengede strategi for at opfylde [mco-fondens] formålsbestemmelse og bestemmel-
          serne i § 11.
          <
          aktivitetsplan
          bestyrelsen var enig om at iværksætte følgende plan:
             1.  [allan bengtsen] udarbejder plan for trimning af virksomheden jf. scenarie 1
                 og 2. planen sendes til bestyrelsen for godkendelse på et telefonmøde.
                                                  - 36 -
             2.  [povl thue kristensen] kontakter erhvervs- og selskabsstyrelsen for et snarligt
                 møde. alle bestyrelsesmedlemmer deltager i dette møde.
             3.  [frede ingolf kühl] inviterer herefter tm-fonden til møde, hvor [allan bengt-
                 sen] og [povl thue kristensen] deltager. her meddeler vi vores plan, men også
                 at vi kører parallelkørsel.”
den 27. september 2006 blev der afholdt et nyt møde med tm-fonden, i hvilket frederik in-
golf kühl, allan bengtsen, bent winston rasmussen og bjarne bruun sørensen deltog. allan
bengtsen og frede ingolf kühl orienterede på mødet om mco’s generelle situation.
den 25. oktober 2006 blev der endvidere afholdt et møde mellem mco-fondens bestyrelse
og erhvervs- og selskabsstyrelsen. styrelsen fremsendte i forlængelse af mødet et brev af 6.
november 2006 til bestyrelsen med en opsummering af styrelsens vurdering af sagen. styrel-
sen bekræftede i brevet, at styrelsen var enig med bestyrelsen i, at mco-fondens situation
var omfattet af likvidationsbestemmelsen, og at bestyrelsen derfor skulle afhænde mco-
fondens datterselskaber samt likvidere mco-fonden. styrelsen udbad sig i den forbindelse
senest den 1. februar 2007 en redegørelse fra bestyrelsen om de handlinger, som bestyrelsen
havde gjort og påtænkte at gøre for at afhænde datterselskaberne og likvidere mco-fonden.
afslutningsvis henledte styrelsen på ny bestyrelsens opmærksomhed på ansvarsbestemmel-
sen i den dagældende § 44 i lov om erhvervsdrivende fonde.
mco-fondens bestyrelse drøftede erhvervs- og selskabsstyrelsens brev af 6. november 2006
på bestyrelsesmødet i mco-fonden den 8. november 2006. af mødereferatet fremgår, at be-
styrelsen tog de i brevet indeholdte pålæg til efterretning, og at bestyrelsen og direktionen i
øvrigt ville ”fortsætte uændret deres arbejde med at skabe et positivt driftsresultat i 2007, da dette vil
have afgørende indflydelse på prissætningen”. som led i bestyrelsens ”to-strengede strategi” blev
det besluttet at bede deloitte corporate finance om at udarbejde en værdiansættelse af
mco, som kunne danne grundlag for et salgsmemorandum.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2006 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2006
realiserede et negativt årsresultat på -42,9 mio. kr. det opnåede resultat blev i ledelsesberet-
ningen karakteriseret som ”stærkt utilfredsstillende”. ved udgangen af 2006 androg mco-
                                                    - 37 -
fondens egenkapital 49,5 mio. kr., således at egenkapitalen nu var negativ i forhold til
grundkapitalen på 60 mio. kr.
den 16. november 2006 var pwc fratrådt som revisor for mco-fonden og mco og afløst af
deloitte. deloitte konkluderede i sit revisionsprotokollat vedrørende årsregnskabet for 2006,
at mco-fondens bestyrelse i 2006 havde ageret i overensstemmelse med bestemmelserne i
fundatsen, og at årsrapporten for 2006 kunne aflægges som going concern. i deloittes revisi-
onspåtegning på årsregnskabet for 2006 var der ikke taget forbehold eller i øvrigt givet sup-
plerende oplysninger.
2007
i ledelsesberetningen for mco-fondens årsregnskab for 2006 var om udviklingen i 2007 og
2008 anført, at bestyrelsen forventede et driftsresultat på omkring 0 kr. for 2007 og et positivt
driftsresultat for 2008 og fremover.
der var i 2007 løbende korrespondance mellem mco-fondens bestyrelse og erhvervs- og
selskabsstyrelsen vedrørende spørgsmålet om salg af mco og likvidation af mco-fonden.
ifølge referatet fra et bestyrelsesmøde i mco-fonden den 7. februar 2007 bemærkede besty-
relsen på mødet, under dagsordenspunktet ”indberetning til eogs”, følgende:
          ”*hans henrik lorents hjort] spørger, hvorvidt det er bestyrelsens holdning, at der
          bruges omkring ½ år på at gøre virksomheden salgsklar? han foreslår i stedet for, at
          der etableres et nyt møde for gennemgang af regnskabet for 2006. der skal i den for-
          bindelse lægges stor vægt på de gode tiltag 2006 afspejler og hvad det har resulteret i.
          desuden skal der snakkes om forventningerne til 2007 og 2008 og vores tro på, at ud-
          viklingen fortsætter sin positive retning. hvis mco kan hente yderligere 6 mdr. til at
          dokumentere udviklingen foretrækkes dette frem for at bruge tiden til at gøre virk-
          somheden salgsklar. der skal vindes tid for at kunne vise, at trenden for årets første
          måneder fortsætter fremadrettet.
          [povl thue kristensen] udviser dog skepsis for, at eogs vil give den længere frist, på
          baggrund af fundatsens formulering om, at underskud skal medføre salg.
          det er vigtigt, at der overfor eogs konkretiseres, hvad den nye bestyrelse har gjort i
          løbet af det sidste års tid efter udskiftningen. eogs skal have en masse oplysninger,
          der dokumenterer, at virksomheden er på rette spor!”
                                                 - 38 -
efter dette bestyrelsesmøde skrev povl thue kristensen på bestyrelsens vegne til erhvervs-
og selskabsstyrelsen et brev af 1. marts 2006. i dette redegjorde povl thue kristensen bl.a. for
den fortsatte ”turn around” af mco-koncernen, som havde været ”særdeles barsk og kræven-
de”, men som efter bestyrelsens opfattelse havde vendt mco’s negative udvikling. povl
thue kristensen redegjorde endvidere for de tiltag, som bestyrelsen havde iværksat med
henblik på afhændelse af mco-fondens datterselskaber.
den 12. marts 2007 blev der afholdt et yderligere møde mellem bestyrelserne i mco-fonden
og tm-fonden. erhvervs- og selskabsstyrelsen anmodede ved brev af 20. marts 2007 om at
modtage en ny redegørelse for status på salget af datterselskaberne og likvidationen af
mco-fonden. på bestyrelsesmødet i mco-fonden den 28. marts 2007 bemærkedes om mø-
det med tm-fonden, at det var bestyrelsens fornemmelse, at der ikke var ”helt samme opbak-
ning, som fornemmelsen havde været efter tidligere møder”. af referatet fremgår endvidere, at der
var aftalt et møde mellem bestyrelsen i mco-fonden og erhvervs- og selskabsstyrelsen til
afholdelse den 16. april 2007.
den 11. april 2007 fremsendte povl thue kristensen på vegne af bestyrelsen i mco-fonden
en redegørelse til erhvervs- og selskabsstyrelsen. heraf fremgår bl.a. om salgsbestræbelser-
ne, at bestyrelsen i efteråret 2006 havde påbegyndt forhandlinger med to mulige købere, som
dog begge var endt resultatløse. disse forhandlinger havde ifølge bestyrelsen vist, at det var
”nytteløst at foretage en meningsfyldt afhændelse før en række forhold var afklaret”. af disse forhold
nævnes i redegørelsen bl.a. færdiggørelsen af værdiindikationen fra deloitte corporate fi-
nance.
den i redegørelsen omtalte værdiindikationsrapport konkluderede, at værdien af mco ved
udgangen af 2007 kunne vurderes til 50-70 mio. kr.
på bestyrelsesmødet i mco den 24. april 2007 orienterede povl thue kristensen om forløbet
af mødet med erhvervs- og selskabsstyrelsen den 16. april 2007. af bestyrelsesmødereferatet
fremgår bl.a., at erhvervs- og selskabsstyrelsen havde fastholdt, at mco skulle sælges, men
at styrelsen havde givet ”god tid … (6-9 mdr.)” til salget. det fremgår endvidere, at hans
                                                  - 39 -
henrik lorents hjort spurgte, om ”et positivt resultat for 2007 eller som minimum et nul-resultat
vil ændre eogs’ holdning til salg af virksomheden”, og at ”ingen i bestyrelsen kan/vil give et bud på
dette, dog giver [povl thue kristensen] udtryk for, at bestyrelsen vil slås for ikke at skulle”.
ved brev af 25. april 2007 anmodede erhvervs- og selskabsstyrelsen om en fornyet redegø-
relse for mco-fondens finansielle situation samt for status på afviklingen af mco-fonden
og dens datterselskaber.
på bestyrelsesmødet i mco-fonden den 26. juni 2007 drøftede bestyrelsen salgsbestræbel-
serne og rapporteringen herom til erhvervs- og selskabsstyrelsen. af referatet fra dette møde
fremgår, at hans henrik lorents hjort spurgte om, hvorvidt styrelsen kunne kræve yderli-
gere af bestyrelsen i forhold til, hvad der allerede var sat i gang, herunder eksempelvis om
bestyrelsen skulle kontakte en virksomhedsmægler. der var på mødet generel enighed i be-
styrelsen om, at man skulle afvente ”resultat af allerede igangsatte tiltag”.
den 22. august 2007 sendte povl thue kristensen en ny rapport til erhvervs- og selskabssty-
relsen, hvori han oplyste, at der hen over foråret og forsommeren havde været ført indgåen-
de forhandlinger om hel eller delvis overdragelse af mco-fondens selskaber, som dog var
endt resultatløse. dette skyldtes bl.a., at den potentielle køber ikke ville købe en virksomhed
”som endnu ikke havde kunnet dokumentere ændring til positiv drift”. povl thue kristensen oply-
ste endvidere, at der efter sommerferien var taget kontakt til nye potentielle købere. om for-
ventningen til 2007-resultatet oplystes, at forventningen fortsat var et nulresultat, ”men nu
dog med større sandsynlighed for negativ tendens end for positiv”.
på bestyrelsesmøderne i mco-fonden den 28. august 2007 og den 25. oktober 2007 rapporte-
redes om yderligere salgsdrøftelser med potentielle købere og investorer, herunder bl.a. ld
equity, glitnir bank, industriudvikling a/s og en sønderjysk investorgruppe. povl thue kri-
stensen rapporterede om disse drøftelser i sit brev af 25. oktober 2007 til erhvervs- og sel-
skabsstyrelsen. han oplyste i den forbindelse også om de likviditetsmæssige problemer, som
mco-fonden havde, herunder som følge af en forfalden skattegæld efter ejendomssalget på
ca. 9,3 mio. kr.
                                               - 40 -
der pågik i denne periode, sideløbende med salgsbestræbelserne og korrespondancen med
erhvervs- og selskabsstyrelsen, korrespondance mellem advokaten for tm-fonden og povl
thue kristensen på vegne af mco-fonden. den 24. september 2007 blev der afholdt endnu
et møde mellem disse parter i sønderborg.
i medio december 2007 modtog bestyrelsen økonomirapporteringen for november måned.
ifølge povl thue kristensens brev til erhvervs- og selskabsstyrelsen af 13. december 2007 vi-
ste denne rapportering et ”katastrofalt resultat for november”. årsagen til resultatet blev i bre-
vet forklaret med omfattende krediteringer for varer, som mco havde modtaget retur fra
kunder. krediteringerne skyldtes overvejende, at børnetøj produceret i indien var blevet
sendt retur fra kunderne på grund af berettigede mangelsindsigelser. povl thue kristensen
bemærkede i brevet, at mco’s kvalitetssikringsprocedurer havde svigtet, og at ”dette … me-
get vel [kan] blive enden på [mco] …”.
den 18. december 2007 svarede erhvervs- og selskabsstyrelsen, at det efter styrelsens opfat-
telse nu ikke længere var forsvarligt, at mco-fondens bestyrelse blot fortsatte forhandlin-
gerne om et salg af mco, uden at der blev etableret en formel betalingsstandsning eller ind-
givet konkursbegæring.
i slutningen af 2007 forsøgte allan bengtsen og brand manager anne munk truelsen sam-
men med en ekstern investor at stable et ”management buy-out” på benene. den 20. decem-
ber 2007 afgav de et betinget købstilbud på mco og en række andre driftsselskaber i kon-
cernen. en af betingelserne var, at der ikke blev anmeldt betalingsstandsning eller indgivet
konkursbegæring. i stedet blev der etableret en faktisk betalingsstandsning.
af årsregnskabet for mco-fonden for 2007 fremgår, at mco-fonden ved udgangen af 2007
endte med at realisere et negativt årsresultat på -65,9 mio. kr. ved udgangen af 2007 androg
mco-fondens egenkapital et minus på 16,4 mio. kr.
                                                 - 41 -
2008-2010
den 21. februar 2008 blev mco og de øvrige driftsselskaber i mco-koncernen med virkning
fra den 31. december 2007 solgt til allan bengtsen og anne munk truelsen. den kontante
købesum udgjorde 1.000 kr., men køberne overtog i forbindelse med overdragelsen samtidig
forpligtelser svarende til ca. 63 mio. kr., herunder bl.a. mco-fondens skattegæld på ca. 9,3
mio. kr. i relation til ejendommen i sønderborg.
i forlængelse af salget af mco søgte mco-fondens bestyrelse om erhvervs- og selskabssty-
relsens samtykke til, at mco-fonden trådte i likvidation. samtykke hertil blev givet den 9.
juni 2008.
den 18. juli 2008 indleverede tm-fonden stævning mod de sagsøgte i sagen.
den 21. august 2008 indledtes likvidation af mco-fonden. det fremgår af likvidationsregn-
skabet, at der ved likvidationens afslutning den 1. november 2010 var et likvidationsprovenu
på 52.582 kr., der i henhold til mco-fondens fundats blev overført til tm-fonden.
oversigt over mco-fondens omsætning, resultater og egenkapitaludvikling
der er i sagen fremlagt et hjælpebilag, som i hovedtal viser udviklingen i mco-fondens
(koncernens) omsætning, ordinære driftsresultat, årsresultat og egenkapital i regnskabsårene
1984-2007. af hjælpebilaget fremgår bl.a. følgende (noterne i hjælpebilaget gengives ikke):
           ”<
                 år            omsætning     ordinær drift  årets resultat   egenkapital
              1984-85        424,4 mio. kr.  25,6 mio. kr.  16,7 mio. kr.   73,7 mio. kr.
              1985-86        459,9 mio. kr.  37,1 mio. kr.  24,2 mio. kr.   97,8 mio. kr.
              1986-87        624,8 mio. kr.  70,1 mio. kr.  40,0 mio. kr.  137,9 mio. kr.
              1987-88        705,4 mio. kr.  62,5 mio. kr.  37,9 mio. kr.  175,8 mio. kr.
              1988-89        741,0 mio. kr.  23,6 mio. kr.  11,5 mio. kr.  187,2 mio. kr.
              1989-90        653,5 mio. kr.  16,1 mio. kr.  13,8 mio. kr.  201,0 mio. kr.
              1990-91        942,7 mio. kr.  29,6 mio. kr.  18,2 mio. kr.  219,2 mio. kr.
                1992           ikke oplyst   -1,7 mio. kr.  -7,6 mio. kr.  211,5 mio. kr.
                1993           ikke oplyst   16,6 mio. kr.  12,9 mio. kr.  224,5 mio. kr.
                                                   - 42 -
                 år            omsætning       ordinær drift    årets resultat    egenkapital
                1994         900,6 mio. kr.    31,7 mio. kr.    18,2 mio. kr.   242,7 mio. kr.
                1995         838,9 mio. kr.   -67,9 mio. kr.   -72,2 mio. kr.   170,9 mio. kr.
                1996         681,9 mio. kr.   -15,2 mio. kr.   -33,2 mio. kr.   137,3 mio. kr.
                1997         658,6 mio. kr.     2,4 mio. kr.     2,1 mio. kr.   138,8 mio. kr.
                1998         680,0 mio. kr.   -12,3 mio. kr.    27,2 mio. kr.   166,0 mio. kr.
                1999         735,4 mio. kr.    25,8 mio. kr.    20,6 mio. kr.   186,7 mio. kr.
                2000         781,5 mio. kr.    -3,8 mio. kr.   -14,2 mio. kr.   171,9 mio. kr.
                2001         754,8 mio. kr.     3,4 mio. kr.     1,6 mio. kr.   173,6 mio. kr.
                2002         520,0 mio. kr.    -2,4 mio. kr.   114,5 mio. kr.   267,7 mio. kr.
                2003         532,8 mio. kr.     3,3 mio. kr.   -46,6 mio. kr.   230,8 mio. kr.
                2004         461,2 mio. kr.   -56,3 mio. kr.   -91,2 mio. kr.   146,7 mio. kr.
                2005         313,9 mio. kr.   -36,3 mio. kr.   -53,5 mio. kr.    97,8 mio. kr.
                2006         207,0 mio. kr.   -50,5 mio. kr.   -42,9 mio. kr.    49,5 mio. kr.
                2007         167,1 mio. kr.   -49,0 mio. kr.   -65,9 mio. kr.   -16,4 mio. kr.
            <”
erklæringer vedrørende mco-fondens likvidationsværdi og markedsværdi
parterne har under sagen fremlagt en række erklæringer fra revisorer og andre valuarer in-
deholdende opgørelser af likvidationsværdien og markedsværdien af mco-fonden.
opgørelser af likvidationsværdien
tm-fonden har fremlagt en erklæring af 8. marts 2010 fra ernst & young, som indeholder en
opgørelse af likvidationsværdien af mco-fonden i perioden fra 2002 til 2006.
ernst & young skønner i erklæringen, at likvidationsværdien af mco-fonden var 130.613
t.kr. i 2002, 97.643 t.kr. i 2003, 51.992 t.kr. i 2004, -22.608 t.kr. i 2005 og -54.545 t.kr. i 2006.
ernst & youngs opgørelse er foretaget på basis af en koncernbetragtning.
i erklæringens sammenfatning anføres bl.a.:
           ”2. sammenfatning
           <
           samlet ses over perioden et umiddelbart fald i skønnet likvidationsværdi. i sammen-
           hæng hermed ses en skærpelse i hæftelsernes omfang samt øget pantsætning. dette
                                                   - 43 -
         ses bl.a. af en stigning i omfanget af skadesløsbreve med yderligere t.kr. 60.000 fra
         2002 til 2003, udvidelse af kautioner, pantsætning af aktier i conseptor asa fra 2003
         og – fra 2004 – pantsætning af aktier i datterselskaber og videre indgåelse af en facto-
         ring-ordning sidst i perioden.
         <
         vor vurdering af likvidationsværdi for de enkelte år er som nævnt forbundet med
         usikkerhed som følge af de foretagne skøn samt den anlagte koncernbetragtning. det
         er dog vor vurdering, at de skønnede likvidationsværdier, under de angivne forud-
         sætninger, er et rimeligt udtryk for aktivernes værdi og forpligtelsernes omfang.
         vor indgangsvinkel har ikke været, hverken at angive et ”best case” eller ”worst ca-
         se” scenario, men at angive et så objektiv udtryk for likvidationsværdien for de en-
         kelte år som muligt, baseret på skøn ud fra vores erfaring, forudsætninger og tilgæn-
         gelige informationer. det bemærkes, at de væsentligste usikkerheder kan relateres til
         aktivernes skønnede realisationsværdier og ikke størrelsen af de bogførte forpligtel-
         ser.”
om de nærmere skøn og forudsætninger, som ernst & young har foretaget i forbindelse med
opgørelsen af realisationsværdierne på de enkelte aktiver og passiver, fremgår bl.a.:
         ”<
                 ejendommene, som koncernen besidder i årene 2002 frem til afhændelse i
                  2005, har en bogført værdi på hhv. t.kr. 87.970 i 2002, t.kr. 82.662 i 2003 og
                  t.kr. 82.794 ved udgangen af 2004. set i lyset af at koncernen opnår en gevinst
                  på t.kr. 38.300 i forbindelse med afhændelse i 2005, må det formodes, at en
                  realistisk realisationsværdi i årene 2002 og 2003 som minimum vil svare til
                  den bogførte værdi med tillæg af markedsværdiregulering. for 2002 har vi
                  skønsmæssigt medtaget den potentielle merværdi med 25 % af avancen og
                  for 2003 med 50 %. for 2004 har vi i opgørelsen tillagt avancen på t.kr. 38.300
                  fuldt ud som udtryk for merværdien. vi har ikke fået oplyst skattemæssige
                  værdier, hvorfor vi ikke har beregnet og medtaget en eventuel skatteeffekt af
                  ejendomsavancen.
                 finansielle anlægsaktiver, dvs. associerede virksomheder, er skønsmæssigt
                  ansat til bogført værdi <
                  <
                 varebeholdninger er skønsmæssigt ansat til 50 % af kostprisen <
                  <
                 vi har i likvidationsopgørelsen ikke medtaget skatter, dels som følge af
                  manglende information omkring skattemæssige saldi, dels ud fra den be-
                  tragtning, at bl.a. anlægsaktiver samt ikke mindst varelager forventes realise-
                  ret til lavere værdier end bogførte værdier, hvorfor der for disse poster ikke
                  vil være tale om nogen avance, men derimod tab.”
                                                    - 44 -
ernst & youngs erklæring indeholder endvidere bl.a. en nærmere opgørelse for hvert år af
mco-fondens pantsætninger og eventualforpligtelser, herunder kautioner for associerede
virksomheder og datterdatterselskaber, selvskyldnerkautioner, skadesløsbreve med pant i
ejendomme, støtteerklæringer/tilbagetrædelseserklæringer, indeståelser for tilgodehavender,
finansielle instrumenter, leje- og leasingforpligtelser, remburser, solidarisk hæftelse for sam-
beskatning, garantier, nedlukningsomkostninger og dispositionsbegrænsninger.
som modsvar til ernst & youngs skønnede opgørelse af likvidationsværdien har sagsøgte 1-
5 indhentet og fremlagt en revisorerklæring indeholdende en alternativ opgørelse af de
skønnede likvidationsværdier af mco-fonden for årene 2002 til 2006. denne erklæring, der
er dateret den 4. november 2010, er udarbejdet af beierholm.
beierholm skønner i sin erklæring, at likvidationsværdien af mco-fonden, hvor varebe-
holdningen er medtaget til 50 % af bogført værdi, var 107.442 t.kr. i 2002, 19.574 t.kr. i 2003,
1.028 t.kr. i 2004, -44.031 t.kr. i 2005 og -81.388 t.kr. i 2006. hvor varebeholdningen er medta-
get til 25 % af bogført værdi, skønner beierholm, at likvidationsværdien var 82.219 t.kr. i
2002, 2.586 t.kr. i 2003, -11.505 t.kr. i 2004, -51.695 i 2005 og -87.536 i 2006.
beierholms opgørelse af likvidationsværdierne er ikke foretaget på koncernbasis, men der-
imod således at likvidationen tænkes gennemført ved en likvidation af de enkelte enheder i
koncernen ”nedefra og op”. herom fremgår bl.a. følgende i beierholms erklæring:
           ”opgørelsen af likvidationsværdi for årene 2002 - 2006 skal, for at give det retvisende
           billede af det netto likvidationsprovenu, der ved en likvidation af alle juridiske enhe-
           der i koncernen bliver efterladt i moderfonden, ske ved en opgørelse af den sandsyn-
           lige likvidationsværdi af den enkelte juridiske enhed med efterfølgende summation
           heraf.
           en sådan likvidationsberegning må forudsættes gennemført nedefra i koncernen, idet
           det ellers ikke vil være muligt at opgøre nettoaktiver i de overliggende lag af selska-
           ber og enheder i koncernen, som har investeret kapital i og/eller har mellemværender
           med de underliggende enheder respektive har afgivet pant, garantier og indeståelser
           til fordel for disse.
           ideelt set bør likvidationsopgørelsen omfatte en individuel opgørelse for samtlige
           enheder i koncernen. en sådan fuldstændig opgørelse har som følge af begrænsnin-
                                                    - 45 -
         ger i det foreliggende materiale ikke været mulig. opgørelsen angivet efterfølgende
         baseres på en individuel opgørelse for de 5 væsentligste enheder i < koncernen <
         <
         for [mco-fonden] var der i vidt omfang afgivet sikkerhedsstillelser, kautioner, in-
         deståelser for de i opgørelsen bearbejdede underliggende enheders forpligtelser, lige-
         som koncernens opbygning og interne samhandel i kombination med den forudsatte
         rolige likvidation efter vores vurdering bevirker en de facto påtagelse af ansvar for
         de underliggende enheders forpligtelser, således underliggende enheder med en ne-
         gativ likvidationsværdi hos den overliggende enhed må indregnes med denne nega-
         tive værdi i det omfang denne ikke allerede er afspejlet i den overliggende enheds
         balanceværdier.”
om de nærmere skøn og forudsætninger, som beierholm har foretaget i forbindelse med op-
gørelsen af realisationsværdierne på de enkelte aktiver og passiver, fremgår bl.a. følgende:
         ”de væsentligste usikkerheder knytter sig til aktivernes skønnede realisationsværdi-
         er, herunder særlig tilgodehavender og varebeholdninger, samt til størrelsen af even-
         tuelle yderligere afviklingsomkostninger vedrørende de udenlandske dattervirk-
         somheder for hvilke, der ikke i det efterfølgende et foretaget en individuel opgørelse
         af den skønnede likvidationsværdi.
         <
         de anvendte forudsætninger er i øvrigt følgende:
                 værdien af [mco-fondens] grunde og bygninger er indregnet til realisati-
                  onsværdi i 2005, idet den ifølge skattebilag for [mco-fonden] for året 2006
                  realiserede kontante salgssum for ejendommen på kr. 127.958.313 i 2006 for
                  årene 2002 til 2004 er indregnet ved indeksering i forhold til det af danmarks
                  statistik offentliggjorte prisindeks for ejendomssalg af rene forretningsejen-
                  domme. for året 2005, er udover den i regnskabet indregnede salgstransakti-
                  on som aktiv medtaget kr. 5.173.000, der indgår i 2006 regnskabet som efter-
                  regulering af ejendomssalget.
                  den som følge af ejendomssalget udløste skat er samtidig indregnet som
                  gæld fra og med 2002, idet den i 2006 udløste skat for årene 2002 til 2005 er
                  indregnet som udskudt skat, og beregnet som det faktiske skattebeløb for
                  2006 tkr. 9.289 reduceret med skatten af den værdiregulering hvormed ejen-
                  dommen i forhold til den faktiske kontante salgspris i 2006 er optaget som
                  aktiv for det pågældende år. den anvendte skattesats for de enkelte år var
                  dagældende selskabsskattesatser. for årene 2003 og 2004 er indregnet et skat-
                  tebeløb på tkr. 0, idet skat af værdiregulering af ejendommen i forhold til fak-
                  tisk salgspris i 2006 overstiger det faktiske skattebeløb udløst i 2006.
                 kapitalandele i dattervirksomhederne [mco], kidzone a/s, first company
                  a/s og itc ltd. hong kong er indregnet til den for disse selskaber for de re-
                  spektive år individuelt opgjorte likvidationsværdier baseret på samme for-
                  udsætninger som i øvrigt anvendt og anført her < øvrige dattervirksomhe-
                                                     - 46 -
                    der, bortset fra mco spain sl er indregnet til den i årsregnskaberne optagne
                    bogførte værdi.
                   dattervirksomheden mco spain sl blev etableret i 2003 og realiserede for
                    årene 2003 til 2005 et samlet tab for koncernen på tkr. 75.502. selskabet blev
                    afviklet allerede i 2004 og 2005 med betydelige tab på i alt tkr. 44.040 for disse
                    år, og er for årene 2003 og 2004 indregnet med hensyntagen til disse tab som
                    afviklingsomkostninger.
                   kapitalandele i associerede virksomheder, omfattende [mco-fondens] ak-
                    tiebesiddelser i conseptor asa, bertoni a/s, message a/s samt jardex fran-
                    chise a/s er optaget til værdier svarende til summen af de efter de respektive
                    regnskabsår af [mco-fonden] modtagne aktieudbytter og realiserede salgs-
                    summer for de pågældende aktiebesiddelser. der er således ikke for året 2003
                    taget hensyn til, at værdien af aktier i conseptor asa, alt andet lige, antage-
                    lig var lavere før conseptor asa’s børsnotering i 2004 end efter.
                   varebeholdninger er indregnet dels til en værdi af 50 % af bogførte værdier
                    af varebeholdninger og dels til en værdi af 25 % af bogførte værdier af vare-
                    beholdninger <
                    <
                   andre tilgodehavender er indregnet til bogført værdi bortset fra foretagen
                    nedskrivning for aktiverede ikke realiserede udviklingsomkostninger på
                    mærsk logistik projekt. <
                    <
                   leje- og leasingforpligtelse er medtaget til bogførte værdier, idet omfang dis-
                    se forpligtelser er noteoplyst som uopsigelige forpligtelser (ikke balanceførte
                    forpligtelser).”
ernst & young kommenterede på beierholms kritik i en supplerende erklæring af 14. marts
2011.
til kritikken af den metodemæssige opgørelse af likvidationsværdien anfører ernst & young
bl.a.:
           ”overordnet set er vi principielt enige i, at en opgørelse af likvidationsværdien ideelt
           set bør omfatte en individuel opgørelse for samtlige enheder i koncernen for hvert af
           de respektive år, idet en sådan tilgang ville kunne anskueliggøre rækkevidden af sik-
           kerhedsstillelser, garantier o. lign mellem de enkelte koncernforbundne selskaber.
           som anført i [ernst & youngs erklæring af 8. marts 2010]< er en af årsagerne til den
           valgte koncerntilgang, manglen på oplysninger for visse selskaber. <
           <
                                                    - 47 -
          samlet set er vi enige i, at den principielle metode bør være ’nedefra og op’, men be-
          mærker, at der ingen nævneværdige forskelle ses mellem [ernst & youngs erklæring
          af 8. marts 2010] og [beierholms erklæring af 4. november 2010] som kan tilskrives at
          være et direkte resultat af metodeforskellen. det er vores vurdering, at årsagerne til
          at der opstår forskel mellem likvidationsværdierne i henholdsvis [ernst & youngs
          erklæring af 8. marts 2010] og [beierholms erklæring af 4. november 2010] alene beror
          på skøn over realisationsværdier for aktiverne, skøn over afviklingsomkostninger
          samt vurderingen af omfanget af leje- og leasingforpligtelser. <”
til beierholms kritik af ernst & youngs skøn over værdierne af koncernens enkelte aktiver
og forpligtelser anfører ernst & young bl.a.:
          ”nedenfor kommenterer vi på de væsentligste forskelle mellem de to opgørelser.
          1. merværdi at grunde og bygninger. <
             <
             det af beierholm anvendte indeks over prisudviklingen for forretningsejendomme
             forudsætter, at ejendommen afhændes i 2006. realiteten er, at der indgås salgsafta-
             le vedrørende ejendommene den 21. hhv. 28. december 2005.
             hvis det lægges til grund, at indekset er et retvisende billede af prisudviklingen
             for årene, og omregnes det anvendte indeks, således at 2005 (salgsåret) sættes til
             100 %, så vil ejendommen skulle optages til hhv. 97,5 %, 91,5 % og 88,9 % af den
             realiserede salgssum for årene 2002 til 2005. denne opgørelse medfører en mer-
             værdi for ejendommene i forhold til vores opgørelse i [ernst & youngs erklæring
             af 8. marts 2010] på henholdsvis t.kr. 27.218, t.kr. 15.283 og t.kr -7.354 for 2002, 2003
             og 2004. vi har indarbejdet denne revurdering <
             <
             < [v]i [har] ikke indarbejdet skatteeffekten af ejendomssalget.
          2. merværdi af associerede virksomheder. associerede virksomheder er i beierholms
             opgørelse optaget til værdier svarende til summen af de efter de respektive regn-
             skabsår af [mco-fonden] modtagne aktieudbytter og realiserede salgssummer.
             konsekvensen af denne antagelse er, at koncernens aktiebesiddelse i conseptor
             asa nedskives med t.kr. 31.804 i anskaffelsesåret og med t.kr. 33.807 i 2004, uanset
             at selskabet i disse år generer overskud på t.kr. 28.990 hhv. t.kr 18.960 og i øvrigt er
             værdimæssigt vurderet af en uafhængig vurderingsmand i forbindelse med aktie-
             ombytningen i 2002. vi er ikke enige i, at nedskrivningen giver et rimeligt udtryk
             for likvidationsværdien i 2002. vi kan ikke på foreliggende grundlag vurdere en
             eventuel effekt for 2003.
          3. merværdi af investering i mco spain sl. investeringen er i beierholms opgørelse
             for 2003 indarbejdet med hensyntagen til driftstab, goodwill afskrivning såvel som
             afholdte afviklingsomkostninger, det vil sige de samlede omkostninger vedrøren-
             de investeringen, i hele ejerperioden. idet en andel af de i 2004 og 2005 afholdte
             omkostninger i det spanske selskab må anses for at være løbende drift, er vi ikke
                                           - 48 -
   enige i beierholms antagelse, idet sådanne omkostninger alene er en konsekvens
   af, at driften fortsættes og dermed ikke udtryk for afviklingsomkostninger. det
   bemærkes i øvrigt, at der separat er taget hensyn til afviklingsomkostninger i vores
   opgørelse i [ernst & youngs erklæring af 8. marts 2010].
4. merværdi af mærsk logistik projekt. i beierholms opgørelse nedskrives koncernens
   tilgodehavende vedrørende et logistik projekt med mærsk, idet dette projekt ende-
   ligt opgives i 2006. vi er principielt enige i denne regulering.
   <
7. indeståelse for tilgodehavende hos møller & co. spain optaget som forpligtelse. i
   [ernst & youngs erklæring af 8. marts 2010] har vi indarbejdet den forpligtelse som
   påhviler datterselskabet [mco] som følge at, at dette selskab indestår for pepper-
   corn a/s og solid a/s’ tilgodehavende hos møller & co. spain. denne forpligtelse
   er tilsyneladende ikke indarbejdet i beierholms opgørelse.
8. yderligere skatteforpligtelse. det fremgår, at beierholm i deres opgørelse af likvi-
   dationsværdien tager højde for visse skatteelementer. vi har ikke nærmere analy-
   seret reguleringen og har ikke taget skattemæssige forhold i betragtning i vores
   opgørelse <
   <
10. yderligere lejeforpligtelser. beierholm indregner værdien af ikke balanceførte leje-
   og leasingforpligtelser i det omfang disse forpligtelser i de reviderede årsregnska-
   ber respektive årsrapporter er noteoplyst som selskaberne respektive [mco-
   fonden] påhvilende uopsigelige forpligtelser. beierholm indregner alene sådanne
   forpligtelser i de fire datterselskaber, der behandles i opgørelse. i vores opgørelse
   er sådanne forpligtelser indregnet med 50 % af den oplyste totale forpligtelse for
   koncernen som helhed og omfatter derfor samtlige koncernens selskaber. det er
   vores opfattelse, at 50 % af den nominelle forpligtelse er et realistisk udtryk for de
   forpligtelser, som vil realiseres i forbindelse med en afvikling af koncernens aktivi-
   teter, idet det i en sådan situation vil være i lejers interesse at søge lejemålene gen-
   udlejet, ligesom dette også ofte vil være i udlejers interesse. vurderingen under-
   støttes endvidere af, at koncernen i forbindelse med arealoptimering i perioden ef-
   ter salget reducerede lejeforpligtelsen fra mio. kr. 50 til mio. kr. 25.
<
baseret på ovenstående kommentarer til de enkelte forskelle mellem de to opgørelser,
har vi revurderet vores opgørelse af den skønnede likvidationsværdi for så vidt an-
går de punkter, hvor vi principielt er uenige i beierholms opgørelse (punkterne 1, 2, 3
og 10 ovenfor), benævnt revurderet skønnet likvidationsværdi (ey) - 1 < tages end-
videre hensyn til de forskelle, hvori vi principielt er enige, kan likvidationsværdien
opgøres som vist < i linjen benævnt revurderet skønnet likvidationsværdi (ev) - 2.
opgørelserne af den skønnede likvidationsværdi kan herefter illustreres således:
                                                  - 49 -
                 [e&y’s erklæring  [b’s erklæring af 4. revurderet 1   revurderet 2
                 af 8. marts 2010] november 2010]       (ey)           (ey)
                 t.kr.             t.kr.                t.kr.          t.kr.
           2002  130.613           107.442              157.831        168.984
           2003  97.643            19.574               112.926        128.326
           2004  51.992            1.028                44.638         48.852
           2005  -22.608           -44.031              -17.435        -15.054
           2006  -54.545           -81.388              -54.545        -53.642
          <”
beierholm fremkom med bemærkninger hertil i en supplerende erklæring af 12. maj 2011.
beierholm kommenterer bl.a. på spørgsmålet om metodetilgang og på enkelte af de poster i
likvidationsopgørelserne, som der fortsat er uenighed om. beierholm fastholder i den for-
bindelse, at beierholms indregning af disse poster, som sket i beierholms første erklæring, er
mest realistisk.
deloitte har også fremlagt en erklæring, dateret den 11. maj 2011, indeholdende bl.a. kom-
mentarer til erklæringerne fra ernst & young og beierholm vedrørende opgørelsen af likvi-
dationsværdierne af mco-fonden. deloitte tiltræder beierholms kritik af den anvendte kon-
cerntilgang i ernst & youngs opgørelse, idet deloitte anfører, at der normalt anvendes en
”nedefra og op-betragtning” ved opgørelse af likvidationsværdier. deloitte er dog samtidig
enig i ernst & youngs synspunkt om, at “nedefra og op-betragtningen” i den foreliggende si-
tuation ikke nødvendigvis fører til en mere korrekt opgørelse, og at forskellen på de af ernst
& young og beierholm opgjorte værdier skyldes andre forhold end metodetilgang. deloitte
bemærker desuden, at både ernst & youngs og beierholms opgørelser viser en væsentlig ne-
gativ likvidationsværdi for 2006, hvor deloitte tiltrådte som revisor.
deloitte har endvidere udarbejdet og medtaget sit eget skøn over likvidationsværdierne ul-
timo 2006 for mco-fonden, mco, kidzone a/s og first company a/s. sammenfattende er
det deloittes konklusion, at der ikke ultimo 2006 kunne gennemføres en solvent likvidation
af mco-fonden uden et forudgående salg af datterselskaberne og frigørelse af mco-
fondens forpligtelser (som hovedsageligt udgjordes af en kautionsforpligtelse over for syd-
bank, huslejeforpligtelser samt indeståelser over for koncernvirksomhederne). deloitte anfø-
                                                     - 50 -
rer desuden, at det forhold, at deloitte godkendte, at årsrapporten for 2006 kunne aflægges
som going concern, er uden betydning for spørgsmålet om, hvorvidt mco-fonden kunne li-
kvideres solvent. der er ifølge deloitte tale om to forskellige metoder for måling af mco-
fondens aktiver og forpligtelser, og ifølge deloitte er der derfor ingen sammenhæng mellem
going concern-vurderingen og likvidationsværdivurderingen.
opgørelser af markedsværdien
tm-fonden har fremlagt erklæring af 8. marts 2010 fra ernst & young med beregninger af
mco-fondens (koncernens) markedsværdi for hvert af årene i perioden 2002-2007. ernst &
youngs beregninger tager udgangspunkt i discounted cash flow-metoden (dcf-metoden).
ernst & young vurderer i erklæringen, at mco-fondens markedsværdi løbende er faldet i
perioden. markedsværdien var 155-200 mio. kr. i 2002, 150-200 mio. kr. i 2003, 35-90 mio. kr. i
2004, 25-75 mio. kr. i 2005, 0-35 mio. kr. i 2006 og 0-30 mio. kr. i 2007.
i erklæringens sammenfatning anføres bl.a.:
          ”værdiintervallerne afspejler klart udviklingen i [mco-fondens] driftsaktiviteter
          mellem 2002 og 2007. i de første to år er der tale om en vanskelig periode i en ellers
          sund forretning. stærkt faldende omsætning og indtjeningsmarginer bidrager efter-
          følgende til et kraftigt fald i værdien i den efterfølgende periode, hvor forskellige for-
          søg på en turnaround ikke formåede at vende udviklingen. dette er på trods af et el-
          lers positivt marked, da man ud fra referencegruppen kan se en positiv udvikling i
          omsætningsvæksten og marginerne i markedet.
          vi har ikke haft information til rådighed, der muliggør en værdiansættelse af de as-
          socierede selskaber. disse er således indtegnet til bogført værdi. <”
til grund for ernst & youngs erklæring ligger bl.a. følgende ”overordnede antagelser”:
          ”dcf analysen generelt
          til hvert af værdiansættelsestidspunkterne har vi haft adgang til første års budget
          udarbejdet af ledelsen. det er dog ikke historisk lykkedes [mco-fonden] tilnærmel-
          sesvis at opfylde budgetterne, hvorfor vi ikke har anvendt disse som udgangspunkt i
          vores værdiansættelse. vi har i stedet taget udgangspunkt i en række referencesel-
          skaber <
                                                   - 51 -
         resultat- og balancefremskrivning
         <
         indtjeningsmarginer
                  udviklingen i ebitda- og ebit-marginen er fundet med udgangspunkt i en
                   mere omfattende referencegruppe, som består af nordiske tøjproducenter i
                   nogenlunde samme størrelsesorden og branche som [mco-fonden]. anta-
                   gelsen er, at såfremt [mco-fondens] drift svarer til driften i et gennemsnit-
                   ligt selskab, vil [mco-fonden] inden for en årrække kunne opnå de samme
                   marginer som referencegruppen. det er antaget, at det vil tage [mco-fon-
                   den] fem år at nå op på normalniveau.
         <
         peer group
                  de børsnoterede referenceselskaber er valgt ud fra factset-databasen og
                   krydschecket med selskabernes hjemmesider. udvælgelsen tog udgangs-
                   punkt i den geografiske placering (norden og tyskland) og branchen <
                  den anden referencegruppe, som også omfatter ikke-børsnoterede selskaber,
                   er fundet i amadeus-databasen med udgangspunkt i geografisk placering
                   (norden), størrelse og branche. gruppen blev efterfølgende udvidet manuelt
                   med oplysninger fra andre kilder samt en vurdering af alle selskabernes ak-
                   tiviteter <
         <
         risikotillæg
                  som følge af at [mco-fonden] og datterselskaberne er en unoteret organisa-
                   tion, vil disse være langt sværere at sælge end aktierne i noterede selskaber.
                   derudover står koncernen på alle værdiansættelsesdatoer i en situation,
                   hvor værdien kun kan skabes gennem en turnaround, hvilket for en mulig
                   køber vil gøre købet til en risikobehæftet investering. værdiindikationen vil
                   derfor blive justeret med et risikotillæg i afkastkravet i egenkapitalen < det
                   er vores vurdering, at et risikotillæg mellem 3-6 procentpoint vil være pas-
                   sende for selskaberne, set ud fra driftsøkonomien og risikoen i [mco-
                   fonden].”
som eksempler på virksomheder i den af ernst & young anvendte referencegruppe med
børsnoterede virksomheder kan bl.a. nævnes adidas ag, hugo boss ag, puma ag rudolf
dassler sport og ic company a/s. som eksempler på virksomheder i referencegruppen in-
deholdende også unoterede virksomheder kan nævnes bestseller a/s, gina trikot ab og
dressmann a/s. ernst & young konkluderer, at mco-fonden klarede sig markant dårligere
end markedsgennemsnittet i et ellers positivt marked.
                                                    - 52 -
pwc har udarbejdet erklæring af 3. januar 2011, som indeholder kommentarer til ernst &
youngs værdiansættelse. pwc er generelt enig med ernst & young i, at dcf-modellen er
den alment anerkendte metode til værdiansættelse af virksomheder, men efter pwc’s opfat-
telse har ernst & young anvendt dcf-modellen på en ”meget usædvanlig måde” ved værdian-
sættelsen af mco-fonden. pwc kritiserer generelt, at ernst & young ved anvendelsen af
dcf-modellen ikke har taget udgangspunkt i en konkret vurdering af mco-fondens histo-
rik og aktuelle markedsposition, ligesom pwc kritiserer, at ernst & young ikke har forholdt
sig til de forventninger til den fremtidige udvikling for mco-fonden, som ledelsen realistisk
set måtte have.
pwc’s væsentligste kritikpunkter af ernst & youngs analyse vedrører herudover ernst &
youngs valg af referencegruppe (peer-gruppe), ernst & youngs anvendelse og behandling af
data, ernst & youngs anvendelse af værdiansættelsesmetoder og estimering af afkastkravet.
pwc anfører bl.a.:
           ”valg af peer-gruppe
           det er ikke dokumenteret, at den valgte peer-gruppe er sammenlignelig med [mco-
           fonden], for så vidt angår markedsområde, markedsandel, positionering og strategi,
           og dermed heller ikke den forventede fremtidige værdiskabelse.
           <
           selvom man går tilbage til 1997, kan man således også konstatere, at [mco-fondens]
           gennemsnitlige indtjening over tre år (ebitda) aldrig har ligget over eller bare på
           niveau med det tilsvarende gennemsnit for den valgte peer-gruppe. <
           <
           anvendelse og behandling af data
           det kan konstateres, at der blandt den valgte peer-gruppe er en endog meget betyde-
           lig forskel i de enkelte virksomheders omsætningsvækst og indtjening. dette må ud
           fra en rent statistisk synsvinkel give anledning til stor bekymring, og det er samtidig
           et utvetydigt vidnesbyrd om, at sammensætningen af peer-gruppen ikke er hensigts-
           mæssig.
           < da [mco-fonden] ville tilhøre den dårligst indtjenende del af peer-gruppen, giver
           det ikke mening at sammenligne virksomheden med et gennemsnit af den samlede
           gruppe og samtidig forvente, at man uden videre kan opnå samme høje vækst og
           indtjening som de bedste.
           vi kan endvidere konstatere, at sammensætningen af den valgte peer-gruppe varie-
           rer betydeligt i analyseperioden, hvilket er stærkt inkonsistent og medfører en bety-
           delig usikkerhed i analysen.
                                        - 53 -
anvendelse af værdiansættelsesmetoder
ernst & young ønsker at beregne værdien af [mco-fonden], inklusive værdien af
associerede selskaber. måden, som man gør dette på, er ved at benytte dcf-modellen
på moderselskabet og tillægge den bogførte værdi af aktierne i associerede selskaber.
vi mener ikke, at denne metode er hensigtsmæssig og ej heller konsistent med det
faktum, at man bruger dcf-modellen til at fastlægge værdien af moderselskabet. <
såfremt man anvender dcf-modellen, vil det efter vores mening være mere konsi-
stent at anvende dcf-modellen på moderselskabet og på de frie cash flows fra ejer-
skabet af de associerede selskaber. <
estimering af afkastkrav
<
en meget væsentlig faktor i fastlæggelsen af afkastkravet er estimering af beta. beta
er udtryk for den såkaldte systematiske risiko, man som investor påtager sig ved at
investere inden for en bestemt branche eller type af virksomhed.
<
ernst & youngs metode til at estimere beta er helt sædvanlig, men man kan stille
spørgsmålet, om det er rimeligt at sammenligne [mco-fonden], der er en forholds-
vis lille virksomhed uden noget varemærke, med store virksomheder, der baserer de-
res aktivitet på globale og meget stærke varemærker.
efter vores opfattelse kan man i mangel på bedre godt anvende ernst & youngs peer-
gruppe, men man må i givet fald justere beta kraftigt i opadgående retning for at re-
flektere den noget større konjunkturfølsomhed og risiko, som en lille leverandør af
generiske produkter vil have.
ernst & youngs estimat af beta er dog forbundet med flere problemer.
for det første er forklaringsgraden i ernst & youngs analyse meget lav for visse ob-
servationer. <
når pwc analyserer beta, forkaster vi normalt betaværdier med en forklaringsgrad
på mindre end 15 %. i ernst & youngs analyse har kun to ud af syv observationer en
forklaringsgrad på mere end 15 % <
<
for det tredje er ernst & youngs analyse af beta helt udokumenteret, og vi har ikke
været i stand til at genskabe de betaværdier, som oplyses i ernst & youngs rapport.
< vores analyse viser, at den gennemsnitlige betaværdi (korrigeret for forskelle i sel-
skabernes gældsstruktur) for denne periode er 1,05, hvis man kun ser på observatio-
ner med en forklaringsgrad på 15 %. den opgjorte beta er således væsentligt højere
end ernst & youngs gennemsnitlige niveau på 0,76.
der er andre problemer i relation til opgørelsen af afkastkravet. ernst & young til-
lægger en særlig præmie på 3-6 % til afkastkravet for at reflektere aktiernes begræn-
sede omsættelighed og den krise, som selskabet befinder sig i. pwc er enig i, at der
                                                    - 54 -
          skal foretages en korrektion for disse forhold, men ser ikke, at ernst & young har væ-
          ret i stand til at dokumentere størrelsen af det anvendte tillæg.
          samlet set er det pwc opfattelse, at estimatet af afkastkravet er fejlbehæftet og unu-
          anceret, og at det anvendte afkastkrav burde være større.”
ernst & young kommenterede på kritikpunkterne i en supplerende erklæring af 14. marts
2011. om ernst & youngs valg af peer-gruppe samt anvendelsen og behandlingen af data er
anført bl.a.:
          ”i forbindelse med værdiindikationen, har vi til hvert af værdiindikationstidspunk-
          terne haft adgang til første års budget udarbejdet af ledelsen. ledelsens budgetter har
          været mere positive med henhold til udvikling i både omsætning og indtjening, end
          de budgetter vi har estimeret på baggrund af de generelle markedsforventninger <
          < i [ernst & youngs værdiindikation] vurderede vi således, at de fremlagte budget-
          ter fra ledelsen ikke var tilstrækkeligt retvisende og dermed ikke ville være udtryk
          for en forventet indtjening, der kunne opnås af den generelle markedsdeltager. vi
          kan derfor ikke tilslutte os pwc’s synspunkt om, at der foreligger et konkret og vel-
          dokumenteret budget, som kan anvendes til værdiindikation af [mco-fonden]. en
          anvendelse af ledelsens budgetter ville dog alt andet lige forøge værdien af [mco-
          fonden] i de respektive år.
          til at vurdere de forventede indtjenings- og omkostningsposter anvendte vi i stedet
          sammenlignelige selskaber og dermed generelle markedsforventninger til at fastsætte
          det forventede interne potentiale i overensstemmelse med stand-alone værdibegrebet.
          <
          [mco-fonden] er placeret i den dårligst indtjenende del at reference-gruppen, og
          dette påvirker direkte værdiindikationen, da vi har taget udgangspunkt i den histori-
          ske indtjening i fremskrivningen af [mco-fondens] pengestrømme. vi normaliserer
          indtjeningen over en årrække, således at [mco-fondens] indtjening på længere sigt
          afspejler et niveau, der forventes at kunne opnås af den generelle markedsdeltager.
          hermed sikres det, at de eksisterende generelle effektiviseringer og interne potentiale,
          som en generel køber på hvert af de seks værdiansættelsestidspunkter kunne opnå,
          er medregnet i opgørelsen af markedsværdien (stand-alone værdien) af [mco-fondens]
          aktier. dette er både en gængs og dokumenteret metode til værdiansættelse af aktier.
          vi kan derfor afvise pwc’s kritik, der virker misforstået og udokumenteret set i lyset
          af, at [mco-fondens] aktier er værdiansat på stand-alone basis.
          < årsagen til at alle selskaber < ikke er indeholdt i sammenligningsgruppen i alle
          årene skyldes <, at de ikke-indeholdte selskaber enten ikke har været eksisterende
          de enkelte år, eller også har data ikke været oplyst. det er således korrekt, at referen-
          cegruppens sammensætning varierer over tid, men da peer-gruppen har en så til-
          strækkelig størrelse og variation i sammensætning af selskaber, at gennemsnittet vil
          afspejle den generelle markedsforventning, vil det ikke medføre betydelig usikker-
          hed i værdiestimatet. vi kan derfor afvise pwc’s påstand om, at en varierende peer-
          gruppe skulle medføre betydelig usikkerhed i analysen.”
                                                    - 55 -
om den konkrete anvendelse af værdiansættelsesmetoderne anfører ernst & young supple-
rende bl.a.:
          ”i [ernst & youngs værdiindikation] indregnede vi de associerede selskaber til deres
          bogførte værdi. denne løsning er valgt, idet vi ikke har haft tilstrækkelig information
          til rådighed, der muliggør en værdiberegning af de associerede selskaber ud fra en
          hurtig og simpel tilgang. desuden finder vi antagelsen rimelig <
          pwc foreslår, at oplysninger om indtjeningen (ebit) fra hvert at de associerede sel-
          skaber tillægges indtjeningen i moderselskabet, da denne optræder som en særskilt
          post i regnskabet. pwc overser i denne sammenhæng, at oplysninger om finansielle
          rentebærende poster (indtægter og udgifter) samt kassebeholdning skal være oplyst,
          før der kan foretages en værdiansættelse af egenkapitalen.”
om ernst & youngs anvendelse af afkastkrav anfører ernst & young supplerende om de
delelementer, som er blevet problematiseret af pwc (fodnoter udeladt):
          ”5.1 valg af peer-gruppe og forklaringsgrad
          < på trods af et ønske om at have selskaber, som er perfekt sammenlignelige, er det-
          te i praksis som oftest meget svært. dette skyldes, at to virksomheder meget sjældent
          er helt identiske. derfor er man også nødsaget til at gå på kompromis i udvælgelsen.
          dette betyder også, at markant større selskaber (såsom adidas) indgår trods deres
          størrelse (dog afspejler de stadig risikoen i [mco-fonden] qua deres produkt- og
          markedsfokus).
          <
          der hersker ingen generel markedskonsensus vedrørende størrelsen af forklarings-
          graden, og derfor er der heller ingen statistiske studier, som konkluderer, at et niveau
          på 0,15 er udtryk for, at aktien er likvid, som pwc hævder. vi har i [ernst & youngs
          værdiindikation] anvendt et minimumskrav på 0,05 til forklaringsgraden(r2) af beta,
          selvom vi i ernst & young normalt anvender en forklaringsgrad på minimum 0,10.
          vi har sænket dette krav for at sikre, at den anvendte peer-gruppe består af et til-
          strækkeligt antal selskaber, der i gennemsnit er udtryk for [mco-fondens] risiko-
          eksponering. for at sikre en tilstrækkelig datakvalitet har vi undersøgt, at hver af ak-
          tierne, der anvendes i peer-gruppen, er likvide og handles dagligt og i tilstrækkelige
          mængder (volumen).
          opsummerende kan det sluttes, at det ikke medfører bias i den estimerede beta-værdi
          (og dermed risiko) at anvende varierende peer-gruppe, da krav til forklaringsgrad er
          med til sikre et solidt datagrundlag blandt de sammenlignelige selskaber, der anven-
          des til estimering at beta.
          <
                                                 - 56 -
          5.3 illikviditetspræmie
          i pwc’s skrivelse af 3. januar 2011 < stilles der spørgsmålstegn ved niveauet for den
          selskabsspecifikke præmie. <
          vi har baseret illikviditetspræmien på foreningen af statsautoriserede revisorers
          (”fsr”) anbefalinger, og som sanity check er lbbotson anvendt. fsr’s anbefalinger
          bygger på et empirisk notat, som pwc har udarbejdet i 2001, hvor præmien fastsæt-
          tes ud fra markedsværdien. i 2002 og 2003 udregnes markedsværdien for [mco-
          fonden] til henholdsvis dkk 185 mio., og dkk 186 mio. der er samtidig anvendt en
          illikviditetspræmie på henholdsvis 4 % og 3 %. dette afspejler anbefalingen fra fsr-
          notatet, eftersom der foreslås en præmie på 3-4 % ved markedsværdier mellem dkk
          50-250 mio. i 2004 anvendes 5 % og fra 2005-2007 anvendes 6 %. markedsværdierne
          for [mco-fonden] falder fra dkk 60 mio. i 2004 til dkk 0 mio. i 2007.
          <
          5.4 samlet afkastkrav
          vi er blevet opmærksomme på, at de estimerede beta-værdier for årene 2006 og 2007
          ikke er korrekt anvendt i beregningen at afkastkravet (”wacc”) for de to år. dette
          har særligt betydning for dcf-værdiestimatet for 2007, hvor wacc stiger grundet
          en højere beta-værdi. <”
på baggrund af de nævnte korrektioner i beregningen af den estimerede beta-værdi for 2006
og 2007, har ernst & young i sin supplerende erklæring af 14. marts 2011 genberegnet værdi-
indikationen for de pågældende år. dette har ført til en ændring af ernst & youngs vurde-
ring af mco-fondens markedsværdiinterval i 2007, som er faldet fra 0-30 mio. kr. til 0-25
mio. kr.
pwc er i sin supplerende erklæring af 11. maj 2011 fremkommet med en række yderligere
kommentarer til ernst & youngs supplerende erklæring af 14. marts 2011. pwc konkluderer
overordnet i sin supplerende erklæring, at ernst & youngs supplerende erklæring ikke har
bragt nye oplysninger frem, samt at ernst & young ikke ”på saglig og veldokumenteret vis” har
formået at imødegå den af pwc rejste kritik. ifølge pwc dokumenterer ernst & youngs sup-
plerende erklæring derimod, at ernst & youngs markedsværdianalyse er ”meget spekulativ og
meget løst funderet”.
af pwc’s supplerende erklæring af 11. maj 2011 med bemærkninger til ernst og youngs
supplerende erklæring af 14. marts 2011 fremgår bl.a. (fodnoter udeladt):
                                                   - 57 -
          ”ad. 3. valg af peer-gruppe og anvendelse og behandling af data
          <
          det kan i visse tilfælde være relevant at analysere en peer-gruppe, men forudsætnin-
          gen for en sådan analyse må være, at virksomhederne i peer-gruppen er sammenlig-
          nelige. problemet med den peer-gruppe, som e&y anvender, er netop, at den reelt
          ikke er sammenlignelig med [mco-fonden].
          [mco-fondens] historiske indtjening har i perioden forud for den periode som e&y
          lægger til grund for værdiansættelsen været markant under gennemsnittet for peer-
          gruppen, og der er intet, der taler for, at [mco-fonden] på noget fremtidigt tids-
          punkt skulle blive ligeså profitable som virksomhederne i peer-gruppen, hvilket net-
          op er præmissen for e&y’s analyse. derfor kan analysen ikke tillægges nogen værdi i
          forhold til en værdiansættelse af [mco-fonden].
          <
          ad 5.1 afkastkrav
          det er pwc opfattelse, at den peer-gruppe, som anvendes til estimation af beta, lige-
          som den peer-gruppe, der anvendes til at opstille fremtidigt cash flow, ikke er sam-
          menlignelig med [mco-fonden].
          beta peer-gruppen består som tidligere nævnt af meget store internationale mærke-
          vareproducenter, hvis strategi og indtjening ligger langt fra [mco-fondens].
          < men det er ikke blot sammenligningsgrundlaget, der halter. forklaringsgraden
          (r2) på beta (som er e&y’s risikomål) er på blot 0,05 eller 5 %. dette betyder, at beta
          kun forklarer den systematiske risiko med 5 %, hvilket er uacceptabelt lavt.
          <
          det er samtidig vigtigt, at holde sig for øje, at der er en klar sammenhæng mellem en
          lav forklaringsgrad og en lav beta. såfremt e&y havde frasorteret observationer med
          de ringeste forklaringsgrader, ville man estimere højere beta, dermed højere afkast-
          krav og endelig en lavere værdi.
          det skal sluttelig bemærkes, at det er i analysens første år (2002 og 2003), at man fin-
          der lave forklaringsgrader og lave betaværdier, og at det også er i disse år, at man
          estimerer værdien af [mco-fonden] meget højt.”
i deloittes erklæring af 11. maj 2011 er også indeholdt en række kommentarer til opgørelsen
af mco-fondens markedsværdi. af erklæringen fremgår bl.a.:
          ”3.3.1 anvendelsen af metode og behandling af data, herunder valg af peergruppe
          <
          som udgangspunkt anvendes ledelsens budgetter til brug for en værdiansættelse ba-
          seret på indkomstmetoden, men som valuar bør man forholde sig kritisk til den frem-
                                                 - 58 -
         lagte information. det kan derfor ikke antages, at ernst & young’s tilgang er meto-
         demæssigt forkert. det er et holdningsspørgsmål.
         det bemærkes, at ernst & young’s tilgang derfor medfører en lavere indtjeningsevne
         fremadrettet end ledelsens egne budgetter og dermed også en lavere going concern-
         værdi < pwc bemærker hertil, at koncernens gennemsnitlige ebitda over de sidste
         3 år siden 1997 ikke har været på niveau med peer-gruppens aktuelle gennemsnit.
         det understøtter ernst & young’s vurdering af, at det var nødvendigt at justere ledel-
         sens budgetter, da de var mere optimistiske end peer-gruppens performance.
         ligeledes findes hverken pwc’s eller ernst & young’s metodetilgang til værdiansæt-
         telse af de associerede virksomheder korrekt. værdiansættelse bør således så vidt
         muligt værdiansættes som moderselskabet ved indkomstmetoden.
         <
         3.3.2 estimering af afkastkrav, herunder betaværdier og illikviditetsdiscount
         < [d]er gælder forskellige niveauer for forklaringsgraden. ernst & young og pwc
         anvender imidlertid kriterier, der ligger under grænsen for et niveau, hvor betavær-
         dien kan anses for at være statistisk begrundet. alternative tidsserier eller metoder
         burde derfor overvejes. resultatet vil imidlertid næppe være væsentligt anderledes
         end det niveau, som pwc og ernst & young regner sig frem til.
         pwc anfører videre, at peergruppens betaværdi ikke kan anvendes på koncernen,
         idet der er tale om store selskaber med stærke brands mv. der er således en forskel
         mellem koncernen og den valgte peergruppe, hvilket skal inkluderes i værdiansæt-
         telsen. dette medtager ernst & young imidlertid også i værdiansættelsen ved at til-
         lægge en selskabsspecifik risikofaktor (illikviditetsdiscount), som investorer ikke vil
         kræve af den valgte peer-gruppe. ernst & young har derfor taget højde for denne kri-
         tik ved værdiansættelsen.
         som følge af, at der ikke kan udpeges en bedre peer-gruppe, må peergruppen kunne
         anvendes til beregning af beta, således som det er anført af både pwc og ernst &
         young. der skal dog justeres for selskabsspecifikke forhold, herunder størrelse i illi-
         kviditetsdiscounten.
         <
         deloitte mener, at ernst & youngs analyse er dokumenteret indenfor rimelighedens
         grænser for denne type værdiansættelser. for mindre selskaber er det svært at identi-
         ficere en identisk peer-gruppe. <”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af bent alsø, frede ingolf kühl, povl thue kristensen,
hans henrik lorents hjort, allan bengtsen, holger madsen, bjarne bruun sørensen, erling
lohse, heidi berggreen, jan thietje, jan nielsen, hans-jørgen knudsen, robin basse, anders
c. madsen og tinus bang christensen.
                                                 - 59 -
bent alsø har forklaret bl.a., at han er uddannet som statsautoriseret revisor. han har drevet
selvstændig virksomhed i 25 år og beskæftiger sig i dag primært som bestyrelsesmedlem i
egne virksomheder.
formuleringen ”end klare driftsresultater berettiger til” i likvidationsbestemmelsen mener han
skal læses i sammenhæng med de andre bestemmelser i fundatsen, herunder især formåls-
paragraffen om, at ”fondens primære formål er at fortsætte driften”. så længe der var mulighed
for at fortsætte virksomheden, skulle den fortsættes. et historisk underskud var derfor ikke
afgørende for, om man var i en likvidationssituation. det afgørende var snarere forventnin-
gerne til den fremtidige indtjening, og om der kunne rettes op på underskuddene.
i 1995 skete der en ændring af mco-koncernens organisation. sydbank havde på grund af
nogle alvorlige driftsmæssige underskud og ledelsesmæssige problemer sat mco’s ledelse
”stolen for døren”. det betød, at mco’s direktør, som også var direktør i tm-fonden, blev
bedt om at forlade mco, ligesom tm-fondens medlemmer i mco-fondens bestyrelse blev
bedt om at forlade denne. sydbank udvalgte herefter sine egne ledelsesmedlemmer.
på foranledning af holger madsen og med godkendelse fra sydbank indtrådte han i besty-
relserne for mco-fonden og mco i februar 1996. han gennemgik inden sin indtræden fun-
datsen med den daværende bestyrelsesformand i mco-fonden og fik oplyst, at tm-fonden
ikke havde givet udtryk for, at mco-fonden i stedet burde likvideres. han var således op-
mærksom på likvidationsbestemmelsen, men bestemmelsen blev ikke drøftet nærmere. han
går ud fra, at diskussionen om likvidationsbestemmelsen havde fundet sted i 1995, inden
han indtrådte i bestyrelsen. han har dog ikke set et bestyrelsesreferat fra mco-fonden, hvor
man tog stilling til likvidation. det var, på trods af at der var en stor egenkapital i mco, ikke
muligt at likvidere solvent. hvis det havde været muligt, ville sydbank have solgt virksom-
heden og fået sit tilgodehavende indfriet.
han synes, at bestyrelsen generelt var velfungerende i den tid, hvor han var ”ved roret”. i de
første tre år var bestyrelsen domineret af sydbank. det var en bestyrelse, som lavede krise-
                                                - 60 -
styring, organiserede ledelsen, så den kom i fornuftig drift, og solgte aktiver, herunder bl.a.
private jetfly og sommerlejligheder i udlandet. bestyrelsen reducerede i den periode balan-
cen og fik indfriet virksomhedens gæld til sydbank, som forblev virksomhedens bankfor-
bindelse. banken trak sig fra bestyrelserne, og mco-fonden og mco fik mulighed for selv
at sammensætte sine bestyrelser. det blev grundigt overvejet, hvordan bestyrelserne skulle
sammensættes. de enkelte bestyrelsesmedlemmer blev nøje udvalgt ud fra de faglige kom-
petencer, der var brug for. der var ikke tale om kammerateri.
han sad både i mco-fondens bestyrelse og i mco’s bestyrelse. i lange perioder var der helt
eller delvist personsammenfald i bestyrelserne. han overvejede ikke på noget tidspunkt, om
der var modstridende interesser mellem mco-fonden og mco. der var efter hans opfattelse
interesse- og skæbnesammenfald mellem de to enheder, eftersom mco-fondens midler var
bundet som udlån til mco og mco’s datterselskaber og som garantier og aktiekøb.
efter sydbanks tilbagetræden fra bestyrelserne, blev det en vigtig opgave at få en ny strategi
for virksomheden, og bestyrelserne begyndte derfor at arbejde med strategiplaner. formålet
med strategiarbejdet var at drive virksomheden i en mere tidsaktuel retning. et af de væsent-
ligste strategitiltag var en decentralisering af virksomheden. den meget topstyrede organisa-
tion havde haft svært ved at følge med tiden og skulle gøres dynamisk. medarbejderne skul-
le være købmænd, og der skulle ikke være så stor vægt på administration.
i 2000 besluttede bestyrelsen at lave et samarbejde med mærsk logistics. mærsk byggede på
aarhus havn en ny terminal med et pakhus beregnet til tekstil. mærsk og mco indledte her-
efter et samarbejde om at udvikle pakhuset i fællesskab. samarbejdet indebar, at mco altid
fik de bedste logistikpriser hos mærsk. mærsk-samarbejdet forløb desværre ikke tilfredsstil-
lende. dels levede mærsks it-systemer ikke op til forventningerne, dels var mco for dårlige
til at give de rette informationer til mærsk. mærsk-projektet ramte derfor mco’s omsætning
hårdt.
peppercorn var et datterselskab af mco, men havde en meget selvstændig ledelse og drift.
peppercorn var mco-koncernens mest driftssikre datterselskab. ledelsen i peppercorn be-
                                                - 61 -
stod af direktør viggo jensen, som reelt havde skabt peppercorn. i starten af 2002 opsagde
viggo jensen sit job sammen med de andre ledende medarbejdere i peppercorn, og umid-
delbart efter startede de konkurrerende virksomhed. peppercorns største kunde og afsæt-
ningskanal var den norske detailkæde, conseptor asa, og bestyrelsen skyndte sig at tage fat
i conseptor med henblik på at lave et samarbejde. dette førte til, at der i efteråret 2002 blev
lavet en fusion mellem peppercorn og conseptor. efter hans opfattelse var peppercorn ikke
noget værd, efter at ledelsen havde forladt selskabet. peppercorn kunne kun blive noget
værd sammen med conseptor. fusionen med conseptor var derfor ren gevinst på mere end
100 mio. kr.
bestyrelsen i mco-fonden gjorde sig i forbindelse med fusionen af peppercorn og consep-
tor overvejelser vedrørende fundatsen, og bestyrelsen ansøgte derfor erhvervs- og selskabs-
styrelsen om tilladelse til at ændre fundatsen, så mco-fonden kunne nøjes med delejerskab
i driftsselskaberne. efter hans opfattelse ville det have været alvorligt, hvis erhvervs- og sel-
skabsstyrelsen havde afslået fusionen og den gevinst, som var forbundet hermed, fordi
transaktionen på det tidspunkt ikke var i streng overensstemmelse med fundatsen.
i 2002 besluttede bestyrelsen at gå ind på det spanske marked. baggrunden for interessen for
det spanske marked var, at mco ønskede at finde andre afsætningskanaler for sine produk-
ter. divisionscheferne havde i spanien mødt jan andersen, som tidligere havde arbejdet for
den danske tekstilvirksomhed, b. young. jan andersen var bosat i spanien. alle divisions-
cheferne tog til spanien og gennemgik mulighederne, og der blev lavet en marketingsplan,
som tilsagde, at der var et fornuftigt marked i spanien. bestyrelsen besluttede derfor at indgå
et samarbejde om spanien med jan andersen.
salget til spanien udviklede sig ikke som forventet. en af grundene hertil var, at koordine-
ringen af salget ikke fungerede. varerne til det spanske marked, som skulle igennem mærsk-
varelageret i aarhus, blev forsinkede, hvilket førte til skuffede kunder, som herefter ikke øn-
skede at aftage varerne. der solgtes generelt også for lidt i spanien. samtidig viste det sig, at
jan andersen var utilregnelig. jan andersen snød med tallene. bestyrelsen blev opmærksom
på forholdet og prøvede at sætte en stopper for det. til sidst fik allan bengtsen til opgave at
                                               - 62 -
bruge halvdelen af sin tid i spanien med henblik på at rydde op, men da var skaden sket.
det var en katastrofe for mco. i 2003 tabte mco 37 mio. kr. på spanien, og tabet i 2004 var
ca. det samme. alt dette skete over en kort periode på 1½ - 2 år.
en af årsagerne til, at problemerne i spanien kunne opstå, var, at it-systemerne i spanien og
sønderborg ikke talte sammen. spanske varer kunne fremstå som solgte i systemet i sønder-
borg, selv om de faktisk ikke var blevet solgt. registreringen af varebeholdningen i spanien
fungerede heller ikke optimalt. lagerophobningen i spanien kom ikke frem ved aflæggelsen
af koncernregnskaberne, idet regnskabsførelsen i spanien ikke var tilfredsstillende. bestyrel-
sen reagerede, efter at den fik at vide, at der var problemer. bestyrelsen modtog på dette
tidspunkt alene økonomirapportering hvert kvartal. dette anså de dog for fuldt tilstrække-
ligt, da man i forvejen havde kendskab til 80-90 % af omsætningen, og da en månedlig rap-
portering ikke havde nogen selvstændig værdi. alle i bestyrelsen modtog de samme oplys-
ninger. han var selv i spanien to gange for at finde ud af, hvad der foregik. efter besøgene
besluttede bestyrelsen at fyre jan andersen. spanien-projektet blev herefter lukket ned. de
produktionsvarer, som var på lageret i spanien, måtte sælges for blot 1 eur pr. stk.
i 2004, da virksomheden realiserede et resultat på den ordinære drift på -56,3 mio. kr., over-
vejede bestyrelsen ikke, om man var forpligtet til at træde i likvidation. resultatet var præget
af, at udviklingen i spanien havde medført et tab på 37 mio. kr. selskabet havde en egenka-
pital på 146 mio. kr., hvilket i det store og hele svarede til den egenkapital, der var i 1995-
1996. fundamentet i 2004 var således ikke anderledes, end det havde været i 1995-1996. be-
styrelsen fokuserede på ”den lange bane” og på, om mco stadig havde indtjeningsevne.
hvis selskabet derimod havde realiseret et underskud på 50 mio. kr. i tre år i træk, ville sa-
gen nok have stillet sig anderledes.
i 2005 mistede sydbank igen tilliden til mco, og de blev derfor bedt om at skifte bank. con-
septor var på dette tidspunkt blevet børsnoteret, og i forbindelse hermed var nogle af aktier-
ne blevet solgt. da sydbank anmodede om betaling af 110 mio. kr., blev der efter drøftelse og
godkendelse fra sydbanks side solgt yderligere aktier, dels til nordmændene, og dels til hans
eget selskab a. w. hansen. herefter blev hele gælden til sydbank indfriet.
                                                 - 63 -
som følge af mco-fondens manglende uafhængighed af mco var det bestyrelsens opfattel-
se i hele perioden, hvor han var bestyrelsesformand, at mco-fonden ikke kunne likvideres
solvent, og at likvidationsbestemmelsen derfor ikke var aktuel. bestyrelsen bad dog ikke på
noget tidspunkt i perioden revisor om at beregne, om der var fri egenkapital i mco. efter
hans opfattelse mangler der i ernst & youngs og beierholms opgørelser af likvidationsvær-
dierne at blive taget hensyn til nogle eventualforpligtelser. for det første tager opgørelserne
ikke hensyn til en forpligtelse over for mærsk, med hvem mco havde indgået en kontrakt
for en 10-årig periode. for det andet mangler opgørelserne at tage hensyn til mco’s forplig-
telser over for leverandører, overfor for hvem mco havde givet bindende ordre på varer og
havde åbnet remburser. han er også uenig i den timing, der i beierholms opgørelse er lagt til
grund ved opgørelsen af værdien af conseptor-aktierne. disse aktier fik først en værdi i
2004, da aktierne blev børsnoteret og dermed kunne sælges. værdien af aktierne skal derfor
først medtages i 2004 i opgørelsen af likvidationsværdien, og ikke allerede i 2002. efter hans
opfattelse kunne mco-fonden derfor heller ikke i 2002 være blevet likvideret solvent. det
var hans opfattelse, at der i hele perioden blev foretaget en løbende og hensigtsmæssig øko-
nomirapportering.
hvis han betragter sin egen periode som medlem af bestyrelsen, så trådte han til i 1996, hvor
mco havde en stor bankgæld, dårlig indtjening og formentlig en likvidationsværdi, som var
negativ. han afleverede i 2005 en virksomhed, der næsten var den samme, dog med den for-
skel, at virksomheden ikke længere havde nogen bankgæld. i og med at bankgælden til syd-
bank var ”klaret af”, meddelte han, at han nu gerne ville udtræde af bestyrelsen. den gamle
bestyrelses decentraliseringstanke havde ikke virket, og der var brug for nye kræfter. han
skrev ”redegørelsen for mco gruppen” af 9. august 2005 med henblik på at analysere, hvorfor
det ikke var gået bedre. med formuleringen i redegørelsen ”grundlæggende var mco i sig selv
ikke i stand til at tjene penge” har han formentlig ment, at resten af mco havde haft svært ved
at tjene penge efter, at ledelsen i peppercorn forlod selskabet i 2002.
frede ingolf kühl har forklaret bl.a., at han har en merkonom-uddannelse i afsætning, en hd
i økonomisk styring og nogle handelsfaglige eksamener. han drev oprindelig engrosvirk-
                                               - 64 -
somhed, men var senere bl.a. forstander på ribe handelsskole og direktør på sønderborg
handelsskole.
han var medlem af mco-fondens bestyrelse fra april 2000 til påbegyndelsen af likvidatio-
nen i 2008 og medlem af mco’s bestyrelse fra april 2003 til påbegyndelsen af likvidationen.
det var ikke forbundet med habilitetsproblemer, at der var delvist sammenfaldende besty-
relser i mco-fonden og mco. de sidste 3-4 år var der i hvert fald sammenfaldende interes-
ser mellem mco-fonden og mco, når henses til den situation, som mco befandt sig i, og
når henses til mco-fondens formålsparagraf om at skulle drive og understøtte mco. han
så heller ikke noget problem i, at bent alsøe på et tidspunkt købte en option på aktier i con-
septor asa, da købet og værdiansættelsen var godkendt af sydbank.
bestyrelserne var velfungerende i hans tid, og bestyrelsesarbejdet blev taget meget alvorligt.
bestyrelserne havde et ordentligt grundlag for de beslutninger, som blev truffet, også med
hensyn til budgetteringen og økonomirapporteringen. økonomirapporteringen var i starten
kvartalsvis og månedsopdelt, hvilket var i strid med fundatsens ord. i slutningen var øko-
nomirapporteringen dog månedlig.
da han i 2000 indtrådte i mco-fondens bestyrelse, gennemgik han likvidationsbestemmel-
sen i fundatsen, men han fandt ikke, at det var nødvendigt at forholde sig til denne bestem-
melse. likvidationsbestemmelsen skal ifølge ham læses i sammenhæng med formålspara-
graffen og skal læses ”på den lange bane”.
på trods af, at mco i 2004 genererede et meget stort underskud, var man heller ikke på dette
tidspunkt i en likvidationssituation. der var to årsager til dette underskud, dels mærsk-
projektet og dels spanien-projektet. bestyrelsen mente, at disse problemer var forbigående.
bestyrelsen fik afsluttet spanien-projektet og besluttede at køre virksomheden videre. han
mener, at bestyrelsen havde et kvalificeret grundlag for denne beslutning.
                                                - 65 -
den nye bestyrelse kom til i efteråret 2005. som ny formand fandt han det naturligt at få fast-
slået forståelsen af fundatsen, og han bad derfor poul thue kristensen om at udarbejde nota-
tet af 29. september 2005. det var dog fortsat uklart, hvornår man var i en ”pkt. 11 situation”.
bestyrelsesmødet afholdt den 24. januar 2006 betragtede han som et meget vigtigt møde. be-
styrelsen anså situationen på dette tidspunkt for at være meget alvorlig, dog ikke katastrofal.
bestyrelsen troede fortsat på fremtiden og på, at den igangsatte ”turn-around”-proces ville
give et positivt resultat, og bestyrelsen besluttede derfor at køre virksomheden videre. revi-
sionen deltog ikke i møder hos mco-fonden, men han har løbende holdt møder med reviso-
rerne, og de har da drøftet forskellige forhold, dog ikke spørgsmålet om likvidation.
i foråret 2006 blev der etableret kontakt til tm-fonden. bestyrelsen i mco-fonden tog selv
fat i tm-fonden, da man ønskede at holde tm-fonden orienteret og få tm-fondens gode
råd og idéer til, hvordan man skulle klare den situation, som mco var i. der blev i perioden
afholdt 3-4 møder med tm-fonden.
på bestyrelsesmødet den 7. september 2006 introducerede bestyrelsen idéen om den toled-
dede strategi. mco-fonden var på dette tidspunkt i en situation, som var ”pkt. 11-latent”.
bestyrelsen kunne godt se, at den på et tidspunkt blev nød til at likvidere mco-fonden, men
samtidig skulle mco gerne opnå et så godt resultat, at tm-fonden ville få et bidrag til slut
fra mco-fonden. det ene led i den toleddede strategi var at trimme mco, og det andet led
var samtidig at forsøge at finde købeemner til virksomheden.
i den sidste fase foretog bestyrelsen nogle meget konkrete tiltag for at sælge mco. han var
personligt med til drøftelser med to mulige købere, dk company og ld equity. ledelsen
gjorde sig store anstrengelser for at sælge mco og rettede i den forbindelse henvendelse til
mange potentielle købere.
det var ikke på noget tidspunkt muligt at likvidere mco-fonden solvent. bestyrelsen fore-
tog løbende interne undersøgelser heraf.
                                              - 66 -
han har efterfølgende reflekteret over, hvorfor det gik galt med mco. årsagen var, at mar-
kedet ændrede sig med stor hast. tøjsalget rykkede ind i de store centre i de store byer, hvor
det blev solgt i supermarkeder og i store kædebutikker. mco’s gamle kernekunder, som var
forretninger i ”stationsbyer”, havde ikke meget handel tilbage. denne udvikling blev der ik-
ke reageret hurtigt nok på i mco’s ledelse. en anden årsag til mco’s problemer var mærsk-
og spanien-projekterne. det blev truffet en række strategiske og kommercielle beslutninger,
som slog fejl.
povl thue kristensen har forklaret bl.a., at han gennem hele sin karriere har virket som ad-
vokat hovedsageligt med rådgivning af små og mellemstore virksomheder om selskabsret og
virksomhedsoverdragelser. han har også haft en del bestyrelseshverv.
han blev af frede ingolf kühl anmodet om at udarbejde notatet af 29. september 2005. an-
ledningen hertil var, at mco havde haft en række dårlige resultater, og at man var på vej
mod endnu et voldsomt negativt resultat. hovedspørgsmålet var, om tm-fonden kunne ret-
te krav mod mco-fondens bestyrelse i lyset af de dårlige resultater og fundatsens likvidati-
onsbestemmelse.
efter hans vurdering var likvidationsbestemmelsen en meget vanskelig bestemmelse. mco-
fonden havde på den ene side det formål, at mco-fonden skulle videreføre mco. på den
anden side skulle mco-fonden likvidere virksomheden, hvis virksomheden kom i en sådan
situation, at den ikke længere kunne drives på tilfredsstillende vis. efter hans opfattelse måt-
te bestemmelsen forstås således, at hvis bestyrelsen i mco-fonden kunne se, at mco på den
lange bane ikke ville kunne klare sig i markedet, skulle man ”stoppe mens legen var god”.
om der havde været driftsunderskud i virksomheden var et vigtigt element i vurderingen,
men var ikke afgørende.
han var meget i tvivl om, hvorvidt mco-fonden befandt sig i en likvidationssituation, da
han indtrådte i bestyrelsen i mco-fonden i november 2005. det var også derfor, at han ikke
kunne svare klart på dette spørgsmål i notatet.
                                               - 67 -
den nye bestyrelses hovedopgave var reelt at afklare, om mco kunne reddes. bestyrelses-
mødet den 24. januar 2006 var et vigtigt møde. på dette møde måtte bestyrelsen gøre op med
sig selv, om virksomheden skulle ”slås ihjel”, eller om bestyrelsen turde tro på virksomhe-
den. bestyrelsen havde i den forbindelse udarbejdet budgetter. den største ”joker” ved bud-
getteringen var den budgetterede omsætning. på bestyrelsesmødet den 24. januar 2006, hvor
en række af de ledende medarbejdere også deltog, spurgte bestyrelsen indgående om den
budgetterede omsætning, herunder om de stadig troede på denne. direktionen bekræftede,
at den stadig havde klar tiltro til omsætningen, og bestyrelsen besluttede derfor at videreføre
virksomheden. bestyrelsen lagde i den forbindelse også vægt på, at de ”gamle lig i lasten”
nu var blevet udryddet. særligt spanien-projektet, som den gamle bestyrelse havde ladet lø-
be alt for længe, var blevet lukket ned.
alternativet på dette tidspunkt var reelt, at mco var gået konkurs. hvis mco var gået kon-
kurs, ville mco-fonden være blevet revet med i kraft af alle de forpligtelser, som den havde
påtaget sig for mco’s forhold, f.eks. kautions- og garantiforpligtelser. det var på dette tids-
punkt ikke muligt at sælge mco. ingen ville købe en virksomhed, som lige havde realiseret
et underskud på ordinær drift på 92 mio. kr. det var et svært valg for bestyrelsen, da mco-
fonden stadig var underlagt fundatsens likvidationsbestemmelse. spørgsmålet om viderefø-
relse af mco-fonden og mco var på dagsordenen på hvert bestyrelsesmøde efterfølgende.
kun fem uger efter bestyrelsesmødet den 24. januar 2006 vendte direktionen tilbage til besty-
relsen og forklarede, at budgettet alligevel ikke ville holde. da både økonomichefen og i et
vist omfang funktionschefer havde deltaget i bestyrelsesmødet og havde lovet, at budgetter-
ne ville holde, blev bestyrelsesmedlemmerne meget vrede, da dette efter få uger viste sig ik-
ke at være tilfældet. på dette tidspunkt manglede der ca. 40 mio. kr. denne fejlbudgettering
var derfor ikke udtryk for et bestyrelsessvigt.
på et bestyrelsesmøde i mco-fonden den 8. august 2006 talte de bl.a. om, at der den 22. juni
2006 havde været et møde med tm-fonden, hvorunder denne fondsbestyrelse havde opfor-
dret mco-fondens bestyrelse til at anlægge sag mod bent alsøe, da man helt uberettiget
                                                  - 68 -
mistænkte denne for at have ”taget midler i egen lomme”. dette blev dog afvist af bestyrel-
sen, og kravet blev derfor ikke forfulgt.
på bestyrelsesmødet den 7. september 2006 var der enighed om, at bestyrelsen nu måtte af-
holde et møde med erhvervs- og selskabsstyrelsen for at få præsenteret situationen for sty-
relsen. på mødet med styrelsen forklarede bestyrelsen, at den var af den opfattelse, at mco-
fonden var i en likvidationssituation. bestyrelsen begyndte derfor at undersøge salgsmulig-
hederne. man kunne dog ikke bare lade mco ”sejle”, da man blev nødt til at have noget, der
kunne sælges. bestyrelsen fortsatte derfor sideløbende bestræbelserne på at få vendt udvik-
lingen i mco.
i starten af 2007 var bestyrelsen tilfreds, da budgettet for første kvartal blev opfyldt. budget-
terne pr. juni 2007 og august 2007 blev dog ikke nået. i september og oktober 2007 troede be-
styrelsen stadig, at mco kunne klare sig igennem til et minus på 7 mio. kr. i forhold til års-
budgettet. i november 2007 gik det imidlertid helt galt. leverancer fra en leverandør i indien
havde været mangelsbehæftede, hvilket førte til et stort tab for mco. dette slog til sidst be-
nene væk under mco, der herefter reelt gik i faktisk betalingsstandsning.
de første salgsbestræbelser blev varetaget af allan bengtsen og frede ingolf kühl. der blev
afholdt indledende møder med to potentielle købere i efteråret 2006, dog uden held. de efter-
følgende salgsbestræbelser stod han selv for sammen med allan bengtsen. mezzanin kapital
var på banen som en mulig finansieringskilde i foråret 2007, men førte ikke til noget. der var
herudover også kontakt til jens klavsen fra fleggaard, som dog heller ikke førte til noget.
i august og september blev der afholdt møder med fih erhvervsbank, ld equity og glitnir,
men det lykkedes ikke at indgå aftale med nogen af disse. lars buhl med industriudvikling
kom også på banen, og industriudvikling kom de meget langt med, idet industriudvikling
afgav bud på virksomheden. buddet lød på 5 mio. kr. mco-fonden ville i den forbindelse
blive frigjort for alle sine forpligtelser over for mco, dog ikke for en skattegæld på 9,5 mio.
kr., der hidrørte fra salg af virksomhedens ejendom. hvis mco-fonden havde accepteret
dette bud, var den gået konkurs. friis holding kom også med et indikativt bud på 5 mio. kr.,
                                               - 69 -
men de ville heller ikke overtage skattegælden. der var et par yderligere køberemner i efter-
året 2007, som dog også alle ”trak følehornene til sig”.
det endte med, at allan bengtsen og en anden daglig leder i mco, anne munk truelsen,
købte mco ved et ”management buy-out”. forhandlingerne herom begyndte omkring det
tidspunkt i november-december 2007, hvor mco blev ramt af store tab på grund af de man-
gelfulde leverancer fra indien. allan bengtsen og anne munk truelsen betalte formelt set
1.000 kr. for mco, men overtog samtidig al gælden, herunder også skattegælden på de 9,5
mio. kr. den reelle købesum var på ca. 63 mio. kr.
hans henrik lorents hjort har forklaret bl.a., at han har mere end 45 års erhvervserfaring fra
forskellige virksomheder. han har et indgående kendskab til det kinesiske marked, og hans
indgangsvinkel til mco-koncernen var derfor datterselskabet itc i hong kong, hvor han
var bestyrelsesformand. på bent alsøs initiativ blev han i september 2005 menigt medlem af
bestyrelsen for mco-fonden og mco.
han fik kendskab til likvidationsbestemmelsen i fundatsen i forbindelse med, at han indtråd-
te i bestyrelserne i mco-fonden og mco. fundatsen var efter hans opfattelse udtryk for et
paradoks; når mco var kommet så langt ud, at virksomheden ikke længere kunne drives og
derfor skulle afhændes, var mco imidlertid på dette tidspunkt heller ikke noget værd, og
der kunne i så fald ikke ske solvent likvidation.
i efteråret 2005 og starten af 2006 var det den generelle holdning i mco-fondens bestyrelse,
at det ikke var muligt at likvidere mco-fonden solvent. mco blev derfor nødt til at forbed-
re sine resultater så hurtigt som muligt, således at det blev salgsklart. i løbet af 2006 bortrati-
onaliserede bestyrelsen produktgrupper, som bestyrelsen ikke forventede ville blive givtige,
og i stedet hjalp man de divisioner, som gik godt. der var herefter en periode i 2007, hvor det
faktisk så fornuftigt ud, indtil november 2007, hvor mco blev ramt af et katastrofalt resultat.
bestyrelsen havde indtil da hele tiden haft troen på, at det nok skulle lykkes at få vendt
mco, og han mener, at den nye bestyrelses mission blev opfyldt, idet det lykkedes at få
                                               - 70 -
vendt virksomheden, så der til sidst kunne ske likvidation af mco-fonden på en måde, hvor
”enhver svarede sit”.
han mener ikke, at den periode, som det tog bestyrelsen at få mco vendt og afhændet, var
urimelig. bestyrelsen havde diskuteret, om man burde tage kontakt til en virksomhedsmæg-
ler, men dette var dyrt og tidskrævende. det var i øvrigt ikke køberemner, man manglede.
han deltog i et enkelt af møderne med tm-fonden. det var et meget ubehageligt møde. bent
winston rasmussen erklærede på mødet, at tm-fonden var glad for, at bestyrelsen i mco-
fonden endelig havde indset, at mco var en virksomhed i krise.
allan bengtsen har forklaret bl.a., at han startede som salgschef i mco i 1990. frem til marts
2006 har han haft forskellige funktioner i mco-koncernen, og fra marts 2006 var han admi-
nistrerende direktør i mco.
han blev først involveret i spanien-projektet i juni 2003. på det tidspunkt havde bestyrelsen
konstateret en række udfordringer, bl.a. at der skulle foretages nedskrivning med 50 % på
varelageret i spanien. i august 2003 flyttede han til malaga for at få styr på medarbejderne
dernede, men hans samarbejde med jan andersen fungerede ikke. jan andersens forret-
ningsmetoder var uærlige. det spanske system var ikke forbundet med systemet i danmark,
hvilket gjorde det muligt for jan andersen at etablere ordrer i danmark, der faktisk ikke var
købere til i spanien. disse varer stod efterfølgende på et stort lager i malaga. bestyrelsen tog
konsekvensen heraf og fyrede jan andersen. lageret i malaga blev efterfølgende solgt til en
køber fra algeriet for 1 eur pr. stk. tøjet var på dette tidspunkt ikke mere værd.
i efteråret 2005 kom der en ny bestyrelse til. han blev i den forbindelse udnævnt til vicead-
ministrerende direktør i mco, og carsten dyberg blev udnævnt til administrerende direktør
i mco. han sad også på dette tidspunkt i bestyrelserne i mco-fonden og mco i halvanden
måned. årsagen hertil var, at der midlertidigt var tomme stole i bestyrelserne, der skulle ud-
fyldes.
                                               - 71 -
bestyrelsesmødet den 24. januar 2006 var et vigtigt møde. han havde forinden bestyrelses-
mødet efter bedste evne gennemgået de respektive brand managers kollektioner for at sikre,
at de budgetter, der blev lagt frem på mødet var retvisende. dette var hans primære bidrag
på mødet, men han deltog også i drøftelserne om, hvorvidt mco skulle videreføres. besty-
relsen besluttede at videreføre mco, fordi der var stor tro på virksomhedens potentiale. det-
te var velbegrundet. kollektionerne fejlede ikke noget.
i starten af 2006 gik det galt for administrerende direktør carsten dyberg, idet han på besty-
relsesmødet den 24. januar 2006 havde rapporteret nogle misvisende tal til bestyrelsen. fem
uger senere gik han til bestyrelsen og forklarede, at han ikke kunne stå inde for carsten dy-
bergs tal, og bestyrelsen afskedigede herefter carsten dyberg. han blev i stedet udnævnt til
administrerende direktør i mco, hvilket skete den 8. marts 2006.
han havde både før og efter sin tiltræden som administrerende direktør kontakt med reviso-
rerne, særligt efter sin tiltræden. de drøftede bl.a. budgetter, herunder hvorvidt ledelsen i
budgetterne havde forholdt sig til det, som den skulle. han talte ikke efterfølgende med re-
visorerne om, hvorfor budgetterne ikke holdt.
efter hans opfattelse havde mco siden lanceringen af turn around-processen i efteråret 2005
bevæget sig i den rigtige retning, og det gjorde virksomheden også i den følgende tid. i no-
vember 2007 led mco dog et voldsomt tab som følge af mangelfulde leverancer fra en indisk
leverandør. det kom på det værst tænkelige tidspunkt. grunden til, at det kunne gå så galt i
indien, var, at mco ikke havde nået at implementere et kvalitetssikringssystem i indien.
hans primære rolle i bestræbelserne på at sælge mco var at vise virksomheden frem for de
potentielle købere. ca. 12-14 potentielle købere var på banen i den tid, hvor salgsbestræbel-
serne pågik. den gennemgående tilbagemelding fra de potentielle købere var, at det var et
problem, at mco ikke havde vist sorte tal på bundlinjen. tilbagemeldingen var endvidere,
at køberne ikke var interesserede i at overtage bl.a. skattegælden på ca. 9,5 mio. kr. vedrø-
rende mco’s salg af ejendommen.
                                                - 72 -
efter det katastrofale resultat i november 2007 kom han selv på banen som mulig køber af
mco sammen med anne munk truelsen og en ekstern investor. i forbindelse med købet
overtog de gælden, herunder skattegælden, så mco-fonden kunne likvideres solvent.
holger madsen har forklaret bl.a., at han i 1977 startede i mco som regnskabschef. fra janu-
ar 1996 fungerede han som administrerende direktør i både mco-fonden og mco. han fra-
trådte som administrerende direktør ved udgangen af 2004.
årene 1978 til 1980 var nogle af de værste år for mco. der var alvorlige likviditetsproblemer
i virksomheden, og i 1980 var hele egenkapitalen i mco-fonden tabt. likvidationsbestem-
melsen i fundatsen fastslog dengang, at hvis mco-fondens egenkapital var tabt, eller hvis
mco-fonden havde haft underskud tre år i træk, var mco-fondens revisor forpligtet til at
påbegynde likvidation. dengang tilsidesatte traugott møller imidlertid fundatsen. han kau-
tionerede personligt over for banken og påtog sig at drive mco videre.
da han tiltrådte som administrerende direktør i mco-fonden og mco den 1. januar 1996,
skulle der ryddes op efter nogle kaotiske år med bent winston rasmussen i spidsen. mco-
fonden havde på dette tidspunkt fået en ny likvidationsbestemmelse i fundatsen, ifølge
hvilken bestyrelsen kun måtte lade mco-fonden bestå, så længe klare driftsmæssige resul-
tater berettigede til det. efter hans opfattelse måtte denne likvidationsbestemmelse forstås i
overensstemmelse med fundatsen formålsbestemmelse, hvorefter mco-fondens opgave var
at få mco til at køre igen og på den måde sikre arbejdspladser.
mco havde i 1995 oparbejdet et negativt resultat på ca. 70 mio. kr., men man overvejede ik-
ke, da han tiltrådte som administrerende direktør, om man skulle likvidere. det var reelt
sydbank, som på dette tidspunkt skulle træffe beslutning om likvidation. han tror ikke, at
det var endt med et likvidationsprovenu til tm-fonden i 1995, hvis man havde likvideret
mco-fonden ”her og nu”, da alt hvad mco-fonden ejede, var stillet som sikkerhed over for
sydbank. mco, som udgjorde 90-95 % af aktiviteten i mco-fonden, ville heller ikke kunne
likvideres solvent, da mco hele tiden havde åbnet uigenkaldelige remburser på varekøb
langt ud i fremtiden.
                                               - 73 -
efter at han og den nye bestyrelse kom til i 1996, blev mco drevet på en helt anden måde.
ledelsen begyndte at udarbejde strategier og udførlige budgetter, således at de hele tiden
kunne årsagsforklare tingene. bestyrelsen modtog også langt op i tiden månedsvis økonomi-
rapporteringer. dette ophørte dog på et tidspunkt, hvorefter de gik over til kvartalsvise øko-
nomirapporteringer.
han var med til at træffe beslutningen om at gå ind på det spanske og portugisiske marked.
mco skulle starte med alle sine produktlinjer over hele spanien og portugal. en af de væ-
sentligste problemstillinger viste sig at være, at ledelsen i danmark var gået på kompromis
med at have engelsk som koncernsprog og med at have økonomistyring fra sønderborg. i
stedet kom det hele i spanien til at køre på spansk og ved brug at et spansk it-system. dette
betød, at ledelsen i danmark ikke havde overblik, hvad der skete i spanien.
mco havde aktivt salg i spanien i to år, dvs. fire sæsoner. der blev ikke solgt i nærheden af
budgetterne i spanien. mco i danmark fakturerede det spanske selskab, men eftersom der
ikke var nogen indtjening i det spanske datterselskab, var der ingen pengestrømme tilbage
til danmark. allerede efter den første sæson måtte mco lukke i portugal. ved slutningen af
fjerde sæson fyrede de jan andersen og lukkede markedet i spanien. ledelsen kunne ikke
have afsluttet spanien-projektet hurtigere, end den faktisk gjorde.
bjarne bruun sørensen har forklaret bl.a., at han blev revisor for tm-fonden og mco-
fonden i 1993. han var dengang partner i ernst & young. han er ikke bekendt med, om der
var overvejelser vedrørende likvidation af mco-fonden efter mco’s krise i 1995-1996, men
der var et dramatisk forløb i relation til sydbank. man vurderede dengang, at mco var i
stand til at fortsætte driften som en going concern, og han mener derfor ikke, at der var tale
om en likvidationssituation i 1995-1996. i 1997 forlod han revisorposten i mco-fonden, der
blev overladt til pwc, og han var herefter kun revisor for tm-fonden.
der var ikke nogen særlig kontakt mellem mco-fonden og tm-fonden i de første år. tm-
fonden var ikke i besiddelse af andre oplysninger, end hvad der fremgik af mco-fondens
                                                 - 74 -
og mco’s årsrapporter. tm-fonden var dog altid interesseret i, hvad der foregik i mco-
fonden. tm-fonden var bekymret og skeptisk grundet de dårlige driftsresultater i mco.
efter at ernst & young havde sendt brevene af 21. oktober 2004 og 24. november 2004 til er-
hvervs- og selskabsstyrelsen, blev der afholdt et møde mellem tm-fonden og styrelsen,
hvor han også deltog. han kan dog ikke tidsfæste dette møde. temaet for mødet var, om
mco-fonden overholdt fundatsens likvidationsbestemmelse. erhvervs- og selskabsstyrelsen
var enig i, at der var et problem i forhold til overholdelsen af likvidationsbestemmelsen.
i 2006-2007 blev der afholdt tre eller fire møder mellem mco-fonden og tm-fonden. han er
ikke bekendt med, at tm-fonden rettede henvendelse til bestyrelsen i mco-fonden før af-
holdelsen af disse møder. det første møde blev afholdt den 22. juni 2006. han deltog i mødet
sammen med bl.a. bent winston rasmussen og frede ingolf kühl. under mødet gav mco-
fonden udtryk for, at den fremadrettet ville anlægge en mere informativ attitude. på mødet
oplyste mco-fonden imidlertid ikke andet end overordnede tendenser. man antydede, at
driften af mco var vanskelig og ”op ad bakke”, men man fremlagde ikke egentlige opgørel-
ser. han erindrer ikke, at der blev talt om en to-strenget strategi.
det andet møde mellem parterne blev afholdt i september 2006. han deltog i dette møde.
bl.a. frede ingolf kühl og allan bengtsen deltog fra mco-fonden. mco-fonden holdt sig
igen til runde vendinger og overordnede betragtninger vedrørende mco-fondens strategi.
det sidste møde mellem mco-fonden og tm-fonden blev afholdt den 12. marts 2007, og
han deltog også i dette møde. mco-fondens ledelse havde en underlig og nervøs attitude på
mødet. mødet havde ikke rigtig noget konkret indhold. efter hans opfattelse var mco-
fondens ledelse ikke interesseret i på mødet at få input og idéer fra bent winston rasmus-
sen.
erling lohse har forklaret bl.a., at han fra 1980 til 2012 arbejdede som statsautoriseret revisor
og partner i pwc. i foråret 1998 tiltrådte pwc som revisor for mco-fonden og mco. pwc
servicerede mco-koncernen med et stort hold af revisorer, som han stod i spidsen for.
                                                - 75 -
pwc’s bistand til mco-koncernen omfattede bl.a. revision af årsrapporter. pwc gennemfør-
te årligt to større revisionsbesøg i mco; et besøg efter sommerferien samt et besøg i janu-
ar/februar. udover revisionsbesøgene var han 3 gange om året i virksomheden svarende til
7-8 arbejdsdage i alt. han deltog sammen med heidi berggren i bl.a. ledelsesseminarer i
mco-regi om strategiplaner. der var også en løbende kontakt mellem pwc og ledelsen.
pwc reviderede alle datterselskaberne i mco-koncernen, på nær det spanske selskab, som
blev revideret en af pwc uafhængig spansk revisor, der herefter rapporterede til pwc. pwc
kontrollerede i den forbindelse den spanske revisors revisionsrapportering.
revisionen af mco-fondens årsrapport indebar også en forpligtelse for pwc til at sikre, at
mco-fonden overholdt fundatsen. dette udgjorde et særskilt revisionsstep. han havde sat
sig grundigt ind i fundatsen. ifølge ham var likvidationsbestemmelsen i fundatsen fremtids-
orienteret. ved vurderingen af fondsledelsens overholdelse af likvidationsbestemmelsen så
han derfor på, om ledelsen havde udarbejdet budgetter og strategiplaner, som ledelsen troe-
de på, og som viste, at mco-fonden kunne opnå tilfredsstillende driftsresultater. ledelsen
var professionel og aktiv og vidste, hvad den foretog sig.
efter hans opfattelse skulle en anmærkning vedrørende overholdelsen af fundatsen kommu-
nikeres i revisionsprotokollen. i hele perioden fra 1998 til 2006, hvor pwc fungerede som re-
visor for mco-fonden, kontrollerede pwc fondsledelsens overholdelse af fundatsen, hvilke
da også er kommet til udtryk i revisionsprotokoller over årene. han har således påtalt, at der
fra 2003 alene blev foretaget kvartalsvise og ikke månedlige økonomirapporteringer til ledel-
sen. revisionsprotokollaterne er udelukkende sendt til bestyrelsesmedlemmer. pwc forholdt
sig også løbende til ledelsens overholdelse af likvidationsbestemmelsen, men der var efter
hans opfattelse ikke et problem med overholdelsen heraf. heller ikke da pwc fratrådte som
revisor i slutningen 2006 var mco-fonden i en likvidationssituation, eftersom ledelsen på
dette tidspunkt havde iværksat en turn around-proces, som ledelsen troede på, og som så ud
til at ville lykkes. efter hans opfattelse havde han kun pligt til at omtale likvidationsspørgs-
målet i årsrapporten, hvis betingelsen herfor var opfyldt, hvilket han fandt, ikke var tilfæl-
                                               - 76 -
det. dertil kom, at ledelsen næppe ville have igangsat en likvidationsproces, hvis han havde
foreslået dette.
efter hans opfattelse kunne mco-fonden formentlig heller ikke være blevet likvideret sol-
vent på noget tidspunkt i den periode, hvor pwc var revisor. mco-fonden havde i hele pe-
rioden mange eventualforpligtelser og ikke-bogførte forpligtelser, der knyttede sig til mco’s
drift. grunden til, at mco-fonden havde påtaget sig disse forpligtelser, var, at ledelsen be-
tragtede mco-fonden og mco som én stor virksomhed.
mco solgte i december 2005 erhvervsejendommen ved et betinget skøde. denne disposition
skulle godkendes af erhvervs- og selskabsstyrelsen, og denne accept forelå først i januar
2006. der opstod herefter et skatteretligt problem om, hvorvidt der skulle ske beskatning af
avancen i 2005 eller 2006. han fik af sine skatteretlige medarbejdere oplyst, at beskatningen
skulle henføres til 2005, men bestyrelsen i mco fik via en skatteinspektør i sønderborg ud-
skudt beskatningen til 2006. dette sammenholdt med en formel fejl førte til, at der i juni 2006
blev konstateret en skatterestance på ca. 9,5 mio. kr.
heidi berggreen har forklaret bl.a., at hun i perioden 1991-2008 var ansat hos pwc. hun kom
med på opgaven med mco-koncernen i løbet af 1998 og forblev på opgaven frem til pwc’s
fratræden som revisor i slutningen af 2006. hun fungerede i perioden som senior manager.
revisionen deltog ikke i bestyrelsesmøderne, men havde en række særskilte møder med le-
delsen, der arbejdede meget professionelt.
hun satte sig grundigt ind fundatsen for mco-fonden, herunder likvidationsbestemmelsen.
pwc forholdt sig løbende til alle fundatsens bestemmelser, også likvidationsbestemmelsen.
pwc indhentede i den forbindelse budgetter fra ledelsen og fik kopi af ledelsens strategi- og
handlingsplaner, når de var udarbejdet. disse viste, at ledelsen troede på mco’s fremtidige
driftsresultater. pwc så også på, hvorfor tidligere budgetter ikke havde holdt, herunder om
dette skyldtes udefrakommende begivenheder, som ledelsen ikke havde kunnet tage hensyn
til på tidspunktet for udarbejdelsen af budgetterne. som tiden gik, blev likvidationsbestem-
                                                - 77 -
melsen mere og mere aktuel, idet de tiltag, som ledelsen havde taget, ikke havde formået at
give overskud. i 2005 blev likvidationsbestemmelsen aktualiseret. ud fra povl thue kristen-
sens advokatredegørelse samt bestyrelsens og den daglige ledelses vurderinger, således som
disse bl.a. kom til udtryk i bestyrelsesmødereferaterne, havde hun dog ikke grundlag for at
tilsidesætte ledelsens vurdering af likvidationsforpligtelsen. it-projektet hos mærsk og ind-
gangen på det spanske marked var de vigtigste årsager til, at det endte med en likvidation.
jan thietje har forklaret bl.a., at han har været ansat i deloitte siden 1995 og i dag er partner.
deloitte blev valgt som revisor for mco-koncernen lige før jul 2006, men han kom først med
på det revisionsteam, der tog sig af mco-koncernen, fra og med april 2007.
da han kom på sagen, blev han orienteret om erhvervs- og selskabsstyrelsens pålæg fra no-
vember 2006 om, at mco-fonden skulle likvideres. alle var på dette tidspunkt enige om, at
mco-fonden var i en likvidationssituation. han kendte også til den beslutning, som mco-
fondens bestyrelse havde truffet i efteråret 2006 om den toleddede strategi. deloitte blev lø-
bende holdt orienteret om, hvad der foregik, herunder om bestyrelsens drøftelser med sty-
relsen samt om de salgsbestræbelser, som bestyrelsen allerede var i fuld gang med, da han
kom på sagen i april 2007. deloitte vurderede løbende, om bestyrelsen overholdt styrelsens
pålæg. deloittes vurdering var, at bestyrelsen hele tiden var i færd med at forsøge at sælge
virksomheden og havde købere på banen, hvorfor pålægget blev overholdt.
i forbindelse med aflæggelsen af 2006-årsrapporten i maj 2007 udfordrede deloitte ledelsen
på budgetterne for 2007. budgetterne så på dette tidspunkt ud til at holde, og da likviditeten
var til stede, vurderede deloitte, at årsrapporten kunne aflægges som going concern. efter
hans opfattelse kunne mco-fonden imidlertid ikke likvideres solvent i den periode, hvor
deloitte var revisor. at deloitte vurderede, at mco-fonden var en going concern, strider ik-
ke herimod, da værdiansættelsesprincipperne ved en going concern-vurdering er anderledes
end ved en vurdering af værdierne ved en likvidation. going concern-vurderingen baserer
sig på kostpriser, mens likvidationsværdivurderingen baserer sig på realisationsværdier.
                                              - 78 -
han mener også, at det er korrekt, når han i revisionsprotokollatet til årsrapporten for 2007
har anført beslutningen om likvidation af mco-fonden og henvist til fundatsens § 11.1. det-
te skal derimod ikke fremgå af årsrapporten. den relevante beslutning var da truffet og alle,
herunder også erhvervs- og selskabsstyrelsen, var orienteret om mco-fondens situation.
jan nielsen (beierholm) har i al væsentlighed forklaret i overensstemmelse med sin erklæ-
ring af 4. november 2010 og sin supplerende erklæring af 12. maj 2011 vedrørende opgørel-
sen af likvidationsværdien af mco-fonden.
hans-jørgen knudsen (ernst & young) har i al væsentlighed forklaret i overensstemmelse
med ernst & youngs erklæring af 8. marts 2010 og ernst & youngs supplerende erklæring af
14. marts 2011 vedrørende opgørelsen af markedsværdien af mco-fonden, som han pri-
mært har stået for udarbejdelsen af.
robin basse (ernst & young) har i al væsentlighed forklaret i overensstemmelse med ernst &
youngs erklæring af 8. marts 2010 og ernst & youngs supplerende erklæring af 14. marts
2011 vedrørende opgørelsen af likvidationsværdien af mco-fonden, som han primært har
stået for udarbejdelsen af.
anders c. madsen (pwc) har i al væsentlighed forklaret i overensstemmelse med sin erklæ-
ring af 3. januar 2011 og sin supplerende erklæring af 11. maj 2011 vedrørende opgørelsen af
markedsværdien af mco-fonden.
tinus bang christensen (deloitte) har i al væsentlighed forklaret i overensstemmelse med
sin erklæring af 11. maj 2011 vedrørende opgørelsen af likvidationsværdien og markedsvær-
dien af mco-fonden.
parternes synspunkter
for tm-fonden er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdoku-
mentet af 4. maj 2015, hvoraf fremgår bl.a.:
                                             - 79 -
”vedrørende ansvarsgrundlaget gør sagsøger gældende,
at       de sagsøgtes erstatningsansvar skal bedømmes på baggrund af [mco-fon-
         dens] fundats, som lægger rammerne for ledelsesmedlemmernes og reviso-
         rernes opgaver og ansvar i forhold til [mco-fondens] virksomhed, herun-
         der styringen af og kontrollen med [mco-fondens] underliggende selska-
         ber,
at       ansvarsgrundlaget efter [mco-fondens] fundats er væsentligt skærpet i for-
         hold til den almindelige bestyrelsesansvarsnorm,
at       det afgørende kriterium for vurderingen af ansvarsnormen i den foreliggen-
         de sag er stifters vilje, som den kommer til udtryk i fundatsen, hvoraf det
         følger, at [mco-fonden] kun skulle videreføre erhvervsvirksomheden, så
         længe der var et klart driftsøkonomisk grundlag for det,
at       traugott møller således ønskede, at erhvervsvirksomhedens værdi i videst
         muligt omfang skulle beskyttes og overføres til tm-fonden, når der ikke
         længere blev oparbejdet yderligere værdi <
<
over for de sagsøgtes anbringende om, at fundatsen forudsætter, at der kan forekom-
me flere års underskud, gør sagsøger gældende,
at       det ikke ud fra ordlyden kan afgøres, om ”tidligere års eventuelle underskud”
         refererer til flere år eller blot et enkelt, dvs. det foregående regnskabsår,
at       vedtægtsbestemmelsen om tidligere års underskud er en sædvanlig bestem-
         melse om resultatdisponering og legitimerer ikke i sig selv tidligere års un-
         derskud, men angiver alene den regnskabsmæssige håndtering af tidligere
         års underskud,
at       pligten til likvidation indtræder, hvis svigtende driftsresultater betyder, at der
         ikke tilvejebringes økonomisk tilfredsstillende resultater. i tilfælde, hvor der
         realiseres underskud, som skyldes ekstraordinære ikke-driftsrelaterede om-
         stændigheder, indtræder likvidationsforpligtelsen ikke nødvendigvis, og
at       fundatsens omtale af tidligere års underskud derfor er uden betydning for
         vurderingen af ansvarsgrundlaget i denne sag.
vedrørende ansvarsbedømmelsen gør sagsøger overordnet gældende,
at       de sagsøgte løbende har forvaltet deres hverv i strid med [mco-fondens]
         fundats og lov om erhvervsdrivende fonde på en række meget væsentlige
         punkter <, hvilket har ført til tab af likvidationsprovenu for sagsøger på
         mindst de påståede beløb.
                                           - 80 -
vedrørende likvidationsforpligtelsen gør sagsøger herunder gældende,
at       [frede ingolf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjort, allan
         bengtsen og bent alsø] som bestyrelsesmedlemmer i [mco-fonden] løben-
         de gennem hele den < omhandlede periode har tilsidesat deres forpligtelse i
         henhold til [mco-fondens] fundats til at afvikle erhvervsvirksomheden,
         iværksætte frivillig likvidation af [mco-fonden] og udlodde provenuet til
         sagsøger,
at       [pwc og deloitte] som revisorer for [mco-fonden] har tilsidesat deres plig-
         ter i henhold til [mco-fondens] fundats til at påse overholdelsen af likvida-
         tionsforpligtelsen og reagere relevant på bestyrelsens tilsidesættelse af den-
         ne ved for eksempel at fremsætte forslag om afvikling/likvidation, gøre an-
         mærkninger, meddele pålæg eller rette henvendelse til fondsmyndigheden,
         og ligeledes har tilsidesat deres almindelige ansvar som offentlighedens
         (herunder sagsøgers) tillidsrepræsentant, jf. revisorlovens § 16, samt det sær-
         lige ansvar, der er forbundet med at være revisor for en erhvervsdrivende
         fond,
at       det løbende gennem perioden fra 2000 og frem til likvidationen burde stå
         klart for bestyrelsen og revisionen, at det tilstrækkelige og forsvarlige drifts-
         mæssige grundlag for [mco-fondens] fortsatte værdiskabende virksomhed
         som defineret i fundatsen ikke længere var til stede, hvorfor bestyrelsen
         havde pligt til at iværksætte afvikling og revisionen havde pligt til at reagere
         på bestyrelsens tilsidesættelse af denne pligt,
at       [frede ingolf kühl, povl thue kristensen og hans henrik lorents hjort],
         på trods af erhvervs- og selskabsstyrelsens klare og utvetydige pålæg af 6.
         november 2006 om likvidation, i den efterfølgende periode langt fra arbej-
         dede helhjertet på at sælge driftsaktiviteterne med henblik på derefter at li-
         kvidere [mco-fonden], og samtidig fortsatte den tabsgivende drift,
at       [deloitte] har tilsidesat sine forpligtelser ifølge [mco-fondens] fundats til at
         påse overholdelsen af likvidationsbestemmelsen og herunder følge op på,
         hvorledes fondsbestyrelsen efterkom erhvervs- og selskabsstyrelsens pålæg
         om frasalg og efterfølgende likvidation, og
at       [deloittes] bemærkninger om, at der allerede ved sagsøgtes tiltræden ikke
         kunne likvideres solvent, stemmer dårligt overens med, at der rent faktisk
         blev likvideret solvent, hvorfor det alt andet lige må antages, at provenuet
         ville have været større, hvis likvidationen (salget af virksomheden) var fore-
         taget på et tidligere tidspunkt, hvilket [deloitte] burde have medvirket til at
         sikre.
vedrørende de sagsøgtes anbringende om, at der rent faktisk blev gennemført en
successiv likvidation/afvikling gør sagsøger gældende,
at       det fremgår klart af de sagsøgtes dispositioner og drøftelser i bestyrelsen, at
         de sagsøgte ikke foretog nogen successiv likvidation/afvikling,
         <
                                          - 81 -
at        der – samtidig med, at der realiseredes betydelige driftstab i den oprindelige
          erhvervsvirksomhed – blev foretaget betydelige investeringer i nye selskaber
          og projekter (herunder det spanske selskab og investeringerne i delejede sel-
          skaber), hvilket ikke er overensstemmende med en successiv likvidation, og
at        der ikke blev overført noget beløb til tm-fonden i takt med ”likvidationen”,
          hvilket fundatserne gældende i perioden indeholdt krav om, jf. 1994-fundat-
          sens § 43 og 2005-fundatsens punkt 11.5.
vedrørende delejede selskaber gør sagsøger gældende,
at        [frede ingolf kühl og bent alsø] i perioden 2002-2005 har handlet i strid
          med fundatsen ved som bestyrelsesmedlemmer at foretage meget væsentlige
          investeringer i delejede datterselskaber og associerede selskaber, samt ved at
          inddrage ledelserne i koncernselskaberne som medejere,
at        der ved beslutningen om børsintroduktion af conseptor asa i juni 2004
          igen sker en væsentlig tilsidesættelse af fundatsen,
at        den sondring mellem (i) driften af den til [mco-fonden] overdragne og af
          stifteren oparbejdede virksomhed og (ii) investering i selskaber, som falder
          under fundatsens bestemmelser om ”anden kapitalanbringelse”, som de sag-
          søgte gør gældende, ikke kan lægges til grund,
at        de sagsøgtes anbringende om, at fundatsens krav til helejerskab kun gælder
          for selskaber, som var ejet direkte af [mco-fonden], og ikke for selskaber
          ejet af [mco-fondens] datterselskaber (datterdatterselskaber), ligeledes må
          afvises,
at        sagsøger endvidere afviser de sagsøgtes udlægning af 2005-fundatsens krav
          til [mco-fondens] indflydelse i delejede selskaber – med henvisning til for-
          muleringen ”i videst mulige omfang”, og
at        sagsøger fastholder, at de sagsøgte under alle omstændigheder handlede
          groft i strid med 1994-fundatsens krav om 100 % ejerskab af datterselskaber,
          indtil fundatsen den 24. juni 2005 var ændret med erhvervs- og selskabssty-
          relsens og civilstyrelsens godkendelse.
særligt i relation til conseptor-handlen gør sagsøger i den forbindelse gældende,
at        handlen, hvorved [mco-fonden] solgte samtlige aktier i peppercorn a/s, og
          modtog aktier i conseptor asa som betaling, var udtryk for en grov over-
          trædelse af den dagældende fundats, som ikke tillod delejede selskaber,
at        de sagsøgte på tidspunktet for handlen end ikke havde ansøgt fondsmyn-
          digheden om tilladelse til fundatsændringen, som skulle gøre en sådan han-
          del mulig, og det forhold, at sådan ansøgning efterfølgende blev indgivet,
          ikke ændrer på, at de sagsøgte løbende tilsidesatte fundatsen, indtil fundats-
          ændringen var endeligt godkendt og vedtaget den 24. juni 2005, næsten 33
          måneder senere,
                                         - 82 -
at     [mco-fonden] ved den fremlagte aktionæroverenskomst helt åbenbart ikke
       havde den indflydelse, som 2005-fundatsen kom til at indeholde krav om i
       forhold til delejede selskaber med en ejerandel på 50 % eller mindre,
at     investeringen i dette selskab også var i strid med [mco-fondens] formåls-
       bestemmelse, fordi handlen var udtryk for passiv investering og dermed ik-
       ke en videreførelse af [mco-fondens] erhvervsdrift,
at     handlen desuden var en ekstraordinær disposition, som krævede fondsmyn-
       dighedens forudgående samtykke i medfør af lov om erhvervsdrivende fon-
       de § 21, stk. 3, og derfor ikke måtte gennemføres uden et sådant samtykke,
       som ikke forelå,
at     [frede ingolf kühl og bent alsø] ved at gennemføre conseptor-handlen i
       strid med fundatsen og lov om erhvervsdrivende fonde § 21, stk. 3, har på-
       draget sig et erstatningsansvar over for sagsøger,
at     [pwc] som [mco-fondens] revisor i den pågældende periode har pådraget
       sig et erstatningsansvar ved manglende iagttagelse af sin handlepligt i med-
       før af fundatsen, og
at     det ikke er tilstrækkeligt, at [pwc] i forbindelse med revisionen i disse år be-
       mærkede i interne arbejdsdokumenter, at investeringerne i de delejede sel-
       skaber ikke var i overensstemmelse med fundatsen, når der ikke blev gjort
       yderligere i den forbindelse i form af anmærkninger eller pålæg eller hen-
       vendelse til fondsmyndigheden, jf. § 34 i dagældende lov om erhvervsdri-
       vende fonde og § 35 i den dagældende vedtægt <
       <
vedrørende bestyrelsesmedlemmernes habilitet gør sagsøger gældende,
at     [mco-fonden] og mco i en række tilfælde havde modstridende interesser,
       herunder i forbindelse med beslutning om likvidation, kapitaltilførsler og
       øvrige transaktioner mellem de to,
at     der på grund af de hyppige personsammenfald i [mco-fondens] bestyrelse
       og direktion < har været alvorlige habilitetsproblemer i [mco-fondens] be-
       styrelse,
at     uafhængigheden og habiliteten ikke i tilstrækkelig grad kan sikres, når der
       er et så betydeligt personsammenfald, som der har været mellem [mco-
       fonden] og mco,
at     [mco-fondens] bestyrelse gennem hele perioden < har manglet beslut-
       ningsdygtighed i forhold til dispositioner, hvor de sammenfaldende besty-
       relsesmedlemmer var inhabile, og derfor burde have overladt disse beslut-
       ninger til fondsmyndigheden, jf. § 21, stk. 3, i den dagældende lov om er-
       hvervsdrivende fonde,
       <
                                         - 83 -
at     fondsbestyrelsen ikke har forholdt sig til endsige reageret på problemerne
       med inhabilitet <, ligesom bestyrelsen ikke har fastlagt retningslinjer eller
       forretningsgange med det formål at sikre fuld uafhængighed mellem de to
       bestyrelser, og
at     bestyrelsens habilitetsproblemer især gjorde sig gældende i forhold til de si-
       tuationer, hvor [mco-fonden] overvejede eller burde have overvejet afvik-
       ling af erhvervsvirksomheden samt i forbindelse med beslutningerne om at
       iværksætte conseptor-handlen, ejendomssalget og de øvrige beslutninger
       om kapitaltilførsel til mco, herunder især kapitalforhøjelsen i maj 2005,
       hvor der tilførtes 65 mio. kr. til mco fra [mco-fonden].
       <
vedrørende ledelsens kompetencer gør sagsøger gældende,
at     såvel [mco-fondens] ledelse frem til udskiftningen i 2005 som den nye le-
       delse fra 2005 og frem har manglet de rette kompetencer, herunder komple-
       mentære kompetencer, til at kunne leve op til fundatsens krav.
vedrørende den løbende økonomirapportering gør sagsøger gældende,
at     den løbende økonomirapportering i [mco-fonden] ikke har levet op til fun-
       datsens krav – herunder især i perioden fra efteråret 2003 til omkring efter-
       året 2006 – og at bestyrelsen ([frede ingolf kühl, povl thue kristensen, hans
       henrik lorents hjort, allan bengtsen og bent alsø]) også af den grund har
       pådraget sig et ansvar,
at     den økonomiske udvikling sammenholdt med likvidationsbestemmelsen
       stillede øgede krav til en effektiv og pålidelig økonomirapportering, og
at     det fremgår af sagens oplysninger, at bestyrelsen var opmærksom på den
       utilfredsstillende økonomirapportering og dens betydning for bestyrelsens
       mulighed for at vurdere [mco-fondens] økonomiske stilling realistisk, hvil-
       ket er en skærpende omstændighed i forhold til bestyrelsesmedlemmernes
       erstatningsansvar.
vedrørende revisionspåtegningerne af [mco-fondens] årsrapporter gør sagsøger
gældende,
at     [pwc] i relation til årsrapporten for 2002 til 2005, og [deloitte] i relation til
       årsrapporten for 2006 og 2007, har tilsidesat deres forpligtelser efter [mco-
       fondens] fundats (2005-fundatsens punkt 10.10 < og 1994-fundatsen § 36,
       stk. 4 <) til i revisionsberetningen at erklære, hvorvidt årsrapporten er i
       overensstemmelse med fundatsen, og
at     meddelelser til fondsmyndigheden, jf. lov om erhvervsdrivende fonde § 34,
       stk. 2, i sagens natur skal fremgå af revisionspåtegningen på årsrapporten,
       således at bemærkninger i revisionsprotokollater eller interne arbejdsdoku-
       menter ikke er tilstrækkeligt til at opfylde revisors pligter, idet revisionspå-
       tegningen er revisors meddelelsesinstrument i forhold til fondsmyndighe-
       den.
                                          - 84 -
vedrørende betydningen af tidligere års underskud, dvs. underskud i årene forud for
den periode, der er genstand for behandling under denne sag, gør sagsøger gælden-
de,
at        disse er uden betydning i relation til denne sag, herunder som en ansvarsfri-
          tagelsesgrund for de sagsøgte,
at        stifterens ”dispensation” fra likvidationspligten i 1980 < underbygger sag-
          søgers anbringende om, hvordan fundatsens likvidationsbestemmelse skal
          forstås, idet traugott møller klart giver udtryk for, at likvidationsbestem-
          melsen på dette tidspunkt principielt var aktualiseret, hvorfor [mco-fon-
          den] skulle være afviklet og likvideret, hvis ikke stifter havde meddelt di-
          spensation, og
at        fejlskøn også i forbindelse med vurderingen af likvidationsforpligtelsen i
          1995/96 ville have medført ansvar for [mco-fondens] bestyrelse og revisor,
          hvilket imidlertid ikke har nogen betydning for bedømmelsen af de sagsøg-
          tes ansvar i deres tid som ledelsesmedlemmer og revisorer for [mco-fon-
          den].
vedrørende de sagsøgtes indsigelser om passivitet, tabsbegrænsningspligt/egen
skyld og forældelse gør sagsøger gældende,
at        sagsøger ikke som følge af nogen af disse forhold har fortabt nogen del af sit
          erstatningskrav over for de sagsøgte,
at        de sagsøgte på grundlag af fundatsens bestemmelser og den økonomiske
          udvikling ikke med nogen føje i berettiget god tro kunne videreføre virk-
          somheden, uden at være klar over, at de derved pådrog sig et ansvar,
at        fondsmyndigheden flere gange indskærpede dette ansvar,
at        sagsøger ikke gennem nogen handlinger eller undladelser har givet de sag-
          søgte nogen berettiget forventning om, at der ikke ville blive fremsat krav
          mod dem, tværtimod er der taget udtrykkeligt forbehold for at gøre erstat-
          ningskrav gældende, og
at        der derfor ikke er noget beskyttelsesværdigt hensyn i forhold til de sagsøgte,
          som taler for at lade sagsøgers erstatningskrav bortfalde.
særligt i relation til forældelse gør sagsøger supplerende gældende,
at        selv om det måtte blive lagt til grund, at forældelsen løber fra 18. juli 2003, er
          der tale om en løbende forpligtelse til at afvikle [mco-fonden], når det øko-
          nomiske grundlag ikke længere er til stede, hvorfor det < forhold, at der
          burde være truffet beslutning om afvikling før 18. juli 2003 derfor ikke med-
          fører, at bestyrelsen er ansvarsfri for at undlade afvikling efter dette tids-
          punkt.
                                         - 85 -
vedrørende tabsopgørelsen gør sagsøger overordnet gældende,
at     hvis der fra de sagsøgtes side havde været reageret behørigt i overensstem-
       melse med fundatsens bestemmelser, havde der kunnet være gennemført en
       kontrolleret nedbringelse af [mco-fondens] aktiviteter gennem frasalg helt
       eller delvis af [mco-fondens] aktiviteter eller afhændelse af [mco-fon-
       dens] aktiver, som ville have medført et likvidationsprovenu til sagsøger på
       mindst de påståede beløb,
at     der ved fundatsens bestemmelse om frivillig likvidation ikke tilsigtes, at der
       nødvendigvis skal ske et samlet salg af [mco-fondens] aktiviteter eller salg
       af [mco-fondens] enkelte aktiver stykvis, og hensigten med fundatsen er
       således ikke, at der skal ske øjeblikkelig nedlukning af alle aktiviteter, jf. her-
       ved også stifteres bemærkninger < om forståelsen af bestemmelsen, og
at     hensigten tværtimod er, at bestyrelsen og revisor skal forestå afvikling på
       den økonomisk bedste måde, dvs. ved salg af de datterselskaber, der kan
       indbringe provenu, og likvidation eller indgivelse af konkursbegæring for
       de øvrige selskaber, hvorved den mest fordelagtige nedlukning for [mco-
       fonden] som helhed sikres.
nærmere vedrørende tabsopgørelsen gør sagsøger gældende,
at     sagsøger ved de sagsøgtes ansvarspådragende handlinger har lidt et tab, der
       som minimum udgør den i sagen nedlagte påstand,
at     sagsøger med de fremlagte redegørelser < har dokumenteret, at sagsøgers
       tab mindst udgør et beløb af den anførte størrelsesorden,
at     sagsøgers faktiske tab afhænger af, hvornår og hvorledes [mco-fondens]
       aktiviteter var blevet afviklet,
at     den < fremlagte redegørelse for markedsværdien af [mco-fonden], som
       korrigeret ..., dokumenterer, at [mco-fonden] mindst havde en markeds-
       værdi på 155-200 mio. kr. i 2002 stærkt faldende til 0-25 mio. kr. i 2007,
at     dette som nævnt støttes af deloittes foreløbige værdiopgørelse fra april 2007,
       hvor [mco-fondens] værdi anslås til 55-75 mio. kr. og det forhold, at der i
       2008 kunne likvideres solvent,
at     [frede ingolf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjort, allan
       bengtsen, bent alsø og deloitte] ikke har dokumenteret, at de løbende har
       foretaget vurderinger af [mco-fondens] likvidationsværdi som grundlag
       for deres påstand om, at [mco-fonden] ikke kunne likvideres solvent,
at     sagsøger < har dokumenteret, at [mco-fonden] havde en skønnet likvida-
       tionsværdi på 130,6 mio. kr. i 2002 faldende til 52 mio. kr. i 2004,
at     denne opgørelse – herunder, at den også er udtryk for et konservativt skøn –
       som nævnt tillige støttes af [pwc], som gør gældende, at egenkapitalen på 60
                                                   - 86 -
                  mio. kr. antageligvis fortsat var intakt, da [pwc] fratrådte som revisor i no-
                  vember 2006, og
          at      sagsøger således også på baggrund af opgørelsen af [mco-fondens] likvi-
                  dationsværdi fastholder, at sagsøger har lidt et tab, der mindst svarer til den
                  i sagen nedlagte påstand.
          vedrørende de sagsøgtes kritik af sagsøgers værdiopgørelser gør sagsøger gældende,
          at      sagsøger ... har forholdt sig til de fremførte kritikpunkter, og de relevante
                  steder har korrigeret/justeret opgørelserne, og
          at      sagsøger på den baggrund fastholder, at ernst & youngs værdiopgørelser er
                  retvisende, men at de reelle værdier på grund af synergieffekter m.v. meget
                  vel kan være større.
          at      [deloitte] < i vidt omfang støtter ernst & youngs opgørelser,
          supplerende vedrørende tabsopgørelsen gør sagsøger gældende,
          at      sagsøgers tab alternativt – uafhængigt af de fremlagte værdiopgørelser - kan
                  opgøres til [mco-fondens] egenkapital på tidspunktet for likvidationens
                  indtræden med tillæg af [mco-fondens] tab forud herfor, og
          at      såfremt det måtte findes, at kapitalen på et tidspunkt ikke længere var fuld-
                  stændig intakt, vil dette udelukkende være forårsaget af de sagsøgtes lang-
                  varige ansvarspådragende adfærd, idet de på daværende tidspunkt havde
                  tilsidesat deres forpligtelser i henhold til fundatsen i adskillige år med det
                  eneste resultat, at værdien af [mco-fonden] blev væsentligt forringet.
          vedrørende lempelse af erstatningsansvaret gør sagsøger gældende,
          at      alle sagsøgte efter det oplyste, er dækket af ansvarsforsikring, hvorfor der al-
                  lerede af den grund ikke skal ske lempelse af erstatningskravet, jf. erstat-
                  ningsansvarslovens § 24, stk. 1, 2. pkt.,
          at      grovheden af den ansvarspådragende adfærd tillige udelukker en lempelse
                  af erstatningsansvaret, og
          at      der ikke i øvrigt er grundlag for lempelse af erstatningskravet i medfør af
                  lov om erhvervsdrivende fonde § 44, stk. 3, og erstatningsansvarslovens §
                  24.”
for frede ingolf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjorth, allan bengtsen og
bent alsø er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af
4. maj 2015, hvoraf bl.a. fremgår følgende:
                                         - 87 -
”hovedanbringender <
     <
  3. individuel bedømmelse: et ledelsesansvar skal bedømmes individuelt for
     hvert ledelsesmedlem, og et ledelsesmedlem er ikke ansvarlig for handlinger/-
     undladelser, der angår perioder, hvor den pågældende ikke har været medlem
     af ledelsen. [tm-fonden] skal derfor bevise, præcis hvilke ansvarspådragende
     handlinger/undladelser, som hvert enkelt medlem i sin ledelsesperiode har
     udvist, og hvilket tab netop sådanne handlinger/undladelser har påført [tm-
     fonden]. fx udtrådte [bent alsø] af [mco-fondens] ledelse i efteråret 2005,
     mens [allan bengtsen] alene var medlem af fondsbestyrelsen 1½ måned (15.
     september til 1. november 2005) og herefter direktør i [mco-fonden]. til gen-
     gæld havde [frede ingolf kühl, povl thue kristensen og hans henrik lorents
     hjort] som ny ledelse fra efteråret 2005 en bunden opgave, der bestod i at ven-
     de [mco-fondens] negative resultater og/eller afvikle dens aktiviteter <, hvil-
     ket [frede ingolf kühl, povl thue kristensen og hans henrik lorents hjort]
     gjorde.
  4. [mco-fondens] formål og likvidationsbestemmelsen: [mco-fondens] formål
     var ikke at generere størst muligt likvidationsprovenu til [tm-fonden] men at
     drive virksomheden [mco], og realisering af dette formål går forud for hen-
     synet til [tm-fondens] forventning om en gave ved en likvidation. hvis
     [mco-fondens] ledelse ikke formåede at tilvejebringe tilfredsstillende drifts-
     resultater, måtte ledelsen ikke lade [mco-fondens] virksomhed eksistere læn-
     gere under [mco-fonden] < fundatsen omtaler imidlertid hverken en pligt
     til at lade [mco-fonden] likvidere eller konkrete kriterier for, hvornår og
     hvordan [mco-fondens] virksomhed i givet fald skulle afvikles, fx hvilke re-
     sultater der skulle føre til en afvikling af [mco-fondens] virksomhed, og at af-
     vikling skulle ske på én gang frem for successivt. [mco-fondens] virksomhed
     har som enhver anden virksomhed haft varierende resultater gennem årene,
     og fx kørte [mco-fondens] virksomhed også i stifterens tid med underskud
     flere år i træk – og her afviste stifteren selv en afvikling og en likvidation. til-
     svarende omtaler < 1994-/2005-fundatsen < dækning af "tidligere års eventu-
     elle underskud", uden at dette skal føre til afvikling/likvidation.
  5. kontrolleret afvikling: hverken lovgivningen eller fundatsen nødvendiggjorde
     et øjeblikkeligt og samlet salg af [mco] eller en likvidation på et tidligere tids-
     punkt. der må indrømmes en ledelse et betydeligt skøn og mulighed for at fo-
     retage kommercielle valg (business judgment rule), og ledelsen fulgte [mco-
     fondens] virksomhed tæt og foretog løbende relevante tilpasninger, herunder
     ved at afhænde eller afvikle aktiviteter, der ikke havde en driftsmæssig beret-
     tigelse. ledelsen var i dialog med erhvervs- og selskabsstyrelsen om afvikling
     < og sikrede, at den skete via en kontrolleret, hensigtsmæssig proces, der ikke
     påførte kreditorerne tab men tilførte [mco-fonden] et nettoprovenu på kr.
     103.978.813 < ledelsen ydede en professionel og meget betydelig indsats i be-
     stræbelserne på at afhænde virksomheden bedst muligt, og det er ren spekula-
     tion at hævde, at der var købere i markedet, som ville betale en højere pris <
  6. toleddet strategi: ledelsen agerede ud fra en velbegrundet, toleddet strategi
     om gennemførelsen af en turn-around samtidig med afvikling af andre aktivi-
     teter. dette hindrede naturligvis ikke nyinvesteringer, hvor sådanne fandtes
                                      - 88 -
    hensigtsmæssige, og på et forsvarligt kommercielt grundlag vurderede ledel-
    sen, at indtjeningsevnen kunne genskabes og negative driftsresultater kunne
    vendes, se fx strategiplanerne < og referaterne < den valgte strategi medførte
    højere værdi for [mco-fonden] end en tidligere, samlet likvidation ville have
    gjort, jf. [beierholms] erklæringer <, der understøtter, at ledelsens strategi var
    rigtig. heroverfor kan ernst & youngs teoretiske opgørelse af en likvidations-
    værdi < ikke tillægges selvstændig bevisværdi.
7.  blanke revisionspåtegninger: [mco-fondens] eksterne revision afgav til sta-
    dighed blank revisionspåtegning, også under iagttagelse af bestemmelsen i
    [mco-fondens] fundats om at give anmærkning, såfremt bestemmelserne i
    [mco-fondens] fundats ikke overholdtes, eller såfremt der var forhold, som
    kunne medføre ansvar for [mco-fondens] ledelse. på intet tidspunkt i de re-
    levante år fandt [mco-fondens] revisor, at [mco-fonden] var i en situation
    omfattet af fundatsens likvidationsbestemmelse.
8.  ledelsens kompetencer og habilitet: de sagsøgte havde de fornødne kompe-
    tencer til at bestride ledelsesposterne i [mco-fonden+ <, der løbende blev
    vurderet. [tm-fonden] er i øvrigt ikke påtaleberettiget i forhold til manglende
    kompetencer, jf. erhvervsfondslovens § 15. der forelå hverken konkret eller
    generel inhabilitet i forbindelse med fondsledelsens dispositioner. fundatsen
    har siden [mco-fondens] etablering forudsat, at driften af [mco] kunne pla-
    ceres direkte i selve [mco-fonden], og med 1994-fundatsen < kunne driften
    alternativt lægges ud i et datterselskab. [mco-fonden] er således født med en
    konstruktion, hvorefter der kunne være sammenfald mellem [mco-fonden]
    og driftsenhedens ledelse. hvis der forelå konkret inhabilitet, måtte det løses
    på traditionel vis ved, at den/dem, der var omfattet af inhabiliteten, ikke deltog
    i behandlingen af et spørgsmål. forpligtelsen til at følge [mco-fondens] fun-
    dats gjorde ikke i sig selv et ledelsesmedlem inhabil i situationer, hvor med-
    lemmet også skulle varetage hensynet til et af [mco-fonden] ejet selskab – der
    var i sagens natur sædvanligvis sammenfaldende interesser.
9.  køb og salg af datterselskaber: [mco-fondens] investeringer i delejede/asso-
    cierede selskaber var i overensstemmelse med fundatsen. fundatsens primære
    formål omfattede alene kernevirksomheden [mco], og fundatsen afskar ikke
    [mco-fonden] fra at have andre aktiviteter eller foretage anden kapitalanbrin-
    gelse inden for fundatsens rammer. ved fortolkning af fundatsen er det afgø-
    rende, at den ikke indeholder et forbud mod, at [mco-fonden] havde delejer-
    skab til datter-datterselskaber. fundatsen sondrer således mellem drift af stif-
    tervirksomheden og andre investeringer, og der var ikke krav om, at sådanne
    andre investeringer skulle være helejede, jf. fx 2005-fundatsens pkt. 2.1 og
    [1986-fundatsens § 6] <
10. conseptor: aktiesalget i peppercorn a/s og solid a/s til conseptor asa som
    led i planen om en efterfølgende børsnotering af conseptor asa var ikke i
    strid med fundatsen, der i § 3 < fastslog, at bestyrelsen kan nedbringe aktivite-
    terne for at sikre en sund og økonomisk uafhængig position. [mco-fondens]
    ejerskab i conseptor asa frem til børsnoteringen overholdt 2005-fundatsens
    krav om i videst mulige omfang at sikre sig væsentlig indflydelse, jf. aktionær-
    overenskomsten <, og nedbringelsen af ejerandelen i conseptor asa ved
                                      - 89 -
    børsnoteringen var udtryk for en hensigtsmæssig nedbringelse af aktiviteten,
    jf. § 3 [i 1986-fundatsen] og pkt. 2.2 i < 2005-fundatsen. salget af conseptor-
    aktierne krævede ikke fondsmyndighedens samtykke og var ikke tale om en
    ekstraordinær disposition i fondslovens § 21's forstand.
11. væsentlig indflydelse i delejede selskaber: [mco-fondens] delejerskab/indi-
    rekte ejerskab i moller & co. spain, tc ltd. hong kong, first company, kid-
    zone, bertoni a/s, message a/s og jardex franchise a/s var ikke i strid med
    fundatsen. pkt. 2.4 i 2005-fundatsen tillod ejerskab på 50 % eller derunder,
    uden at en mindstegrænse var fastsat, og i de selskaber hvori [mco-fonden]
    ikke ejede flertallet af aktierne og stemmerettighederne, sikrede [mco-fon-
    den] sig behørig indflydelse, jf. oversigten < og fx anpartshaveroverenskom-
    sterne < [tm-fonden] er i øvrigt ikke påtaleberettiget i spørgsmålet om over-
    holdelse af fondslovens regler, og fondsmyndigheden har ikke påtalt de gen-
    nemførte transaktioner. en mulig afvigelse fra 1994-fundatsen indtil erhvervs-
    og selskabsstyrelsens godkendelse den 23. september 2004 var endvidere hver-
    ken ansvarspådragende eller årsag til de opståede driftstab.
12. tab: [tm-fondens] tabsdokumentation består alene af ernst & youngs opgø-
    relser over markeds- og likvidationsværdien <, der er ensidigt indhentede er-
    klæringer uden bevisværdi og fejlbehæftede, jf. [beierholms] erklæringer <
    [tm-fonden] har således ikke dokumenteret at have lidt et tab, og det er udo-
    kumenteret spekulation at hævde, at der kunne være opnået en højere mar-
    kedspris end de faktisk realiserede salgspriser. selv hvis indikationerne teore-
    tisk blev lagt til grund, har [tm-fonden] ikke fået løfte om et bestemt likvida-
    tionsprovenu, som kunne udgøre et erstatningsberettiget tab. et tab ville desu-
    den ikke kunne overstige likvidationsværdien som opgjort af [beierholm] <,
    og da denne likvidationsværdi var negativ i den relevante periode, kan erstat-
    ning ikke komme på tale. endelig er det udokumenteret, at de påståede erstat-
    ningspådragende forhold har været årsag til eller adækvate i forhold til det på-
    ståede tab.
13. tabsbegrænsningspligt og egen skyld: [tm-fonden] havde en pligt til at be-
    grænse sit påståede tab og kunne have grebet tidligere ind over for [mco-fon-
    dens] ledelse, såfremt [tm-fonden] mente, at [mco-fonden] skulle have di-
    sponeret anderledes. ved ikke at have foretaget retslige skridt tidligere, har
    [tm-fonden] tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt, accepteret risikoen ved at et
    eventuelt likvidationsprovenu kunne falde, og fortabt et muligt krav som følge
    af egen skyld.
14. forældelse og passivitet: ved først at rejse sagen i juli 2008 har [tm-fonden]
    udvist retsfortabende passivitet. [tm-fonden] har løbende i hele perioden haft
    anledning til og mulighed for at rejse krav inden rimelig tid efter, at [frede in-
    golf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjort, allan bengtsen
    og bent alsø+< traf de dispositioner, som [tm-fonden] mente kunne medføre
    et erstatningsansvar. [tm-fonden] har således haft både kendskab til sammen-
    sætningen af ledelsen i [mco-fonden] og dens datterselskaber < og indsigt i
    [mco-fondens] drift, udvikling og dispositioner gennem årsrapporterne <
    til trods herfor har [tm-fonden] på intet tidspunkt rejst eller taget forbehold
    om at ville rejse krav mod ledelsen. krav baseret på skadevoldende handlinger
                                                        - 90 -
                   før 18. juli 2003 er desuden forældede, da forældelse først blev afbrudt ved sa-
                   gens anlæg den 18. juli 2008.
             15. lempelse – forholdet til [pwc]: er en eller flere af de sagsøgte erstatningsan-
                   svarlige, skal der ske lempelse efter erhvervsfondslovens § 44, stk. 3 og erstat-
                   ningsansvarslovens § 24, ligesom [pwc] skal friholde [frede ingolf kühl og
                   bent alsø] for krav over kr. 50 mio., der udgør [frede ingolf kühls og bent al-
                   søs] forsikringsdækning, jf. erstatningsansvarslovens § 25.”
for pwc er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af
4. maj 2015, hvoraf bl.a. fremgår følgende:
          ”<
          3. anbringender
          til støtte for *pwc’s+ påstand om frifindelse for sagsøgers påstand gøres følgende an-
          bringender gældende:
          3.1 om culpa
          det gøres gældende,
             (i)     at      [pwc] ikke har handlet culpøst ved at undlade at foreslå likvidation,
                             jf. [1986-fundatsens § 43+ <, idet der ikke forelå et grundlag for [pwc]
                             til at foreslå en likvidation af [mco-fonden];
             (ii)    at      [pwc] ikke i øvrigt ved tilsidesættelse af nogle normer for god revi-
                             sorskik eller god revisionsskik har handlet culpøst, hvilket sagsøger
                             da heller ikke har gjort gældende eller dokumenteret;
             (iii)   at      [pwc] som revisor ikke i en given situation skulle foreslå en likvidati-
                             on af [mco-fonden], jf. [1986-fundatsens § 43] <, da ordlyden fore-
                             skriver, at revisor ”kan” fremsætte forslag, men ikke at revisor ”skal”
                             fremsætte forslag om likvidation;
             (iv)    at      bestemmelsen i [1986-fundatsens § 43] < således er en kompetencere-
                             gel, som ikke i øvrigt pålægger revisor en forpligtelse til på et selv-
                             stændigt grundlag i en given situation at foreslå en likvidation, hvil-
                             ket i givet fald da også potentielt ville pålægge revisor et selvstændigt
                             ledelsesgrundlag, hvilket ville være uforeneligt med en revisors
                             grundlæggende rolle i forhold til en virksomhed eller en erhvervsdri-
                             vende fond og dens ledelse;
             (v)     at      [pwc] som revisor ikke indtog nogen ledelsesmæssig rolle i forhold til
                             [mco-fonden], og som sådan heller ikke var nærmest til at foreslå en
                             likvidation af selskabet, da bestyrelsen i givet fald måtte være nær-
                             mest til at fremsætte et sådant forslag;
                                     - 91 -
(vi)   at [mco-fonden] havde antaget juridisk bistand til at rådgive om fun-
          datsen, i hvilken forbindelse det havde været mere nærliggende for
          [mco-fondens] advokat at indskærpe den juridiske forpligtelse for
          bestyrelsen til at beslutte, at [mco-fonden] skulle likvideres, hvis
          grundlaget for en sådan beslutning i øvrigt havde været til stede, hvil-
          ket ikke var tilfældet;
(vii)  at [mco-fonden] var ledet af en professionel bestyrelse og direktion,
          som besad de fornødne kompetencer og kvalifikationer til at vurdere,
          om [mco-fonden] skulle videreføre sine aktiviteter eller alternativt
          likvideres;
(viii) at [pwc] ikke havde anledning til at betvivle, at ledelsen af [mco-fon-
          den] var egnet til at retablere virksomhedens positive indtjeningsevne,
          bl.a. henset til, at dette tidligere var lykkedes bl.a. efter de to tabsgi-
          vende år – 1995 og 1996, men også efter 1992 og 2000;
(ix)   at [pwc] som revisor ikke har bedre grundlag end en professionel og
          sagkyndig ledelse for at vurdere, om ledelsens tiltag for at retablere en
          indtjeningsevne på et givent marked er de rigtige tiltag;
(x)    at såvel den daværende ledelse, som den efterfølgende revisor, [deloit-
          te], på samme vis som [pwc] samstemmende vurderede, at de tiltag,
          som blev taget, og de planer, som blev lagt, var forbundet med en ri-
          melig sandsynlighed for succes;
(xi)   at det i den forbindelse også bemærkes, at ledelsen for 2006 aflagde års-
          rapporter efter going concern forudsætning, ligesom også den efter-
          følgende revisor, [deloitte], afgav påtegninger uden going concern
          forbehold på årsrapporten i 2006 <, hvilken årsrapport endvidere in-
          deholdt en aktivering af det skattemæssige fradrag for oparbejdede
          underskud på ca. kr. 14 mio. i koncernregnskabet <, hvilket forud-
          sætter, at man konkret har vurderet, at det er sandsynligt, at virksom-
          heden vil være i stand til at genere positive resultater på kr. 56 mio.
          inden for en kortere årrække, som det aktiverede skattemæssige un-
          derskud kan fradrages i;
(xii)  at der både generelt og i relation til [1986-fundatsens § 43] < må ind-
          rømmes en ledelse, og tillige i denne sag en statsautoriseret revisor, et
          betydeligt skøn til at vurdere om en given virksomhed/fond skal fort-
          sættes eller ej, så længe der er en rimelig sandsynlighed for, at en po-
          sitiv indtjeningsevne kan opnås, og så længe den pågældende ledelse
          dels iværksætter betimelige tiltag for at opnå en sådan positiv indtje-
          ningsevne, og dels bl.a. har de nødvendige faglige og økonomiske res-
          sourcer til at gennemføre disse tiltag;
(xiii) at baggrunden for [mco-fondens] mislykkede retablering af en positiv
          indtjeningsevne var et sammenfald af flere omstændigheder;
                                       - 92 -
(xiv) at   [mco-fondens] primære formål i henhold til [1986-fundatsens § 43]
           < var at fortsætte driften af den af traugott møller grundlagte og ud-
           viklede virksomhed, hvilket i sagens natur dels indebar, at [mco-
           fondens] ledelse til stadighed måtte løbe de med drift af en bestemt
           type virksomhed forbundne risici som alternativ f.eks. til en passiv
           kapitalanbringelse, og dels medførte en særlig forpligtelse til at opret-
           holde investeringen i og videreføre den pågældende virksomhed;
(xv)    at fundatsen i [mco-fonden] ... pålagde ledelsen en særlig pligt til at
           varetage medarbejdernes interesser i virksomheden, hvilket stillede
           yderligere krav til ledelsen til at undgå en likvidation af [mco-fon-
           den] og dermed et frasalg (eventuelt ved opsplitning) af virksomhe-
           den;
(xvi) at   ledelsens  og i dette tilfælde revisors  ansvar som følge af ovenstå-
           ende formålsbestemmelse skal vurderes mere lempeligt, end hvis for-
           målet ikke var knyttet til drift af en konkret virksomhed og dermed
           ikke havde været en ”bunden opgave”;
(xvii) at  en forudsætning for at kunne afklare om der under denne sag forelig-
           ger et potentielt ansvarsgrundlag for [pwc] er, at formuleringen ”kla-
           re driftsresultater” i [1986-fundatsens § 42] < kan fastlægges og for-
           stås fuldstændig entydigt, hvilket ikke lader sig gøre;
(xviii) at der ikke er belæg for, at de af sagsøger anførte faktorer < skulle have
           medført, at [mco-fonden] skulle have været likvideret på de angivne
           tidspunkter;
(xix) at   sagsøger således bl.a. ikke tager højde for, at [mco-fonden] var en
           erhvervsdrivende fond med det angivne væsentlige ”primære formål
           at fortsætte driften”, jf. 2005-fundatsen <, tidligere fundatsen § 3 <;
(xx)    at erhvervsstyrelsen, som fondsmyndighed, aldrig har rettet henvendel-
           se til [pwc] og gjort gældende, at [pwc] skulle være medansvarlig
           sammen med fondsbestyrelsen for at træffe beslutning om at likvidere
           [mco-fonden] eller i øvrigt gjort gældende, at [pwc] skulle være om-
           fattet af nogen handlepligter i medfør af [mco-fondens] fundats i re-
           lation til en afvikling af [mco-fonden];
(xxi) at   ingen relevante parter fra den pågældende periode, herunder heller
           ikke fondsmyndigheden erhvervsstyrelsen, har haft den forståelse af
           fundatsen, som sagsøger gør gældende, skal gælde for [pwc] under
           nærværende sag;
(xxii) at  [pwc] ikke skulle have givet bestyrelsen et pålæg som påstået af sag-
           søger;
                                      - 93 -
(xxiii) at  *pwc’s+ løbende anmærkninger i revisionsprotokollaterne til ledelsen
            har været fuldt ud tilstrækkeligt til opfyldelse af en revisors opgave i
            de givne situationer;
(xxiv) at   de anmærkninger og bemærkninger, som [pwc] løbende har meddelt
            [mco-fondens] ledelse, er at betragte som opfyldelse af fundatsens
            bestemmelser samt lovgivningen i øvrigt gældende for revisorer;
(xxv) at    da [pwc] afgav sin sidste revisorpåtegning den 6. april 2006 på
            [mco-fondens] årsrapport for 2005 ..., havde alle i [mco-fondens]
            ledelse tiltro til de af [mco-fonden] ejede virksomheders samlede
            fortsatte drift;
(xxvi) at   størrelsen af et likvidationsprovenu vil være afhængig af om, realise-
            ringen af aktiver sker under en kontrolleret proces, eller under en for-
            ceret afvikling som f.eks. under konkurs;
(xxvii) at  afviklingen af [mco-fondens] virksomhed konkret medførte et posi-
            tivt likvidationsprovenu uanset [mco-fondens] eventualforpligtelser
            knyttet til datterselskaberne;
(xxviii) at [mco-fondens] egenkapital fortsat oversteg [mco-fondens] grund-
            kapital, da [pwc] sidste gang reviderede [mco-fondens] årsrapport
            for 2005;
(xxix) at   [mco-fondens] stifter, traugott møller, ikke selv var i stand til at
            overskue konsekvenserne af sin egen likvidationsbestemmelse indsat i
            fundatsen, og derfor uhjemlet måtte vælge at suspendere bestemmel-
            sen i 1980 <, hvilket bl.a. illustrerer, at det væsentligste og egentlige
            formål med [mco-fonden] var at fortsætte driften også i økonomisk
            trængte tider;
(xxx) at    de forpligtelser i fundatsen <, som sagsøger gør gældende, at [pwc]
            har tilsidesat, ikke vedrører et potentielt ansvar som ”offentlighedens
            tillidsrepræsentant” i henhold til revisorlovens § 16;
(xxxi) at   sagsøgers forventning om at modtage en gave fra [mco-fonden] er
            indfriet for sagsøger, idet [mco-fonden] var solvent, da likvidation
            blev afsluttet;
(xxxii) at  sagsøgers skuffede forventninger, herunder skuffede forventninger
            om størrelsen af provenuet, ikke giver sagsøger et grundlag for at få
            tilkendt en erstatning fra [pwc], idet skuffede forventninger ikke
            medfører erstatning efter dansk erstatningsret;
(xxxiii) at [pwc] ikke har tilsidesat god revisorskik, og at sagsøger således heller
            ikke har løftet en bevisbyrde for, at [pwc] skulle have tilsidesat den-
            ne;
                                        - 94 -
   (xxxiv) at sagsøger ikke har løftet bevisbyrden for, at [pwc] har udvist ansvars-
              pådragende adfærd eller foretaget ansvarspådragende dispositioner
              (handlinger eller undladelser), der har påført sagsøger et erstatnings-
              berettiget tab, og som samtidig opfylder kravene til årsagssammen-
              hæng og adækvans.
3.2 om årsagssammenhæng
det gøres gældende,
   (i)    at  der ikke er årsagssammenhæng mellem *pwc’s+ påståede culpøse
              undladelse af ikke have foreslået likvidation, jf. [1986-fundatsens § 43]
              < og det påståede tab, idet sagsøger ikke har dokumenteret, at et så-
              dant forslag havde ført til en beslutning om en likvidation;
   (ii)   at  et forslag fra [pwc] om likvidation, jf. [1986-fundatsens § 43] < ikke
              ville have ført til en beslutning i bestyrelsen om at likvidere [mco-
              fonden];
   (iii)  at  det i den forbindelse bemærkes, at erhvervsstyrelsen i sin skrivelse af
              12. januar 2006 til < advokat poul thue kristensen < indskærpede
              den potentielle likvidationsforpligtelse for bestyrelsen, uden at dette
              gav bestyrelsen anledning til at drøfte, endsige foreslå en likvidation;
   (iv)   at  grundkapitalen på dkk 60 mio. antageligvis fortsat var intakt, da
              [pwc] fratrådte som revisor den 16. november 2006, hvorfor en likvi-
              dation efter dette tidspunkt stadig kunne have udløst et likvidations-
              provenu mindst svarende til sagsøgers påstand.
3.3 om egen skyld
det gøres gældende,
   (v)    at  sagsøger løbende har haft indsigt i den økonomiske udvikling i
              [mco-fonden], da årsrapporterne for [mco-fonden] og den kon-
              cernforbundne virksomhed var offentlige tilgængelige;
   (vi)   at  sagsøger uanset denne adgang til at følge udviklingen i [mco-fon-
              den] ikke har fundet anledning til at anmode de sagsøgte om tage ini-
              tiativ til at likvidere [mco-fonden], hvorfor sagsøger selv efter sin
              egen argumentation må bære en skyld for, at likvidation af [mco-
              fonden] ikke blev indledt på et tidligere tidspunkt og endvidere har
              udvist en retsfortabende passivitet;
   (vii)  at  det i den forbindelse er en skærpende omstændighed, at sagsøgers di-
              rektør bent winston tidligere var direktør i [mco-fonden], hvorfor
              han på sagsøgers vegne derfor havde en særlig forudsætning for at
              følge udviklingen i [mco-fondens] virksomhed.
                                           - 95 -
3.4 om tab
det gøres gældende,
   (i)    at  sagsøger ikke har dokumenteret at have lidt et tab.
3.5 om de af sagsøger fremlagte ernst & young redegørelser <
gøres det gældende,
   (i)    at  redegørelserne er ensidigt indhentet af sagsøger;
   (ii)   at  redegørelserne derfor ikke kan tillægges selvstændig og objektiv be-
              visværdi i nærværende sag af nogen betydning;
   (iii)  at  bevisbyrden for at samtlige de angivne erstatningsbetingelser måtte
              være opfyldt ikke er løftet af sagsøger med fremlæggelsen af de frem-
              lagte redegørelser fra ernst & young < og ej heller med fremlæggel-
              sen af sagsøgers sammenstilling af sagen <;
   (iv)   at  [pwc] ikke er enig i de hovedkonklusioner, som ernst & young frem-
              fører i deres redegørelser henholdsvis vedrørende den skønnede vær-
              diansættelse af aktierne i [mco-fonden], og den skønnede opgørelse
              af likvidationsværdien af [mco-fonden];
   (v)    at  [pwc] ikke er enig i ernst & youngs redegørelse om værdiansættelsen
              af [mco-fonden] i 2002-2007 <;
   (vi)   at  [pwc] i [et] notat konkluderer, at:
              ”… ernst & youngs værdiansættelse på en række punkter er udokumenteret
              og fejlbehæftet, at den anvendte metode ikke er egnet til at opgøre værdien af
              selskabet på forskellige tidspunkter.”
   (vii)  at  ernst & young vedrørende beregning af [mco-fondens] markeds-
              værdi < dels erkender mangler og dels erkender, at det ikke var for-
              målet at give en fuld værdiansættelse af [mco-fonden] på de opstil-
              lede tidspunkter, bl.a. begrundet i manglende tilstrækkelig informati-
              on vedrørende de associerede selskaber;
   (viii) at  så meget desto mere kan ernst & young rapporterne ikke lægges til
              grund i nærværende sag som støtte for sagsøgers påståede tab;
   (ix)   at  det forhold, at ernst & young tager udgangspunkt i et konkursscena-
              rie og ikke tager udgangspunkt i en styret afvikling af [mco-fon-
              dens] aktiver, hvilket ville have været tilfældet, hvis [mco-fonden]
              havde skullet likvideres i enten 2002, 2003, 2004, 2005 eller 2006, des-
              uden bevirker, at konklusionerne i ernst & youngs redegørelse ikke
              giver nogen mening, og at disse derfor er uanvendelige under denne
              sag;
                                           - 96 -
   (x)    at     sagsøger således selv har anført <, at en likvidation af [mco-fonden]
                 skulle foretages som en kontrolleret afvikling <
                 <
   (xi)   at     dette kun kan forstås derhen, at en likvidation af [mco-fonden] på et
                 af de af sagsøger angivne ”egnede” tidspunkter < ikke skulle ske ved
                 indgivelse af en konkursbegæring eller betalingsstandsning;
   (xii)  at     synspunktet om kontrolleret afvikling af [mco-fonden] således ikke
                 er afspejlet i ernst & young redegørelsen;
   (xiii) at     tillige af den årsag giver de i ernst & young redegørelsen opgjorte li-
                 kvidationsværdier ikke mening og er irrelevante for sagen.
3.6 om ansvar indbyrdes blandt de sagsøgte
i det omfang [pwc] og en eller flere af de øvrige sagsøgte helt eller delvist måtte bli-
ve idømt et erstatningsansvar i henhold til sagsøgers påstand gøres det gældende:
   (i)    at     et sådant erstatningsansvar primært må påhvile dels [frede ingolf
                 kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjort, allan bengt-
                 sen og bent alsø] (den tidligere ledelse i [mco-fonden]) og dels må
                 påhvile [deloitte], som den revisor, der selvstændigt vurderede for
                 2006 og 2007, at [mco-fonden] kunne fortsættes som going concern, i
                 forhold til [pwc], jf. erstatningsansvarslovens § 25, stk. 1. ledelsen
                 har således haft ansvaret for [mco-fonden] og en senere indtrådt re-
                 visor end [pwc] må have haft væsentlig bedre mulighed for at gøre
                 opmærksom på likvidationspligten ud fra de på indtrædelsestids-
                 punktet kendte økonomiske forhold i [mco-fonden] end en afgående
                 revisor ([pwc]), der ikke modtog relevante oplysninger fra [mco-
                 fondens] ledelse efter revisionen af årsrapporten for 2005 var afslut-
                 tet.
3.7 over for [frede ingolf kühls og bent alsøs] friholdelsespåstand
til støtte for *pwc’s+ påstand om frifindelse over for den af [frede ingolf kühl og
bent alsø] nedlagte friholdelsespåstand om at blive friholdt for erstatningsbeløb ud-
over kr. 50.000.000, gøres det tilsvarende gældende:
   (i)    at     et erstatningsansvar primært må påhvile dels [frede ingolf kühl, povl
                 thue kristensen, hans henrik lorents hjort, allan bengtsen og bent
                 alsø] (den tidligere ledelse i [mco-fonden]) og dels [deloitte], som
                 den revisor der selvstændigt vurderede for 2006 og 2007, at [mco-
                 fonden] kunne fortsættes som going concern, i forhold til [pwc], jf.
                 erstatningsansvarslovens § 25, stk. 1 og den tidligere lov om er-
                 hvervsdrivende fonde § 44, stk. 3. ledelsen har således haft ansvaret
                 for [mco-fonden] og en senere indtrådt revisor end [pwc] må have
                 haft væsentlig bedre mulighed for at gøre opmærksom på likvidati-
                 onspligten ud fra de på indtrædelsestidspunktet kendte økonomiske
                 forhold i [mco-fonden] end en afgående revisor ([pwc]), der ikke
                                                     - 97 -
                           modtog relevante oplysninger fra [mco-fondens] ledelse efter revisi-
                           onen af årsrapporten for 2005. <”
for deloitte er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet
af 4. maj 2015, hvoraf bl.a. fremgår følgende:
           ”anbringender
           2. ansvarsgrundlag
           det bestrides, at der foreligger et ansvarsgrundlag overfor deloitte.
            2.1  tm-fonden har bevisbyrden for at pege på det bestemte tidspunkt og de kon-
                 krete handlinger eller undladelser, som tm-fonden gør gældende efter fun-
                 datsen, herunder navnlig § 11, burde have ført til en reaktion på en nærmere
                 beskrevet måde fra deloittes side samt at påpege, i hvilket omfang deloitte
                 måtte have haft en viden, som kunne have ført til en erkendelse af, at der på
                 det påståede tidspunkt skulle reageres.
                 denne bevisbyrde er ikke løftet af tm-fonden, og den bevismæssige tvivl om,
                 hvorvidt en likvidation – før den faktisk gennemførte – kunne have ført til et
                 andet resultat, må derfor komme tm-fonden til skade.
            2.2  det bestrides, at tm-fonden kan støtte ret på en påstået manglende overhol-
                 delse af fundatsens § 11, og at der konkret påhvilede revisor en handlepligt
                 som foreslået af tm-fonden, herunder til at rette henvendelse til fondsmyn-
                 digheden uden om fondsbestyrelsen eller at meddele et pålæg til fondsbesty-
                 relsen.
                  2.2.1    det gøres gældende, at fundatsens § 11 ikke kan antages at pålægge
                           revisor pligter, som er uforenelige med revisors uafhængighed og den
                           almindelige ansvarsfordeling mellem ledelse og revisor, herunder da
                           revisor ikke har nogen ledelses-/beslutningskompetence.
                           2.2.1.1 det er ikke revisors opgave at udføre revision for at udøve kri-
                                   tik af en fonds forretningsmæssige dispositioner. revisor skal
                                   være uafhængig af den virksomhed, som opgaven vedrører, og
                                   må ikke være involveret i virksomhedens beslutningstagning,
                                   jf. den dagældende revisorlovs § 11 og den nugældende revi-
                                   sorlovs § 24.
                                   af samme grund oplyste deloitte ved sin tiltræden som revisor,
                                   at det ikke er revisors opgave at udføre revision for at udøve
                                   kritik af [mco-fondens] forretningsmæssige dispositioner <
                           2.2.1.2 en beslutning om likvidation af en fond er en ledelsesbeslut-
                                   ning, der kræver fuld indsigt i ikke blot økonomiske, men også
                                   i markedsmæssige og strategiske forhold.
                                        - 98 -
                     en pligt for revisor til at sikre en beslutning om likvidation ville
                     være i konflikt med kravet om uafhængighed. i henhold til den
                     almindelige ansvars- og opgavefordeling kan pligten til at stille
                     forslag om likvidation således alene påhvile ledelsen.
     2.2.2    det bestrides, at revisor konkret kan antages at have en pligt efter
              fundatsens § 11 under omstændigheder, hvor ledelsen allerede af
              fondsmyndigheden den 6. november 2006 var blevet pålagt at afvikle
              [mco-fonden] med henblik på likvidation, og hvor [mco-fonden]
              allerede før deloittes tiltræden havde påbegyndt en proces, hvor dat-
              terselskaberne blev gjort salgsklar med henblik på salg som going
              concern <
              deloitte havde som led i den almindelige revision anledning til at
              vurdere denne strategi, som ud fra ledelsens vurderinger og budget-
              ter ansås for at være forsvarlig.
     2.2.3    det gøres gældende, at fundatsens § 11 ikke skærper de pligter, der
              påhviler ledelse og revisor efter almindelige regler og praksis, herun-
              der at likvidationsforpligtelsen i fundatsen ikke pålægger revisor plig-
              ter ud over, hvad der allerede måtte gælde efter almindelige fondsret-
              lige regler, herunder dagældende lov om erhvervsdrivende fonde, §§
              29 og 34.
2.3 hvis det må antages, at deloitte måtte have haft en forpligtelse efter fundatsen,
    bestrides det, at fundatsens § 11 skærper revisors ansvar og udstrækker dette
    til en løbende forpligtelse for revisor til at påse overholdelse af likvidationsbe-
    stemmelsen.
2.4 det gøres derudover gældende, at en eventuel pligt for revisor efter fundatsens
    § 11, såfremt en sådan pligt måtte gælde, alene kan antages at udstrækkes til – i
    forbindelse med aflæggelsen af regnskabet – at rejse en mulig problematik om
    overholdelse af fundatsens § 11, og kun såfremt revisor ved den almindelige
    revision kommer i besiddelse af oplysninger, der måtte give anledning til så-
    danne bemærkninger.
     2.4.1    det bestrides, at der ved aflæggelsen af årsrapporten for 2006 var
              grundlag for en reaktion fra deloittes side over for ledelsen, idet le-
              delsen allerede havde iværksat tiltag til overholdelse af likvidations-
              bestemmelsen i fundatsens § 11 <
     2.4.2    videre bestrides det, at der ved revisionen af årsrapporten for 2007
              var grundlag for en reaktion fra deloittes side, idet fondsbestyrelsen
              allerede ved aflæggelse af årsrapporten for 2007 havde solgt dattersel-
              skaberne fra, besluttet at likvidere [mco-fonden] og anmeldt beslut-
              ningen om at likvidere [mco-fonden] til registrering.
     2.4.3    endelig bestrides det, at der i forbindelse med den løbende statusrevi-
              sion var anledning til reaktion fra deloittes side.
                                           - 99 -
3. årsagsforbindelse og adækvans
det bestrides, at der er den fornødne årsagsforbindelse mellem en eventuel ansvars-
pådragende fejl fra deloittes side og det påståede tab.
 3.1   det gøres gældende, at det påhviler tm-fonden at sandsynliggøre, at en reak-
       tion fra deloittes side ville have ført til en tidligere likvidation af [mco-fon-
       den], og at en tidligere likvidation ville have ført til et større likvidationspro-
       venu end ved likvidationen i juni 2008.
       tm-fonden har ikke løftet bevisbyrden herfor, ligesom det ikke er bevist, at
       en eventuel likvidationsværdi på et påstået konkret tidspunkt kunne have
       været større end som opgjort ved likvidationen.
 3.2   hvis det måtte antages, at der påhvilede deloitte en given pligt til overfor
       fondsbestyrelsen at påtale manglende overholdelse af fundatsens § 11 – eller
       til at foreslå likvidation på et givent tidspunkt – bestrides det, at et sådant for-
       slag fra deloittes side om at fremme likvidation var blevet vedtaget og gen-
       nemført hurtigere og med højere likvidationsprovenu, end det faktisk skete.
       3.2.1     fondsmyndigheden havde derudover allerede på tidspunktet forud
                 for deloittes tiltræden som revisor afgivet pålæg om likvidation, og
                 ledelsen var efterfølgende i dialog med fondsmyndigheden om afvik-
                 lingsprocessen.
       3.2.2     tm-fonden havde igennem 2006 og 2007 løbende møder med [mco-
                 fondens] ledelse, hvor tm-fonden blev orienteret om afviklingspro-
                 cessen, uden at dette førte til krav om hurtigere gennemførelse.
                 hvis tm-fonden var af den opfattelse, at afhændelse af [mco-fon-
                 dens] aktiviteter kunne gennemføres på en anden måde, skulle man
                 have reageret.
       3.2.3     der er på denne baggrund ingen holdepunkter for at antage, at en li-
                 kvidation var blevet gennemført hurtigere, hvis deloitte havde opfor-
                 dret hertil, ligesom deloitte selvsagt ikke havde ret til at gennemtvin-
                 ge en likvidation mod ledelsens vilje og heller ikke havde grund til at
                 forsøge herpå.
3.3    det bestrides, at der kunne gennemføres en solvent likvidation uden et forud-
       gående salg af datterselskaberne, jf. < konklusionerne i rapporterne fra beier-
       holm, ernst & young og pwc. en likvidation på et hvilket som helst tidspunkt
       efter deloittes tiltræden ville derfor ikke efterlade et højere likvidationsprove-
       nu.
3.4    det bestrides, at deloitte havde pligt til – eller i øvrigt kunnet have medvirket
       til – et hurtigere salg af datterselskaberne, ligesom der er udokumenteret, at et
       salg af datterselskaberne kunne være gennemført på et tidligere tidspunkt.
       fondsbestyrelsen havde siden 2005 forsøgt at gennemføre en turn around-
       proces i datterselskaberne for at gøre disse klar til et frasalg <
                                                    - 100 -
                  salget af datterselskaberne kunne imidlertid ikke realiseres før den 20. de-
                  cember 2007, hvor direktør allan bengtsen og brand manager anne munk
                  truelsen afgav et foreløbigt købstilbud, som resulterede i et efterfølgende salg
                  i februar 2008.
          3.5     tm-fondens synspunkt om en sammenhæng mellem det faktum, at [mco-
                  fonden] ikke kunne likvideres solvent uden et forudgående salg af dattersel-
                  skaberne, og at årsrapporten for 2006 blev aflagt under going concern-prin-
                  cippet < bestrides som revisorfagligt urigtig.
          4. tabsopgørelse
          det gøres gældende, at tm-fonden ikke har dokumenteret at have lidt et tab i perio-
          den fra deloittes tiltræden som revisor den 16. november 2006 og frem til den 19. juni
          2008, hvor det blev besluttet at likvidere [mco-fonden].
          4.1     det bestrides, at [mco-fondens] fundats skulle indeholde et løfte om et be-
                  stemt likvidationsprovenu, der overstiger det likvidationsprovenu, som blev
                  opgjort ved likvidation af [mco-fonden] < skuffede forventninger erstattes
                  således ikke.
          4.2     tm-fonden har derudover forsømt at indhente tilstrækkeligt uafhængigt be-
                  vis for professionelle fejl fra revisors side ved eksempelvis forelæggelse for
                  responsumudvalget og for det påståede tab ved eksempelvis afholdelse af
                  syn- og skøn.
                  4.2.1    rapporterne fra ernst & young < skal betragtes som partsindlæg og
                           kan dermed ikke tillægges bevismæssig betydning.
                  4.2.2    konklusionerne på beregningerne af likvidationsværdierne i rappor-
                           terne fra ernst & young, beierholm og deloitte viser alle, at en likvi-
                           dationsværdi på tidspunktet for deloittes tiltræden må antages at væ-
                           re 0 kr.
                           allerede af disse grunde kan der ikke gives medhold i det påståede
                           krav.
          5. skyldfordeling
          hvis de sagsøgte måtte blive fundet ansvarlige på et solidarisk grundlag over for
          tm-fonden, gør deloitte gældende, at ansvaret i det indbyrdes forhold påhviler be-
          styrelsen og pwc under hensyn til deloittes lave skyldgrad, jf. erstatningsansvarslo-
          vens § 25 og den dagældende lov om erhvervsdrivende fonde, § 44, stk. 3.”
sø- og handelsrettens afgørelse
de sagkyndige dommere udtaler, at mco-fondens bestyrelse i perioden fra 2000 til efteråret
2005 foretog en række uhensigtsmæssige og tabsgivende dispositioner, navnlig set i lyset af
de strategiplaner, som bestyrelsen udarbejdede i slutningen af 1999 og foråret 2002, og som
                                                  - 101 -
begge burde have fået bestyrelsen til at indse, at det var tvivlsomt, om mco kunne drives
videre med positive driftsresultater. hertil kommer, at også brancheredegørelsen udarbejdet
i november 2003 viser, at det forretningsmæssige grundlag for fortsat drift var meget pro-
blematisk. de juridiske dommere tiltræder denne vurdering. disse forretningsmæssige di-
spositioner er dog ikke i sig selv ansvarspådragende.
set i lyset af ovenstående, ordlyden af formålsbestemmelsen i § 3 i mco-fondens fundats
(1994-versionen) samt under hensyntagen til, at den erstatningsretligt værnede likvidations-
bestemmelse i mco-fondens fundats pålagde bestyrelsen i mco-fonden en løbende for-
pligtelse til at påse, at mco-fonden og mco ikke blev drevet længere ”end klare driftsresulta-
ter berettiger til”, jf. fundatsens § 39 (1994-versionen), finder retten, at det må anses for bevist,
at bestyrelsen i perioden fra 2000 til efteråret 2005 ikke løbende levede op til sin forpligtelse
til at påse, om der var indtrådt en situation, hvor mco-fonden skulle likvideres. retten be-
mærker i øvrigt, at bestyrelsen i samme periode forsætligt tilsidesatte fundatsens bestemmel-
se om, at driften af mco-fondens virksomhed alene måtte ske i mco-fondens eget regi el-
ler i helejede datterselskaber. mco-fondens bestyrelse havde i perioden bent alsø som be-
styrelsesformand og frede ingolf kühl som menigt bestyrelsesmedlem, og disse sagsøgte har
hermed handlet ansvarspådragende.
pwc påtog sig som revisor for mco-fonden en forpligtelse til løbende at overvåge, om fun-
datsens regler, herunder likvidationsbestemmelsen, blev efterlevet af mco-fondens besty-
relse, jf. fundatsens § 34 (1994-versionen). retten finder det ikke dokumenteret, at pwc i pe-
rioden 2000-2005 løbende overvågede, om bestyrelsen påså, om der var indtrådt en situation,
hvor mco-fonden skulle likvideres. pwc burde have indberettet til erhvervs- og selskabs-
styrelsen, i det mindste i form af supplerende oplysninger i mco-fondens årsregnskaber, jf.
herved fundatsens § 35 (1994-versionen), at bestyrelsen ikke levede op til sin forpligtelse til
løbende at påse, om mco-fonden skulle likvideres, ligesom også bestyrelsens åbenbare til-
sidesættelse af fundatsens bestemmelse om drift af datterselskaber burde have været indbe-
rettet. pwc har herved pådraget sig et selvstændigt ansvar.
                                               - 102 -
det spørgsmål, som retten herefter skal tage stilling til, er, hvorvidt det er dokumenteret, at
bent alsøs, frede ingolf kühls og pwc’s ansvarspådragende adfærd udvist i perioden 2000-
2005 har påført tm-fonden et tab, som overstiger det provenu, som tm-fonden fik ved af-
slutningen af mco-fondens likvidation i 2010. et tab for tm-fonden vil i givet fald udgøre
det eventuelle tab af yderligere likvidationsprovenu, som tm-fonden måtte have lidt ved, at
bestyrelsen ikke påså – og pwc ikke overvågede, at bestyrelsen påså – om mco-fonden
skulle likvideres allerede på et tidspunkt i perioden 2000-2005.
sagsøger har ikke under sagen angivet, på hvilket tidspunkt mco-fonden efter sagsøgers
opfattelse burde have været taget under likvidation i tiden efter år 2000. parterne har under
sagen fremlagt en række ensidigt indhentede erklæringer med opgørelser af mco-fondens
likvidationsværdi ved udgangen af hvert år i perioden 2002-2006 samt med opgørelser af
mco-fondens markedsværdi ved udgangen af hvert år i perioden 2002-2007. erklæringerne
er på mange punkter indbyrdes modstridende, og hver part bestrider i vidt omfang de af
modparterne fremlagte erklæringer. i mangel af et syn- og skøn eller anden uvildig sagkyn-
dig erklæring, finder retten ikke, at tm-fonden har ført det fornødne bevis for, at bent alsøs,
frede ingolf kühls og pwc’s ansvarspådragende adfærd i perioden 2000-2005 har påført
tm-fonden et tab, som overstiger det likvidationsprovenu, som tm-fonden fik udbetalt i
2010. bent alsø, frede ingolf kühl og pwc vil derfor være at frifinde herfor.
de fremlagte erklæringer synes alle at konkludere, at den nye bestyrelse i mco-fonden, som
tiltrådte i efteråret 2005, og som havde frede ingolf kühl som formand og hans henrik lo-
rents hjort, povl thue kristensen og allan bengtsen som medlem i forskellige perioder, ikke
på noget tidspunkt efter den nye bestyrelses tiltræden kunne have likvideret mco-fonden
på en måde, hvorved tm-fonden havde fået et provenu, der oversteg det likvidationsprove-
nu, som tm-fonden fik udbetalt i 2010. allerede af den grund skal disse sagsøgte frifindes.
med samme begrundelse skal deloitte, som afløste pwc som revisor for mco-fonden i no-
vember 2005, frifindes.
som følge af sagens udfald frifindes pwc endvidere for den af frede ingolf kühl og bent al-
sø nedlagte friholdelsespåstand.
                                             - 103 -
med sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet det bemærkes, at afgørelsen
om sagsomkostninger også tager hensyn til delsagen for sø- og handelsretten og højesteret
vedrørende spørgsmålet om tm-fondens erstatningsretligt værnede interesse. i forbindelse
med fastsættelsen af sagsomkostningerne er der i øvrigt taget hensyn til sagens værdi og om-
fang, herunder at hovedforhandlingen for sø- og handelsretten af den hjemviste sag har haft
en varighed af syv dage.
                                     thi kendes for ret:
frede ingolf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjorth, allan bengtsen, bent
alsø, strandvejen 44 finans aps og deloitte statsautoriseret revisionspartnerselskab frifin-
des.
strandvejen 44 finans aps frifindes for den af frede ingolf kühl og bent alsø nedlagte på-
stand om friholdelse.
i sagsomkostninger betaler traugott møllers fond inden 14 dage i alt 4.000.000 kr. til frede
ingolf kühl, povl thue kristensen, hans henrik lorents hjorth, allan bengtsen og bent al-
sø, 1.000.000 kr. til strandvejen 44 finans aps og 1.000.000 kr. til deloitte statsautoriseret
revisionspartnerselskab.
i forholdet mellem frede ingolf kühl, bent alsø og strandvejen 44 finans aps ophæves
sagsomkostningerne.
sagsomkostningsbeløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.
torben kuld hansen                       henrik rothe                 lise krüger andersen
                         bjarne fabienke              flemming ipsen
  - 104 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den
