                dom
      af 31. oktober 2014
skatteministeriet, skat hovedcentret
                 mod
           peer kølendorf
                               -2-
[indholdsfortegnelse udeladt]
                                               -3-
                                            dom
afsagt den 31. oktober 2014 af østre landsrets 15. afdeling
(landsdommerne b. vollmond, norman e. cleaver og janni christoffersen (kst.)).
15. afd. nr. b-1802-09:
skatteministeriet
skat hovedcentret
(kammeradvokaten v/advokat boris k. frederiksen og
advokat catrine wollenberg zittan)
mod
peer kølendorf
(advokat tom kári kristjánsson)
indledning
denne sag, der er anlagt ved retten i lyngby den 2. marts 2009, er ved kendelse af 24.
juni 2009 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk.
1.
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgte, peer kølendorf, i sin egenskab af direktør, besty-
relsesmedlem og hovedaktionær i comitel international a/s (nu selskabet af 21. septem-
ber 2006 a/s under konkurs) har pådraget sig et erstatningsansvar over for sagsøger, skat-
teministeriet, skat hovedcentret (herefter skat), ved at foranledige, at comitel interna
tional a/s vedrørende leverancer til comitel international a/s i perioden fra november
2003 til november 2004 fik tilbagebetalt moms, som forudgående handelsled svigagtigt
havde unddraget skat ved skyldnersvig.
skat har nedlagt påstand om, at peer kølendorf til skat skal betale principalt
144.080.700 kr., subsidiært et af retten fastsat mindre beløb, med tillæg af sædvanlig pro-
cesrente fra sagens anlæg, til betaling sker.
                                               -4-
peer kølendorf har påstået frifindelse.
skat har under sagen afgivet en proceserklæring hvorefter skat transporterer retten til
dividender i konkursboerne efter selskaber, der indgik i handelskæderne, til peer kølen-
dorf, hvis han dømmes i overensstemmelse med skats påstand og betaler det fulde beløb
til skat, inden de udestående dividendebeløb endeligt afregnes.
sagsfremstilling
1.sagens baggrund
handlerne, som sagen vedrører, fandt sted fra november 2003 til november 2004 (sagspe-
rioden) på det internationale brokermarked og omfattede it-komponenter og såkaldte inter-
net access kort, der gav adgang til pornosider på internettet.
efterfølgende afdækkede skat, søk og kammeradvokaten, at tidligere omsætningsled
ved systematisk skyldnersvig efter gennemførelsen af sagens handler havde sat sig ude af
stand til over for skat at indbetale den udgående moms/salgsmoms af varer, som
comitel international a/s købte og videresolgte til andre udenlandske selskaber, der
deltog i svigen.
det viste sig, at lederen af brokerafdelingen hos comitel international a/s, t, med viden
om svigen i tidligere led havde købt varerne til comitel international a/s og videresolgt
disse til selskaber i fjernøsten, hvilke selskaber var kontrolleret af personer, der deltog i
svigen.
de i sagen omhandlede fradrag har, baseret på forhold konstateret af skat, været gen-
stand for en afgiftsmæssig kontrol, som førte til skats afgørelse af 20. juli 2006 med
krav om tilbagebetaling af momsen over for comitel international a/s. selskabet havde
ikke midler til at betale dette beløb til skat.
de af sagen omfattede handler og den manglende indbetaling af salgsmomsen i tidligere
led har resulteret i fængselsdomme for skyldnersvig til en række af de involverede perso-
ner. sagen har under efterforskningen, som afslørede den momsrelaterede kriminalitet
                                                -5-
(herefter benævnt momskarruselsvig), af myndighederne fået navnet "gul feber".
hverken comitel international a/s eller peer kølendorf har været sigtet i sagen.
2.peer kølendorf
peer kølendorf, der er cand.polit og cand.jur, har siden 1966, hvor han som 17-årig starte-
de en enkeltmandsvirksomhed, dansk-italiensk film co., drevet egen virksomhed inden
for radio- og telekommunikationsbranchen. virksomheden udviklede sig til comitel-
koncernen.
peer kølendorf var i en længere årrække medlem af og i perioder formand for leverandør-
foreningen for radio- og telekommunikation (lrk), der senere blev en del af branchefor-
eningen it-branchen (itb), og fra 2001 til 2009 var han medlem af hovedbestyrelsen i
itb.
i en leder i lrk’s medlemsblad fra 1998 med titlen "stop momssvindel" omtalte peer kø-
lendorf, at det var ødelæggende for mobiltelefonbranchen at blive forbundet med moms-
svig, og branchen ville blandt andet ved registrering af mobiltelefoners serienumre hjælpe
myndighederne med at stoppe momskarruseller.
i et responsum fra 1998 til østre landsret på vegne af handelskammeret udtalte peer kø-
lendorf blandt andet:
       "markedet for mobiltelefoner er såvel et almindeligt varemarked som et va-
       remæglermarked. det almindelige varemarked er primært nationalt, mens va-
       remæglermarkedet primært er internationalt.
       på varemæglermarkedet indgås aftaler næsten altid over telefonen og som of-
       test uden efterfølgende skriftlige aftaler.
       alle markedsdeltagere med kendskab til dette varemæglermarked ved, at af-
       taleindgåelse og levering er et spørgsmål om tillid. mange firmaer opstår og
       forsvinder efter kort tid, idet enhver med blot en telefon og fax og uden et nor-
       malt firma-setup kan operere på markedet. produkternes livscyklus er meget
       kort, og priserne konstant faldende.
       …
       markedsdeltagerne er alt, lige fra internationale mellemhandlere med flere mil-
       liarder kroner i omsætning til små varemæglere, som driver virksomheden
       hjemmefra uden ansatte og uden lager.
                                               -6-
      …
      avancerne på varemæglermarkedet er meget små, typisk 3-6 procent.
      markedsdeltagerne er klar over, at specielt lave priser normalt indikerer, at va-
      rerne er stjålne eller slet ikke eksisterer – eller der er tale om firmaer, som in-
      den for eu-området undslår sig fra at afregne moms ved nationalt videresalg,
      idet de lader firmaerne gå konkurs, før momsen skal afregnes."
under retssagen (b-2178/97) i østre landsret i 1999 afgav peer kølendorf herefter forkla-
ring som sagkyndigt vidne om blandt andet prisafvigelser som indikator for mulig moms-
svig og aktørerne på brokermarkedet:
      "såfremt vidnet havde fået et sådant tilbud, ville han være gået til politiet. hvis
      vidnet får tilbud på mobiltelefoner, der ligger bare 10 % under markedsprisen,
      anmelder han det til told & skat.
      ved en erfaren markedsdeltager forstår vidnet en markedsdeltager, der har ope-
      reret på markedet i et par måneder med indgåelse af 30-40 kontrakter pr. må-
      ned.”
peer kølendorf deltog i egenskab af formand for lrk blandt andet i møder med skat i
1998 og i skatteministeriets departement i år 2000, hvor mulighederne for at reducere risi-
koen for momskarruseller blev drøftet, herunder spørgsmålet om solidarisk hæftelse mel-
lem køber og sælger for betaling af moms.
af referatet fra møde den 17. november 1998 mellem peer kølendorf og en række medar-
bejdere fra skat fremgår blandt andet:
      ”pk var meget interesseret i at få afklaring af, hvilke forholdsregler man i
      branchen kan tage, for at sikre sig mod de useriøse operatører på markedet. pk
      redegjorde for hvordan danitas søger at værne sig mod disse.
      selskabet checker normalt momsnumre på udenlandske forretningsforbindelser
      (primært købere) ifm etablering af samhandel. egentlige kreditvurderinger fo-
      retages ikke.
      …
      det blev aftalt, at pk ville sørge for at tsr kbh. får selskabets leverandørkar-
      totek…
      regionen har ifm kontrolbesøg den 19. oktober 98 modtaget selskabets kunde-
      kartotek.”
                                              -7-
af en artikel i computerworld den 3. december 2001 fremgår blandt andet:
       "comitel-direktør   peer kølendorf møder momskarrusel-svindlere to til tre gan-
       ge årligt. han er derfor i sin egenskab af formand for foreningen for mobil og
       telekommunikation, mtb, gået ind i kampen mod fænomenet."
it-branchens distributørudvalg indstillede i en e-mail af 24. januar 2008 fra formanden
ole eklund til foreningens hovedbestyrelse, at peer kølendorf blev ekskluderet, hvis han
ikke selv udtrådte, idet distributørudvalget fandt, at comitel international a/s handlede
etisk angribeligt og i strid med god brancheskik ved at agere på det internationale broker-
marked, som i branchekredse og af myndighederne var udpeget som et område med
momskarruselsvig. der henvistes endvidere til, at comitel international a/s var blevet
inddraget i "gul feber”-komplekset.
af referat af itb hovedbestyrelsesmøde den 28. februar 2008 fremgår, at hovedbestyrelsen
besluttede at afvise distributørudvalgets indstilling under henvisning til, at hverken selska-
ber i comitel-koncernen eller peer kølendorf var sigtet eller domfældt for adfærd i strid
med god brancheskik, og at der ikke var påvist konkret adfærd fra selskaber i comitel kon-
cernen eller peer kølendorf, der udgjorde en overtrædelse af god brancheskik.
3.comitel-koncernen
comitel a/s (cvr-nr. 25890515 – tidligere danitas radio a/s) blev stiftet i 1974 af peer
kølendorf. selskabet beskæftigede sig oprindeligt med salg af fotoartikler, men sortimentet
udviklede sig efterhånden til salg af radiokommunikationsudstyr og mobiltelefoner.
i 1998/99 fik selskabet en professionel bestyrelse, som den 20. juni 2003 traf beslutning
om at spalte comitel a/s, hvilket blev starten til comitel-koncernen.
comitel a/s blev ved spaltningen ophørsspaltet til tre selskaber: comitel international a/s
(cvr-nr. 26875633), comitel aktiebesiddelse a/s (cvr-nr. 26884144) samt comitel
danmark a/s (cvr-nr. 27459706 – tillige comitel management a/s). herefter ophørte
det oprindelige comitel a/s.
brokerdivisionen, der drev virksomhed ved import og eksport fortrinsvis inden for radio-
og telekommunikationsbranchen, blev overdraget til comitel international a/s, og broker-
                                              -8-
aktiviteten blev i udgangspunktet videreført uændret. comitel international a/s havde
samme bestyrelse og direktion, som comitel a/s havde haft. regnskabsmæssigt blev
spaltningen gennemført med virkning fra den 1. januar 2003, men comitels brokeraktivitet
blev i 2003 faktisk udført i regi af comitel a/s og fra 2004 i comitel international a/s. i
en periode afregnede comitel international a/s efter samråd med skat moms under det
gamle comitel a/s' momsregistreringsnummer.
telesalgsdivisionen, der drev virksomhed ved handel og service fortrinsvis inden for
radio-, telekommunikations- og it-branchen, blev overdraget til comitel danmark a/s.
det fremgår af bestyrelsens spaltningsplan fra juni 2003, at hovedparten af brokerdivisio-
nens salg inden for radio- og telekommunikationsbranchen skete som eksport til europa og
fjernøsten, og at hovedparten af telesalgsdivisionens virksomhed, der som nævnt omfatte-
de it-branchen, primært vedrørte det danske marked.
comitel aktiebesiddelse a/s fik overdraget comitel a/s’ aktier i selskaberne sms a/s og
cbb a/s. sms a/s blev efterfølgende solgt til den norske schibsted-koncern, og cbb
a/s, hvor peer kølendorf var bestyrelsesformand, blev efterfølgende solgt til telenor.
efter ophørsspaltningen af comitel a/s var samtlige aktier i de tre modtagende selskaber
(comitel international a/s, comitel aktiebesiddelse a/s samt comitel danmark a/s) ejet
af kathrine holding a/s (cvr-nr. 20956887 – senere comitel holding a/s), som i 2012
fusionerede med kathrine holding a/s (cvr-nr. 28292465 – nu comitel a/s).
logistikopgaver, administration og regnskabsfunktioner mv. i koncernen blev efter spalt-
ningen varetaget af comitel danmark a/s. comitel international a/s betalte ca. 2 mio. kr.
om året for denne "back office"-funktion.
4.comitel international a/s – ejerforhold, organisation og økonomi
comitel international a/s, der var stiftet den 1. juli 2002 under navnet vich 6881 a/s,
skiftede i forbindelse med comitel a/s’ ophørsspaltning navn til comitel international
a/s, direktion og bestyrelse blev udskiftet, og selskabet blev anmeldt til registrering for
moms den 1. juli 2003 og begyndte herefter sine aktiviteter.
den 3. september 2002 og den 3. december 2003 blev henholdsvis én og to af aktierne (i
                                                  -9-
alt 0,6 % af aktiekapitalen) i kathrine holding a/s, der blandt andet ejede den samlede
aktiekapital i comitel international a/s overdraget til t. forud herfor havde kathrine
holding a/s været ejet 100 % af peer kølendorf, som derigennem var den ultimative
eneaktionær i comitel international a/s.
den 1. marts 2003 blev 150 af aktierne i kathrine holding a/s overdraget til peer kølen-
dorfs datter, kathrine stoffregen kølendorf. peer kølendorf var fortsat hovedaktionær i
selskabet.
peer kølendorf var direktør i de fraspaltede selskaber, herunder i comitel international
a/s, i perioden indtil den 16. april 2004.
da ”gul feber”-handlerne begyndte den 10. november 2003 var brokeraktiviteten organi-
satorisk placeret som en division af det daværende comitel a/s, og den blev herefter pla-
ceret i comitel international a/s, fortsat med t1 som chef.
da peer kølendorf den 16. april 2004 udtrådte af comitel international a/s' direktion, blev
t1 udnævnt til direktør og havde som sådan fortsat ansvar for brokeraktiviteterne. han
rapporterede nu til bestyrelsen, herunder peer kølendorf, og indtrådte selv i bestyrelsen 1.
juni 2004. samtidig med, at t1 blev direktør, ændredes tegningsretten i selskabet, således
at direktøren ikke kunne tegne selskabet alene, men kun i forening med mindst ét
bestyrelsesmedlem.
i sagsperioden var steen erik mønsted formand for comitel international a/s' bestyrelse,
og peer kølendorf var bestyrelsesmedlem. i perioden fra 3. juni 2003 indtil 1. juni 2004
var lars thinggaard og torben svanberg endvidere medlemmer af bestyrelsen.
i 2001 havde comitel a/s en omsætning på ca. 591 mio. kr. og et negativt resultat på ca.
3,3 mio. kr.
i 2002 havde comitel a/s fordoblet omsætningen til ca. 1.2 mia. kr. denne udvikling blev
i ledelsesberetningen tilskrevet et stigende internationalt salg af mobiltelefoner. årets akti-
viteter førte til et resultat på ca.7,8 mio. kr.
                                               - 10 -
ifølge årsrapporten for 2005 udviklede nøgletallene for comitel international a/s sig såle-
des:
  (t.kr.)                2003                     2004                   2005
  nettoomsætning         724.205                  2.213.391              2.333.343
  resultat                 1.493                       8.374                  6.579
  egenkapital ult.         4.673                      13.047                 19.625
  gns. antal beskæf-     6                        5                      4
  tigede
comitel international a/s' bruttoavancer lå i 2003-2005 typisk på mellem 1 % og 6 %.
selskabets overskudsgrad var i 2003-2005 på mellem 0,15 % og 0,61 %.
comitels samlede omsætning var på ca. 846 mio. kr. i 2003 og knap 2,4 mia. kr i 2004.
comitel danmark a/s leverede alle administrative funktioner (back office) til comitel
international a/s. der blev ikke udbetalt udbytte for årene 2002-2004.
comitel international a/s' omsætning i 2003 blev hovedsagelig genereret ved, at selskabet
som broker "matchede" købere og sælgere af mobiltelefoner og it-komponenter. selskabets
ledelse fandt ikke overskuddet på ca. 1,5 mio. kr. tilfredsstillende, og resultatet blev i le-
delsesberetningen tilskrevet nedgang i salget på det engelske marked. selskabets salgsar-
bejde blev herefter i højere grad fokuseret på asien og de arabiske lande i den sidste del af
2003.
comitel international a/s foretog i perioden 10. november til 30. december 2003 køb hos
solid trading aps. disse køb, der er omfattet af sagen, havde en samlet værdi af 268 mio.
kr. comitel international a/s videresolgte herefter varerne med en bruttofortjeneste på 7,4
mio. kr.
efter det oplyste eksporterede comitel international a/s i 2003 varer for 203 mio. kr., her-
under it-dele for 143 mio. kr., svarende til 70 %. endvidere eksporterede comitel a/s, som
i en del af 2003 fortsat drev koncernens brokervirksomhed, varer for 276 mio. kr., heraf
mobiltelefoner for 267 mio. kr. (97 %) og it-dele for 3 mio. kr. (1 %). dvs. i alt mobiltele-
foner for 327 mio. kr. (69 %) og it-dele for 146 mio. kr. (31 %).
                                                - 11 -
comitel international a/s' omsætning i 2004 blev fortsat hovedsagelig genereret ved, at
selskabet som broker "matchede" købere og sælgere af mobiltelefoner og it-komponenter.
selskabet gennemførte 1.200 brokerhandler i 2004.
comitel international a/s foretog i perioden januar til marts 2004 køb hos solid trading
aps omfattet af sagen for en samlet værdi af ca. 180 mio. kr. køb i juni, august og novem-
ber 2004 hos henholdsvis trademark international aps og j corp aps omfattet af sagen
udgjorde et samlet beløb på ca. 120 mio. kr.
i 2004 eksporterede comitel international a/s ifølge det oplyste varer for 190 mio. kr.,
herunder mobiltelefoner for 82 mio. kr. (43 %), it-dele for 32 mio. kr. (17 %) og internet
access-kort/pornokort for 29 mio. kr. (15 %).
af en opgørelse over salgstal for comitel internationals brokere 2004-2006 fremgår:
                          2004                     2005                  2006
t1                        1.281.852.629 kr.        881.294.404 kr.       299.549.911 kr.
sheng tang                   530.425.448 kr.       879.337.153 kr.       230.636.720 kr.
christina evers              373.344,960 kr.       572.758.720 kr.             -
                                                   (fratrådt sept. 2005
der er under sagen fremlagt oplysninger, der viser både mindre og højere omsætning pr.
medarbejder i andre brokervirksomheder end i comitel international a/s.
af comitels årsrapporter for 2003, 2004 og 2005 fremgår, at selskabets ”væsentligste
driftsrisiko er knyttet til evnen til at matche køber og sælger og derved undgå at lide tab på
indkøbte varepartier. desuden er det væsentligt for selskabet, at der indgås aftaler med
seriøse købere”.
af referaterne fra bestyrelsesmøderne den 18. marts, 2. september og 17. decmber 2004 i
comitel international a/s fremgår, at der blev redegjort for udviklingen i selskabets for-
hold, herunder markedsforhold, projektudvikling, organisation og økonomi, hvorunder der
blev omdelt regnskabstal og kvitteringskopier for indbetalte skatter og afgifter.
af bestyrelsesreferatet fra mødet den 18. marts 2004 fremgår blandt andet:
                                               - 12 -
      ”markedsforholdene:
      salgsudviklingen følger ikke budgettet. det er især mobiltelefonsalget, som
      halter efter. set i bakspejlet pressede bestyrelsen mobiltelefonbrokerne til et
      budget, de ikke var meget for at acceptere, men it-salget går godt. og der tje-
      nes penge.
      kathrine holding a/s i relation til cia:
      der foregår en stigende handel med dubai og hong kong og i denne forbin-
      delse har holdingselskabet købt en lejlighed i dubai, som vil stå færdig i de-
      cember 2006. der er ligeledes oprettet en bankkonto i emirates bank i dubai.
      kontoen kan styres online på linje med danske banks telebankservice.
      i hong kong har holdingselskabet planer om at etablere et selskab, der selv-
      stændigt kan handle med mobiltelefoner og it-dele med resten af verden. pen-
      getransaktionerne skal dog styres centralt fra københavn. der er endnu ikke
      taget stilling til planerne.
      økonomi:
      udskrifter af den økonomiske stilling given ultimo 2003 (i første omgang som
      konsolideret regnskab for comitel og comitel international) og tal for januar
      og februar 2004 blev forelagt bestyrelsen.
      organisation:
      der er sket udskiftninger i personalet, idet christopher batchelor er opsagt ul-
      timo februar. der er ikke ansat nogen afløser for ham, men t1 har ansat en
      assistent, janne ..., som hjælper med at holde styr på de mange handeler.
      generationsskifte:
      det er indtil videre meningen at beholde cia og ikke søge at sælge eller fusio-
      nere selskabet.
      ad 5
      det blev vedtaget at ansætte t1 som administrerende direktør for selskabet og
      som konsekvens heraf ændre vedtægterne. bestyrelsen foreslog, at der i denne
      forbindelse skulle oprettes en direktørkontrakt.”
5. comitel international a/s’ varesortiment
sortimentet i comitel-koncernen udviklede sig fra salg af fotoartikler til salg af radiokom-
munikationsudstyr og mobiltelefoner.
                                                  - 13 -
i spaltningsplanen fra juni 2003 blev brokerdivisionen beskrevet som den drivende virk-
somhed ved import og eksport fortrinsvis inden for radio- og telekommunikationsbran-
chen, og comitel international a/s var formelt registreret under branchekoden 465220:
engroshandel med telekommunikationsudstyr.
på et internt møde i 2003 foreslog t1, at brokerdivisionen skulle begynde at handle med it-
varer, hvilket bestyrelsen herefter traf beslutning om.
af referat af bestyrelsesmøde den 4. september 2003 fremgår blandt andet:
       ”brokerafdelingen halter fortsat meget bagud for budgettet. handelsstoppet,
       som det engelske told/skats nye regler har medført, kan ikke på kort tid kom-
       penseres af salg til andre lande, men der arbejdes konstant på at udvide både
       markedsområde og produktudvalget. it-brokeren … sagde sin stilling op i prø-
       vetiden og der søges efter en ny gennem bureau.”
af et internt notat af 25. oktober 2003 udarbejdet af peer kølendorf om strategiske tanker
fremgår blandt andet:
       "det har vist sig, at vor omsætning på over 1 mia. kr. på brokerområdet i 2002
       var alt for ringe. vi troede alle, at vi havde opnået en større del af brokermar-
       kedet, men regnskaberne fra konkurrenterne, f.eks. tel-ka, dansk radio tek-
       nik og sunico for 2002 viser meget større tal. sunico, som stort set er ene mand
       i firmaet på nørrebro, har omsat for 3,7 mia. kr. i 2003.
       brokermarkedet for mobiltelefoner er faldet drastisk i år efter indgriben fra det
       engelske told/skat, og undersøgelser af markederne i udlandet viser, at vi slet
       ikke har haft fat i kernen af den handel, som er foregået, og som nu er ved at
       komme lidt i gang igen. vi har derfor forsøgt at finde nogle nye sælgere til af-
       delingen. vi har haft ansat to nye, men har afskediget dem igen. vi har benyttet
       lejligheden til også at afskedige vor speditør, som flere gange har fejlet.
       sheng tang er en dygtig sælger, som har gode relationer til samsung, men mi-
       chael simonsen, som er placeret i jylland - hjemme - har ikke præsteret noget
       salg længe.
       vi har nu ansat 2 nye brokere specielt til it-området. det er sket i begyndelsen
       og midten af oktober, og resultaterne skal vise sig meget hurtigt, hvis der er ta-
       le om rigtige brokere.
       …
       verden er ikke sort/hvid. er der gode kunder, som efterspørger varer, der ikke
       holder sig inden for ovennævnte definition skal vi ikke på forhånd afvise
       dem…vore relationer til fjernøsten skal bruges, men ikke bruges ukritisk."
                                              - 14 -
af comitels blad ”fokus” fra december 2003 fremgår blandt andet:
      ”comitel har gennem en årrække opbygget en solid forretning på såkaldt tra-
      ding inden for mobiltelefoner ved at udnytte den prisforskel, der er på forskel-
      lige geografiske områder i verden.
      da avancerne på hver enkelt enhed er ganske små, skal der stor volumen til for
      at sikre den ønskede fortjeneste. priserne på markedet skifter konstant, og han-
      del på disse betingelser er derfor forbundet med en vis risiko, selvom alle for-
      behold tages.
      …
      det er f.eks. sket to gange i de forløbne 5 år, at comitel har været ude for me-
      get store tyverier under transport af varer. …sagerne har understreget risikoen i
      den form for handel.
      …
      samtidig er salg af computer komponenter nu også blevet en del af comitels
      internationale forretningsområde.”
i august og november 2004 indgik comitel international a/s endvidere en række handler
med j corp aps om indkøb af internet access-kort til en værdi af i alt ca. 92 mio. kr., som
blev videresolgt til tre selskaber beliggende i hong kong og indonesien. disse kort gav
adgang til hjemmesider med pornografisk indhold. comitel international a/s havde hver-
ken tidligere eller efterfølgende handlet med tilsvarende varesortiment, men koncernen
havde handlet med andre typer af værdibærende kort.
6.sagens handler
peer kølendorf indsendte hver måned efter aftale oplysninger til skattemyndighederne om
virksomhedens potentielle og aktuelle leverandører og kunder oprettet i den forløbne må-
ned. indtil ultimo 2002 blev oplysningerne sendt til hans kontaktperson hos told- og skat-
testyrelsen. ved e-mail af 2. december 2002 bad styrelsen om, at oplysningerne fremover
blev sendt til mia pedersen, toldskat københavn, og peer kølendorf indsendte herefter
hver måned oplysninger over comitels nye leverandører og aftagere til hende.
de tre danske leverandørselskaber, solid trading aps, trademark international aps og j
corp aps, og samtlige aftagere i de handler, som indgår i sagen, fremgik af lister, som
peer kølendorf indsendte til skat. comitel international a/s indsendte endvidere sine
købsfakturaer vedrørende solid trading a/s og alle salgsfakturaer til skat med henblik
på fremskyndt udbetaling af negativ moms.
solid trading aps, trademark international aps og j corp aps var momsregistreret hos
myndighederne, og selskaberne angav moms.
                                               - 15 -
de handler, som sagen vedrører, blev gennemført i følgende tre perioder:
    1) køb fra solid trading aps i perioden 1. november 2003 – 31. marts 2004. comitel
        international a/s afløftede moms vedrørende køb fra solid trading aps med i alt
        114.761.052 kr.
    2) køb fra trademark international aps i perioden 1. juni 2004 – 31. juli 2004. comi-
        tel international a/s afløftede moms med i alt 6.130.916 kr.
    3) køb fra j corp aps i henholdsvis august 2004 samt november 2004. comitel in-
        ternational a/s afløftede moms med i alt 23.188.732 kr.
comitel international a/s solgte/eksporterede de fra de tre nævnte danske selskaber ind-
købte varer til en række købere i fjernøsten, primært hong kong og i enkelte tilfælde i
singapore og indonesien.
den samlede afløftede moms udgjorde i alt 144.080.700 kr.
de tre danske selskaber er efter samhandlens afslutning taget under konkursbehandling, og
skat vil i de pågældende konkursboer kun få meget begrænset dækning for sine krav i de
pågældende selskaber.
af skats beskrivelse af sagens handler fremgår:
6.1. første handelskæde - solid trading aps
selskabet, der blev stiftet den 1. juli 2002, blev efterfølgende erhvervet af martin matthia-
sen eller et af denne kontrolleret selskab og ændrede den 4. marts 2003 navn til solid tra-
ding aps (cvr-nr. 26784514) med adresse på skudehavnsvej 17, 2100 københavn ø. t2
var selskabets direktør i hele perioden fra 9. januar 2003 og frem til konkursdekretets
afsigelse den 21. april 2004
solid trading aps drev indtil konkursen virksomhed som handelsselskab med indkøb og
videresalg af it-komponenter (primært cpu-enheder og ram-moduler).
                                             - 16 -
t2 og comitel international a/s' broker christopher batchelor havde tidli- gere været
kolleger i den danske brokervirksomhed bluecom.
ansvarlig broker for handlerne hos comitel international a/s var t1, der indgik handlerne,
medmindre andet er angivet.
november 2003
 nr. beskrivelse                                                        moms dkk
 6     solid trading aps fakturerede den 10. november 2003 comitel      ikke medreg-
       12.960 stk. "pentium iv 2,4 533mhz" for gbp 1.166.400 ekskl.
                                                                        net i tabsop-
       moms.
                                                                        gørelsen
       comitel fakturerede den 28. november 2003 partiet til fusion
       r. under betegnelsen "intel cpu p4 2,4 533 mhz" for gbp
       1.201.392 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
       gelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 1     solid trading aps fakturerede den 20. november 2003 comitel      1.052.637
       international a/s (herefter "comitel") to partier af henholdsvis
       4.032 stk. "intel pentium 4 2.6ghz fsb533 open box" for
       gbp 375.984 ekskl. moms og 4.320 stk. "intel cpu p4 2,4
       533mhz" for gbp 388.800 ekskl. moms. partiet blev leveret til
       comitels lager.
       comitel fakturerede den 28. november 2003 sidstnævnte parti
       til fusion r. under betegnelsen "intel cpu p4 2,4 533 mhz" for
       gbp 400.464 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbe-
       tingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 2     solid trading aps fakturerede den 20. november 2003 comitel      1.116.581
       10.500 stk. "pc333 512mb ddr" for gbp 420.000 ekskl.
       moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 28. november 2003 partiet til fusion
       r. under betegnelsen "ram ddr 512" for gbp 432.600 (ingen
       moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var c.o.d.
       (cash on delivery).
 4     solid trading aps fakturerede den 26. november 2003 comitel      686.613
       2.500 stk. "pc133 1g so-dimm pc-133" for gbp 257.250
       ekskl. moms.
       comitel fakturerede den 28. november 2003 partiet til digimate
       (hk) ltd. under betegnelsen "1g so-dimm module pc-
       133(oem) for gbp 265.000 (ingen moms, da eksport ud af
       eu). betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 5     solid trading aps fakturerede den 26. november 2003 comitel      610.545
       2.500 stk. "compact flash memory (2.0gb)" for gbp 228.750
       ekskl. moms.
       comitel fakturerede den 28. november 2003 partiet til profile
       onwards ltd. under betegnelsen "compact flash memory
       (2.0gb) for gbp 253.000 (ingen moms, da eksport ud af eu).
       betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
                                            - 17 -
 3   solid trading aps fakturerede den 28. november 2003 comitel    3.155.236
     14.400 stk. "intel cpu p4 2,4 533 mhz" for gbp 1.314.000
     ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel fakturerede den 1. december 2003 partiet til fusion r.
     under betegnelsen "intel cpu p4 2,4 533 mhz" for gbp
     1.353.600 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
     gelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 7   solid trading aps fakturerede den 28. november 2003 comitel 652.925
     2.800 stk. "1gb ddr module pc-466" for gbp 244.720 ekskl.
     moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel fakturerede den 2. december 2003 partiet til digimate
     ltd. under betegnelsen "1gb ddr module pc-466" for
     gbp 252.000 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbe-
     tingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 8   solid trading aps fakturerede den 28. november 2003 comitel    582.969
     2.500 stk. "1gb ddr memory model pc-3700" for gbp
     218.500 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel fakturerede den 2. december 2003 til profile onwards
     ltd. under betegnelsen "1gb ddr memory module pc-
     3700 (64" for gbp 225.000 (ingen moms, da eksport ud af
     eu). betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 9   solid trading aps fakturerede den 28. november 2003 comitel    5.442.822
     5.500 stk. "1gb ddr memory module pc 466" for gbp
     561.000 ekskl. moms samt 14.500 stk. "1gb ddr memory
     module pc 466" for gbp 1.479.000 ekskl. moms. den 1. de-
     cember 2003 fakturerede solid trading aps endvidere comitel
     10.000 stk. "pc333 512mb ddr" for gbp 422.500 ekskl.
     moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel fakturerede den 9. og 12. december 2003 partiet til
     fusion r. på to fakturaer under betegnelserne "1g ddr mo-
     dule pc-466" og "512 mb ddr pc333" for i alt gbp
     2.529.125 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
     gelserne var c.o.d. (cash on delivery).
     i alt                                                          13.300.328
december 2003
 nr.   beskrivelse                                                  moms dkk
                                          - 18 -
11 solid trading aps fakturerede den 3. december 2003 comitel     1.155.568
   2.600 stk. "p1g so-dimm pc-133" og 12.960 stk. "512mb
   usb flash memory" for i alt gbp 434.730,40 ekskl.
   moms.
   comitel fakturerede den 5. december 2003 førstnævnte parti
   til digimate ltd. under betegnelsen "1 g so-dimm module
   pc-133" for gbp 234.000 (ingen moms, da eksport ud af eu)
   og sidstnævnte parti til profile onwards ltd. under betegnel-
   sen "flash ic (comp to k9k1g…)" for gbp 213.840 (ingen
   moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery). varerne var særskilt forsikret hos
   speditøren.
12 solid trading aps fakturerede den 8. december 2003 comitel     512.794
   1.800 stk. "pc133 1g so-dimm pc-133 (oem)" for gbp
   194.130 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede samme dag partiet til profile onwards
   ltd. under betegnelsen "1g so-dimm module pc-133
   (oem)" for gbp 200.160 (ingen moms, da eksport ud af eu).
   betalingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling).
13 solid trading aps fakturerede den 8. december 2003 comitel     563.630
   2.500 stk. "1g ddr memory model pc-3700" for gbp
   213.375 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede samme dag partiet til digimate (hk) ltd.
   under betegnelsen "1g ddr memory module pc-3700
   (64" for gbp 220.000.) betalingsbetingelserne var prepay-
   ment (forudbetaling).
15 solid trading aps fakturerede den 9. december 2003 comitel     3.735.989
   9.500 stk. "1gb ddr memory module pc 466" for gbp
   957.125 ekskl. moms og 10.000 stk. "pc333 512mb ddr"
   for gbp 455.000 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels
   lager.
   comitel fakturerede den 12. december 2003 begge partier til
   fusion r. under betegnelserne "1g ddr module pc-466"
   og "512mb ddr pc333" for i alt gbp 1.426.625 (ingen
   moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery).
16 solid trading aps fakturerede den 10. december 2003 comi-      530.062
   tel 500 stk. "1g ddr memory model pc-3700" for gbp
   43.650 ekskl. moms og 2.540 stk. "512mb compact flash card"
   for gbp 156.464 ekskl. moms. partierne blev leveret til comi-
   tels lager.
   comitel fakturerede den 12. december 2003 begge partier til
   digimate (hk) ltd. under betegnelserne "1g ddr memo-
   ry module pc-3700 (64" og "512mb compact flash card"
   for i alt gbp 206.290 (ingen moms, da eksport ud af eu).
   betalingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling). comi-
   tels faktura er udstedt af marie ....
                                          - 19 -
17 solid trading aps fakturerede den 10. december 2003 comi-       497.074
   tel 2.200 stk. "1gb ddr memory module pc 466" for gbp
   187.660 (ekskl. moms). partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 12. december 2003 partiet til profile
   onwards ltd. under betegnelsen "1gb ddr module pc-
   466" for gbp 193.600 (ingen moms, da eksport ud af eu).
   betalingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling). comi-
   tels faktura er udstedt af marie ....
14 solid trading aps fakturerede den 12. december 2003 comi-       7.162.480
   tel to partier af henholdsvis 5.760 stk. "pentium iv 2,8
   533mhz, tray" og 11.520 stk. "pentium iv 3ghz 533mhz,
   tray" for henholdsvis gbp 672.480 ekskl. moms og gbp
   2.039.040 ekskl. moms. partierne blev leveret til comitels
   lager.
   comitel fakturerede samme dag sidstnævnte parti til fusion r.
   under betegnelsen "intel pentium 4 3.0ghz fsb533" for gbp
   2.059.776 (ingen moms). betalingsbetingelserne var c.o.d.
   (cash on delivery). comitel fakturerede den 18. december
   2003 hele førstnævnte parti til fusion r. under betegnelsen
   "intel pentium 4 2.8ghz fsb533" for gbp 679.392 (ingen
   moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var pre-
   payment (forudbetaling).
18 solid trading aps fakturerede den 15. december 2003 comi-       495.048
   tel 2.808 stk. "2g flash ic/compactiable", 500 stk. "1g ddr
   memory model pc-3700" og 600 stk. "p1g so-dimm pc-
   133" for i alt gbp 186.659,04 ekskl. moms. partiet blev leve-
   ret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til digima-
   te (hk) ltd. under betegnelserne "2g flash ic/compatiable to
   flash k9k2g08uom-ycbo", "1g ddr memory mo-
   dule pc-3700(64" og "1g so-dimm module pc-133
   (oem)" for i alt gbp 192.432 (ingen moms, da eksport ud af
   eu). betalingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling).
   comitels faktura er udstedt af marie ....
19 solid trading aps fakturerede den 15. december 2003 comi-       475.191
   tel 6.480 stk. "2g flash ic/compactiable" for i alt gbp
   179.172 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til profile
   onwards ltd. under betegnelsen "2g flash ic/compatiable to
   flash k9k2g08uom-ycbo" for i alt gbp 184.680 (ingen
   moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var pre-
   payment (forudbetaling). comitels faktura er udstedt af marie
   ....
                                          - 20 -
10 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-       395.205
   tel 3.000 stk. "pc333 512mb ddr" for gbp 150.000 ekskl.
   moms.
   comitel fakturerede den 18. december 2003 partiet til fusion
   r. under betegnelsen "512mb ddr pc333" for 154.500 (in-
   gen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var
   prepayment (forudbetaling). comitels faktura er udstedt af
   marie ....
20 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-       2.821.764
   tel 10.500 stk. "1gb ddr memory module pc 466" for gbp
   1.071.000 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til fusion
   r. under betegnelsen "1g ddr module pc-466" for gbp
   1.102.500 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
   gelserne var prepayment (forudbetaling). comitels faktura er
   udstedt af marie ....
23 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-       3.267.028
   tel 50.000 stk. "infineon tsop" for gbp 1.240.000 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 18. december 2003 partiet til fusion
   r. under betegnelsen "infineon tsop" for gbp 1.300.000
   (ingen moms). betalingsbetingelserne var prepayment (forud-
   betaling). comitels faktura er udstedt af marie ....
24 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-       4.719.712
   tel 123.970 stk. "samsung branded dice program" for gbp
   1.791.366,50 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels
   lager.
   comitel fakturerede den 18. december 2003 hele partiet til
   fusion r. under betegnelsen "samsung branded dice progra-
   me" for gbp 1.840.954,50 (ingen moms). betalingsbetingel-
   serne var prepayment (forudbetaling). comitels faktura er ud-
   stedt af marie ....
25 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-       477.186
   tel 6.480 stk. "2g flash ic/compatiable to flash
   k9k2g08uom-ycbo" for gbp 181.116 ekskl. moms. par-
   tiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 hele partiet til
   best concord technology ltd. under betegnelsen "2g flash
   ic/compatiable to flash k9k2g08uom-ycbo" for gbp
   186.624 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
   gelserne var prepayment (forudbetaling). comitels faktura er
   udstedt af marie ....
                                          - 21 -
26 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-     1.405.950
   tel 19.440 stk. "2g flash ic/compatiable to flash
   k9k2g08uom-ycbo" for gbp 533.628 ekskl. moms. par-
   tiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til profile
   onwards ltd. under betegnelsen "2g flash ic/compatiable to
   flash k9k2g08uom-ycbo" for gbp 550.152 (ingen
   moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var pre-
   payment (forudbetaling). comitels faktura er udstedt af marie
   ....
29 solid trading aps fakturerede den 16. december 2003 comi-     954.373
   tel 12.960 stk. "2g flash ic/compactiable" for gbp 362.232
   ekskl. moms.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til digima-
   te (hk) ltd. under betegnelsen "2g flash ic/compatiable to
   flash k9k2g08uom-ycbo" for gbp 373.248 (ingen
   moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var pre-
   payment (forudbetaling). comitels faktura er udstedt af marie
   ....
21 solid trading aps fakturerede den 17. december 2003 comi-     8.719.724
   tel 14.400 stk. "pentium iv 3,2ghz" for gbp 3.294.720 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager. forinden havde
   solid trading aps den 15. december 2003 faktureret varerne
   som "2,8 ghz" og udstedt kreditnota herfor den 17. december
   2003.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til fusion
   r. under betegnelsen "intel pentium 4 3.2ghz" for gbp
   3.355.200 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
   gelserne var prepayment (forudbetaling). comitels faktura er
   udstedt af marie ....
27 solid trading aps fakturerede den 17. december 2003 comi-     2.564.531
   tel 9.500 stk. "1g ddr module pc-466" for gbp 969.000
   ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til fusion
   r. under betegnelsen "1g ddr module pc-466" for gbp
   997.500 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalingsbetin-
   gelserne var prepayment (forudbetaling). comitels faktura er
   udstedt af marie ....
28 solid trading aps fakturerede den 17. december 2003 comi-     1.190.959
   tel 10.000 stk. "1g so-dimm module pc-133 (oem" for
   gbp 450.000 ekskl. moms.) partiet blev leveret til comitels
   lager.
   comitel fakturerede den 19. december 2003 partiet til fusion
   r. under betegnelsen "1g so-dimm module pc-133 (oem)"
   for gbp 463.500 (ingen moms, da eksport ud af eu). beta-
   lingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling). comitels
   faktura er udstedt af marie ....
                                             - 22 -
 22    solid trading aps fakturerede den 18. december 2003 comi-         9.229.860
       tel 212.960 stk. "infineon tsop" for gbp 3.503.192 ekskl.
       moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede samme dag partiet til fusion r. under
       betegnelsen "infineon tsop" for gbp 3.599.024 (ingen
       moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var pre-
       payment (forudbetaling). comitels faktura er udstedt af marie
       ....
 30    solid trading aps fakturerede den 29. december 2003 comi-         1.282.025
       tel 5.000 stk. "1g ddr pc-4000" for gbp 485.000 ekskl.
       moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede samme dag 1.000 stk. til best concord
       technology ltd. for gbp 100.000 (ingen moms, da eksport ud
       af eu), 2.000 stk. til profile onwards ltd. for gbp 200.000
       (ingen moms, da eksport ud af eu) og 2.000 stk. til digimate
       (hk) ltd. for gpb 200.000 (ingen moms, da eksport ud af
       eu). betalingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling).
 32    solid trading aps fakturerede den 30. december 2003 comi-         3.473.855
       tel 5.760 stk. "intel pentium 4 3.2ghz" for gbp 1.313.280
       ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 13. januar 2004 partiet til fire forskel-
       lige købere, heraf 2.016 stk. til digimate (hk) ltd. for gbp
       469.728 (ingen moms, da eksport ud af eu), 1.440 stk. til pro-
       file onwards ltd. for gbp 335.520 (ingen moms, da eksport
       ud af eu), 864 stk. til best concord technology ltd. for gbp
       201.312 (ingen moms, da eksport ud af eu) og fusion r.
       1.440 stk. for gbp 335.520 (ingen moms, da eksport ud af
       eu). betalingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling).
       i alt                                                             55.630.008
januar 2004
 nr.   beskrivelse                                                       moms dkk
 31    solid trading aps fakturerede den 5. januar 2004 comitel          1.265.351
       10.000 stk. "pc133 512mb" for gbp 477.500 ekskl. moms.
       partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 28. januar 2004 bl.a. partiet til digi-
       mate (hk) ltd. under betegnelsen "512mb ddr pc133" for
       gbp 491.500 (ingen moms, da eksport ud af eu). betalings-
       betingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
                                             - 23 -
 33   solid trading aps fakturerede den 5. januar 2004 comitel          2.681.087
      9.500 stk. "1gb ddr memory module pc 466" for gbp
      1.011.750 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
      comitel fakturerede den 15. januar 2004 partiet til to forskelli-
      ge købere, heraf 4.000 stk. til profile onwards ltd. for gbp
      433.600 (ingen moms, da eksport ud af eu) og 5.500 stk. til
      digimate (hk) ltd. for gbp 596.200 (ingen moms, da eksport
      ud af eu). betalingsbetingelserne var prepayment (forudbeta-
      ling).
 34   solid trading aps fakturerede den 5. januar 2004 comitel          3.537.683
      50.000 stk. "infineon tsop" for gbp 1.335.000 ekskl. moms.
      partiet blev leveret til comitels lager.
      comitel fakturerede den 26. januar 2004 partiet til to forskelli-
      ge købere, heraf 14.500 stk. til profile onwards ltd. for gbp
      398.750 (ingen moms, da eksport ud af eu) og i alt 35.500
      stk. til digimate (hk) ltd. for i alt gbp 976.250 (ingen
      moms, da eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var pre-
      payment (forudbetaling). comitels fakturaer er udstedt af t1
      og marie ....
 36   solid trading aps fakturerede den 12. januar 2004 comitel         2.114.069
      7.400 stk. "1gb ddr memory module pc 466" for gbp
      786.250 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
      comitel fakturerede partiet til to købere: den 26. januar 2004
      3.750 stk. "1g ddr module pc-3700" til profile onwards
      ltd. for 406.312,50 (ingen moms, da eksport ud af eu) og
      2.250 stk. "1g ddr module pc-3700" til digimate (hk)
      ltd. for gbp 243.787,50 (ingen moms, da eksport ud af eu);
      og den 27. januar 2004 1.400 stk. "1g ddr module pc-
      466" til digimate (hk) ltd. for gbp 151.690 (ingen moms,
      da eksport ud af eu). ordrerekvisitionerne var dateret den 26.
      og 27. januar 2004. betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash
      on delivery) og prepayment (forudbetaling). comitels faktura-
      er er udstedt af t1 og marie ....
 35   solid trading aps fakturerede den 13. januar 2004 comitel         9.975.742
      212.960 stk. "infineon tsop" for gbp 3.694.856 ekskl.
      moms. partiet blev leveret til comitels lager.
      comitel fakturerede den 26. januar 2004 partiet til asia time
      technologies ltd. på i alt fire fakturaer under betegnelsen
      "infineon tsop" for i alt gbp 3.801.336 (ingen moms, da
      eksport ud af eu). ordrerekvisitionerne fra asia time tech-
      nologies ltd. var dateret den 14., 16. og 19. januar 2004. beta-
      lingsbetingelserne var prepayment (forudbetaling). comitels
      fakturaer er udstedt af t1 og marie ....
      i alt                                                             19.573.932
februar 2004
                                               - 24 -
 nr.    beskrivelse                                                       moms dkk
 37     solid trading aps fakturerede den 4. februar 2004 comitel på      4.912.564
        tre fakturaer i alt 8.064 stk. "pentium iv 3,2ghz" for i alt gbp
        1.798.272 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel fakturerede den 6. februar 2004 alle tre partier på tre
        fakturaer til d jensen trading ab under betegnelsen "intel
        pentium 4 3.2ghz" for gbp 1.816.013,80 (ingen moms, da
        eksport ud af eu). ordrerekvisitionerne fra d jensen trading
        ab var dateret den 4. og 6. februar 2004. betalingsbetingel-
        serne var c.o.d. (cash on delivery). comitels fakturaer er
        udstedt af t1s sekretær, janne ....
 38     solid trading aps fakturerede den 4. februar 2004 comitel         5.320.229
        19.000 stk."1gb ddr memory module pc 466" for gbp
        1.947.500 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel fakturerede den 6., 10. og 11. februar 2004 partiet på
        tre fakturaer til d jensen trading ab under betegnelsen "1g
        ddr module pc-466" for i alt gbp 1.967.450 (ingen
        moms, da eksport ud af eu). ordrerekvisitionerne fra d jen-
        sen trading ab var dateret den 4., 6. og 9. februar 2004. beta-
        lingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery). comitels
        fakturaer er udstedt af janne ....
 39     solid trading aps fakturerede den 6. februar 2004 comitel         665.272
        6.100 stk. "pc333 512mb ddr" for gbp 247.050 ekskl.
        moms.
        comitel fakturerede den 12. februar 2004 partiet til d jensen
        trading ab under betegnelsen "512mb ddr pc333" for
        gbp 250.710 (ingen moms, da eksport ud af eu). ordrerekvi-
        sitionen fra d jensen trading ab var dateret den 12. februar
        2004. betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
        comitels faktura er udstedt af janne ....
        i alt                                                             10.898.065
den 10. februar 2004 skrev mia pedersen, skat økokrim, til peer kølendorf, og efter-
spurgte listerne for januar 2004 over nye leverandører og kunder, idet hun ikke havde mod-
taget dem. i en e-mail samme dag skrev hun:
      "tak for dit hurtige svar og det samarbejde vi har haft.
      såfremt du har nogen spørgsmål der retter sig imod momskarruseller er du altid
      velkommen til at kontakte mig."
af e-mail-korrespondancen fremgår, at listerne var blevet fremsendt af peer kølendorf til
andre medarbejdere i skat, der havde anmodet ham herom.
                                               - 25 -
marts 2004
nr.    beskrivelse                                                    moms dkk
40     solid trading aps fakturerede den 1. marts 2004 comitel        2.782.797
       11.000 stk. "pc466 pc3700 1gb ddr so-dimm" for gbp
       998.250 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 15. marts 2004 partiet samt yderligere
       500 stk. (muligvis fra handel nr. 42) til network trading
       company under betegnelsen "1gb ddr memory modu-
       le pc-3700 (64" for gbp 1.075.250 (ingen moms, da eksport
       ud af eu). ordrerekvisitionen var dateret den 3. marts 2004.
       betalingsbetingelserne var forudbetaling. comitels faktura er
       udstedt af janne ....
41     solid trading aps fakturerede den 1. marts 2004 comitel        1.228.361
       2.880 stk. "pentium iv 3,2ghz" for gbp 440.640 ekskl.
       moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 9. marts 2004 partiet til free trade
       investments limited under betegnelsen "intel pentium 4
       3.2ghz" for gbp 449.280 (ingen moms, da eksport ud af
       eu). ordrerekvisitionen var dateret den 2. marts 2004. beta-
       lingsbetingelserne var forudbetaling. comitels faktura er ud-
       stedt af janne ....
42     solid trading aps fakturerede den 1. marts 2004 comitel        2.023.852
       8.000 stk. "pc466 pc3700 1gb ddr so-dimm" for gbp
       726.000 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 9. marts 2004 7.500 stk. til network
       trading company under betegnelsen "1gb ddr memory
       module pc-3700 (64" for gbp 701.250 (ingen moms, da
       eksport ud af eu). betalingsbetingelserne var forudbetaling.
       comitels faktura er udstedt af janne ....
43     solid trading aps fakturerede den 1. marts 2004 comitel        1.105.525
       2.592 stk. "pentium iv 3,2ghz" for gbp 396.576 ekskl.
       moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 9. marts 2004 3.168 stk. (muligvis
       tillige fra handel nr. 44) til free trade investments limited
       under betegnelsen "intel pentium 4 3.2ghz" for gbp 494.208
       (ingen moms). ordrerekvisitionen var dateret den 4. marts
       2004. betalingsbetingelserne var forudbetaling. comitels fak-
       tura er udstedt af janne ....
                                             - 26 -
 44     solid trading aps fakturerede den 1. marts 2004 comitel            1.719.706
        4.032 stk. "pentium iv 3,2ghz" for gbp 616.896 ekskl.
        moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel fakturerede den 10. marts 2004 3.456 stk. til free
        trade investments limited under betegnelsen "intel pentium 4
        3.2ghz" for gbp 539.136 (ingen moms, da eksport ud af
        eu). ordrerekvisitionen var dateret den 8. marts 2004. beta-
        lingsbetingelserne var forudbetaling. comitels faktura er ud-
        stedt af janne ....
 45     solid trading aps fakturerede den 1. marts 2004 comitel            688.695
        6.100 stk. "pc333 512mb ddr" for gbp 247.050 ekskl.
        moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel fakturerede den 15. marts 2004 partiet til network
        trading company under betegnelsen "512mb ddr pc333"
        for gbp 254.370 (ingen moms, da eksport ud af eu). ordre-
        rekvisitionen var dateret den 8. marts 2004. betalingsbetingel-
        serne var forudbetaling. comitels faktura er udstedt af janne
        ....
 46     solid trading aps fakturerede den 12. marts 2004 comitel           3.389.041
        68.600 stk. "branded samsung dice programme" for gbp
        1.239.602 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel fakturerede den 15. marts 2004 hele partiet til free
        trade investments limited under betegnelsen "samsung
        branded dice programe" for gbp 1.270.472 (ingen moms).
        ordrerekvisitionen var dateret den 15. marts 2004. betalings-
        betingelserne var prepayment (forudbetaling). comitels faktu-
        ra er udstedt af janne ....
 47     solid trading aps fakturerede den 12. marts 2004 comitel           2.420.743
        49.000 stk. "branded samsung dice programme" for gbp
        885.430 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel fakturerede den 16. marts 2004 partiet til free trade
        investments limited under betegnelsen "samsung branded
        dice programe" for gbp 907.480 (ingen moms, da eksport ud
        af eu). ordrerekvisitionen var dateret den 15. marts 2004.
        betalingsbetingelserne var forudbetaling. comitels faktura er
        udstedt af janne ....
        i alt                                                              15.358.720
de anførte 47 handler mellem comitel international a/s og solid trading aps fandt sted i
perioden fra den 10. november 2003 til 12. marts 2004, og comitel international a/s afløf-
tede moms, som var betalt til solid trading aps, med i alt 114.761.052 kr.
i handel nr. 6 (den 10. november 2003) har det ikke været muligt at identificere et importe-
rende selskab, hvori der blev genereret tab for statskassen ved skyldnersvig inden momsaf-
                                             - 27 -
regningen. den fradragede moms for denne handel er derfor ikke medregnet i skattemini-
steriets tabsopgørelse.
på et skema, underskrevet den 25. marts 2004, om kortperiodisk kontrol for perioden au-
gust 2003 til december 2003 hos comitel international a/s noterede skat "alt ok" ved-
rørende negativ moms og tilføjede "ingen alvorlige bemærkninger ifm. tidligere kontrol",
"godt kendskab til den 'gamle' virksomhed" og "risikobetonet pga. handelen med mobilte-
lefoner og edb-udstyr". det fremgår endvidere, at skat foretog besigtigelse af et parti
mobiltelefoner og ram-klodser hos selskabets speditør og af ”stødpudelageret” til en
værdi af ca. 28 mio. kr. hos selskabet.
samme dag skrev skat til told- og skattestyrelsen, at der var foretaget udbetalings-
/kortperiodisk kontrol hos comitel a/s og comitel international a/s. kontrollen foretog
en ompostering og havde ikke i øvrigt bemærkninger.
den 22. april 2004 skrev skat til told- og skattestyrelsen om udbetalingskontrol for ja-
nuar 2004 til marts 2004. skat mente, at der manglede fakturering mellem comitel inter-
national a/s' hoveddel og eksportdel (hoveddelen var knyttet til den almindelige momsre-
gistrering, mens eksportdelen var knyttet til en eksportmomsregistrering med fremrykket
tilbagebetaling af købsmoms). der er ikke bemærkninger vedrørende comitel international
a/s' "eksterne" handler.
den 5. maj 2004 frigav skat comitel international a/s' negative moms for april 2004
med bemærkningen "mindre risiko".
6.2 anden handelskæde - trademark international aps
comitel international a/s begyndte samhandlen med trademark international aps den 16.
juni 2004, dvs. lidt over 3 måneder efter den sidste handel med solid trading aps, og der
blev gennemført 4 handler i perioden 16.-24. juni 2004.
trademark international aps blev stiftet den 2. juli 2003 (cvr-nr. 27235565), og ..., der
tidligere havde været ansat hos bluecom, indtrådte som direktør for sel- skabet.
ansvarlig broker for handlerne med trademark international aps var t1.
                                               - 28 -
 nr.   beskrivelse                                                              moms
                                                                                dkk
 1     trademark international aps fakturerede den 16. juni 2004 co-            297.050
       mitel international a/s (herefter "comitel") 1.152 stk. "intel
       pentium 4 2.8ghz fsb533" for usd 184.320 ekskl. moms.
       ordrerekvisitionen er dateret den 17. juni 2004. partiet blev leve-
       ret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 21. juni 2004 partiet til asia-power so-
       lution gmbh for usd 189.792 (ingen moms, da eksport ud af
       eu). betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 2     trademark international aps fakturerede den 18. juni 2004 co-            1.638.594
       mitel 7.000 stk. "magicstore microdrive 2.2gb" for usd
       1.016.750 ekskl. moms. ordrerekvisitionen var dateret den 21.
       juni 2004. partiet blev leveret til comitels lager.
       comitel fakturerede den 23. juni 2004 partiet til asia-power so-
       lution gmbh for usd 1.047.200 (ingen moms, da eksport ud af
       eu). betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery).
 3     trademark international aps fakturerede den 21. juni 2004 co-            2.089.717
       mitel 39.200 stk. "samsung controller s3c72e8df dice" og
       8.640 stk. ic 32m*64 pc2100 obm memory" for i alt usd
       1.296.672 ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       der foreligger ingen salgsfaktura fra comitel.
 4     trademark international aps fakturerede den 24. juni 2004 co-            2.105.555
       mitel en række komponenter for i alt usd 1.306.500 ekskl.
       moms. partiet blev leveret til comitels lager.
       der foreligger ingen salgsfaktura fra comitel.
under samhandlen mellem comitel international a/s og trademark international aps
overholdt trademark international aps aftalte vilkår om levering og betaling mv. comitel
international a/s afløftede i forbindelse med disse handler moms med i alt 6.130.916 kr.
6.3 tredje handelskæde - j corp aps
i august 2004 foretog comitel international a/s 15 handler med j corp aps, og efter 2½
måned – i november 2004 – yderligere 4 handler med j corp aps.
j corp aps blev stiftet den 23. oktober 2003, og den 8. januar 2004 indtrådte daniel jen-
sen, der var ejer af selskabet, som direktør. ... havde tidligere været ansat i so- lid trading
aps.
ansvarlig broker for handlerne hos comitel international a/s var t1, medmindre andet er
angivet.
                                             - 29 -
august 2004
 nr. beskrivelse                                                      moms dkk
 1   j corp aps fakturerede den 13. august 2004 comitel interna-      2.305.260,33
     tional a/s (herefter "comitel") henholdsvis 20.000 stk. og
     8.500 stk. "phone4x internet access card" for i alt usd
     1.514.775 ekskl. moms. comitel betalte fakturaerne den 17.
     og 19. august 2004. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel udstedte henholdsvis den 13. og 16. august 2004 pro-
     formafakturaer for partiet til aspen group limited for i alt
     usd 1.561.800 (ingen moms; fakturadato ukendt). ifølge
     proformafakturaerne var betalingen "efterkrav" (kontant).
     comitels proformafakturaer er udstedt af t1 og janne ....
 2   j corp aps fakturerede den 17. august 2004 comitel 5.000         400.392,24
     stk. "phone4x internet access card" for usd 265.750 ekskl.
     moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel udstedte den 23. august 2004 proformafaktura på
     5.500 stk. (de overskydende 500 stk. har muligvis sammen-
     hæng med handel nr. 5) "phone4x internet access card" til
     unicorn properties ltd. for usd 301.400 (ingen moms; fak-
     turadato ukendt). ordrerekvisitionen fra unicorn properties
     ltd. var dateret den 19. august 2004. betalingsbetingelserne
     var c.o.d. (cash on delivery). comitels proformafaktura er
     udstedt af janne ....
 3   j corp aps fakturerede den 17. august 2004 comitel 10.000        800.784,48
     stk. "phone4x internet access card" for usd 531.500 ekskl.
     moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel udstedte samme dag proformafaktura på 2.300 stk. til
     pt. beryl indo perkasa for usd 126.040 (ingen moms; faktu-
     radato ukendt). betalingen blev modtaget den 18. august
     2004. comitel udstedte den 23. august 2004 proformafaktura
     på det resterende parti (7.700 stk.) til unicorn properties ltd.
     for usd 421.960 (ingen moms; fakturadato ukendt). ordrere-
     kvisitionen fra unicorn properties ltd. var dateret den 19.
     august 2004. betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on deli-
     very). comitels proformafakturaer er udstedt af t1 og janne
     ....
 4   j corp aps fakturerede den 17. august 2004 comitel 10.000        800.784,48
     stk. "phone4x internet access card" for usd 531.500 ekskl.
     moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel udstedte den 23. august 2004 proformafaktura på
     partiet til unicorn properties ltd. for usd 548.000 (ingen
     moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
     c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
     properties ltd. var dateret den 19. august 2004. comitels fak-
     tura er udstedt af janne ....
                                         - 30 -
5 j corp aps fakturerede den 18. august 2004 comitel 15.000       1.201.914,17
  stk. "phone4x internet access card" for usd 797.250 ekskl.
  moms. partiet blev leveret til comitels lager.
  comitel udstedte samme dag proformafaktura på 14.500 stk.
  (resterende 500 stk. muligvis solgt i handel nr. 2) til unicorn
  properties ltd. for usd 794.600 (ingen moms; fakturadato
  ukendt). betalingen blev modtaget den 18. august 2004. beta-
  lingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery). comitels
  proformafaktura er udstedt af christina evers.
6 j corp aps fakturerede den 18. august 2004 comitel 15.000       1.201.914,17
  stk. "phone4x internet access card" for usd 797.250 ekskl.
  moms. partiet blev leveret til comitels lager.
  comitel udstedte den 23. august 2004 proformafaktura på
  partiet på to proformafakturaer til unicorn properties ltd. for
  i alt usd 822.000 (ingen moms; fakturadato ukendt). beta-
  lingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvi-
  sitionerne fra unicorn properties ltd. var dateret den 19. au-
  gust 2004. comitels proformafakturaer er udstedt af janne
  ....
7 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 12.000       968.148,51
  stk. "phone4x internet access card" for usd 637.800 ekskl.
  moms. partiet blev leveret til comitels lager.
  comitel udstedte den 27. august 2004 proformafaktura på
  partiet til unicorn properties ltd. for usd 657.600 (ingen
  moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
  c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionerne fra unicorn
  properties ltd. var dateret den 24. august 2004. comitels pro-
  formafaktura er udstedt af janne ....
8 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 13.000       1.048.827,55
  stk. "phone4x internet access card" for usd 690.950 ekskl.
  moms. partiet blev leveret til comitels lager.
  comitel udstedte den 27. august 2004 proformafaktura på
  partiet til unicorn properties ltd. for usd 712.400 (ingen
  moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
  c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
  properties ltd. var dateret den 24. august 2004. comitels pro-
  formafaktura er udstedt af janne ....
9 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 14.000       1.129.506,60
  stk. "phone4x internet access card" for usd 744.100 ekskl.
  moms. partiet blev leveret til comitels lager.
  comitel udstedte den 27. august 2004 proformafaktura på
  partiet til unicorn properties ltd. for usd 767.200 (ingen
  moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
  c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
  properties ltd. var dateret den 24. august 2004. comitels pro-
  formafaktura er udstedt af janne ....
                                          - 31 -
10 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 14.500      1.169.846,12
   stk. "phone4x internet access card" for usd 770.675 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel udstedte den 27. august 2004 proformafaktura på
   partiet til unicorn properties ltd. for usd 794.600 (ingen
   moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
   properties ltd. var dateret den 25. august 2004. comitels pro-
   formafaktura er udstedt af janne ....
11 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 15.000      1.210.185,64
   stk. "phone4x internet access card" for usd 797.250 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel udstedte den 27. august 2004 proformafaktura på
   partiet til unicorn properties ltd. for usd 822.000 (ingen
   moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
   properties ltd. var dateret den 25. august 2004. comitels pro-
   formafaktura er udstedt af janne ....
12 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 15.500      1.250.525,16
   stk. "phone4x internet access card" for usd 823.825 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel udstedte den 27. august 2004 proformafaktura på
   partiet til unicorn properties ltd. for usd 849.400 (ingen
   moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
   properties ltd. var dateret den 25. august 2004. comitels pro-
   formafaktura er udstedt af janne ....
13 j corp aps fakturerede den 23. august 2004 comitel 18.000      1.452.222,77
   stk. "phone4x internet access card" for usd 956.700 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel udstedte den 23. august 2004 proformafaktura på hele
   partiet til unicorn properties ltd. for usd 986.400 (ingen
   moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
   properties ltd. var dateret den 23. august 2004. comitels pro-
   formafaktura er udstedt af janne ....
14 j corp aps fakturerede den 26. august 2004 comitel 16.000      1.306.597,08
   stk. "phone4x internet access card" for usd 850.400 ekskl.
   moms. partiet blev leveret til comitels lager.
   comitel udstedte den 31. august 2004 proformafaktura på
   partiet til unicorn properties ltd. for usd 876.800 (ingen
   moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
   c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
   properties ltd. var dateret den 31. august 2004. comitels pro-
   formafaktura er udstedt af janne ....
                                             - 32 -
 15  j corp aps fakturerede den 26. august 2004 comitel 20.500      1.674.077,51
     stk. "phone4x internet access card" for usd 1.089.575 ekskl.
     moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel udstedte den 31. august 2004 proformafaktura på
     partiet til unicorn properties ltd. for usd 1.123.400 (ingen
     moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
     c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn
     properties ltd. var dateret den 31. august 2004. comitels pro-
     formafaktura er udstedt af janne ....
     i alt                                                          17.920.986,81
november 2004
 nr. beskrivelse                                                     moms dkk
 16  j corp aps fakturerede den 10. november 2004 comitel            1.156.334,40
     18.000 stk. "phone4x internet access card" for usd 783.000
     ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel fakturerede den 30. november 2004 partiet til aspen
     group limited for usd 806.400. betalingsbetingelserne var
     efterkrav (kontant). ordrerekvisitionerne fra aspen group li-
     mited var dateret den 29. november 2004. comitels faktura er
     udstedt af janne ....
 17  j corp aps fakturerede den 12. november 2004 comitel            1.413.297,60
     22.000 stk. "phone4x internet access card" for usd 957.000
     ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel udstedte den 23. november 2004 proformafaktura på
     20.000 stk. til unicorn properties ltd. for usd 896.000 (ingen
     moms; fakturadato ukendt) og fakturerede samme dag 2.000
     stk. til unicorn properties ltd. for usd 89.600 (ingen moms).
     betalingsbetingelserne var c.o.d. (cash on delivery). comitels
     proformafaktura og faktura er udstedt af janne ....
 18  j corp aps fakturerede den 12. november 2004 comitel            963.612,00
     15.000 stk. "phone4x internet access card" for usd 652.500
     ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
     comitel fakturerede den 17. november 2004 hele partiet til as-
     pen group limited for usd 672.000 (ingen moms). betalings-
     betingelserne var efterkrav (kontant). ordrerekvisitionen fra
     aspen group limited var dateret den 15. november 2004. co-
     mitels faktura er udstedt af janne ....
                                               - 33 -
 19     j corp aps fakturerede den 12. november 2004 comitel                 1.734.501,60
        27.000 stk. "phone4x internet access card" for usd 1.174.500
        ekskl. moms. partiet blev leveret til comitels lager.
        comitel udstedte den 19. november 2004 proformafakturaer på
        partiet til unicorn properties ltd. for i alt usd 1.209.600 (in-
        gen moms; fakturadato ukendt). betalingsbetingelserne var
        c.o.d. (cash on delivery). ordrerekvisitionen fra unicorn pro-
        perties ltd. var dateret den 19. november 2004. comitels pro-
        formafakturaer er udstedt af janne ...
        i alt                                                                5.267.745,60
handlerne vedrørte internet access-kort til en værdi af i alt ca. 92 mio kr., som blev videre-
solgt til tre selskaber beliggende i hong kong og indonesien. på baggrund af det forelig-
gende fakturamateriale er det ikke muligt at fastslå den pålydende værdi af de handlede
kort, der gav adgang til hjemmesider med pornografisk indhold.
comitel-selskabet comitel consumer electronics havde tidligere handlet med taletidskort,
men ikke med kort af den pågældende type.
under samhandlen mellem comitel international a/s og j corp aps overholdt j corp aps
aftalte vilkår om levering og betaling mv., og comitel international a/s afløftede i disse
handler moms med i alt 23.188.732 kr.
den samlede afløftede moms i comitel international a/s af handlerne med solid trading
aps, trademark international aps og j corp aps udgør ifølge skats opgørelse på-
standsbeløbet på i alt 144.080.700 kr.
7."gul feber"-sagskomplekset
efter sagens handler blev sammenhængen i handelskæderne afdækket i et samarbejde mel-
lem skat, søk og kammeradvokaten. det er ubestridt, at peer kølendorf som udgangs-
punkt alene har kunnet have viden om comitel international a/s' egne handler og egne
forhold i øvrigt.
7.1 skats undersøgelser og den efterfølgende afdækning
i september 2002 foretog skat kontrolbesøg hos solid trading aps vedrørende et kon-
kret handelsforløb i forbindelse med, at skat havde modtaget en bistandsanmodning/
verifikationsanmodning fra de engelske myndigheder, der oplyste, at solid trading aps
havde købt varer fra et engelsk selskab, som de engelske myndigheder havde mistanke om,
                                                - 34 -
var involveret i momssvig. skat indhentede således efter anmodning fra de engelske
myndigheder fakturamateriale vedrørende solid trading aps’ handel med dette selskab.
i et notat af 26. maj 2004 anførte kenn hoffmann jensen og jørgen eggert under over-
skriften "beskrivelse af solid trading aps' engagement i forbindelse med indkøb og vide-
resalg af edb komponenter i danmark" blandt andet:
       "undertegnede havde i tidsrummet december 2002 og frem til november 2003
       løbende dels på baggrund af anmodning fra de engelske myndigheder og dels
       på eget initiativ gennemgået selskabets købs og salgstransaktioner og betalin-
       ger.
       det stod hurtigt klart, at selskabet i nævnte periode næsten udelukkende havde
       aftaget edb komponenter fra engelske selskaber, som var involverede i moms-
       karruselhandler og videresolgte disse edb komponenter til et italiensk selskab.
       status på denne del af sagen er indtil videre, at der afventes svar fra de engel-
       ske og italienske myndigheder. svarene forventes at give et billede af selska-
       bets viden om og deltagelse i momskarruselsvig i england."
i marts måned 2003 foretog skat igen kontrol hos solid trading. henset til karakteren af
de varer, som solid trading aps handlede med, den hastigt voksende omsætning i solid
trading aps og de fra england modtagne verifikationsanmodninger, iværksatte skat
herefter en øget overvågning af solid trading aps. solid trading aps havde ingen moms-
restancer til skat, idet selskabet i denne periode primært købte fra og solgte til andre eu-
lande med den virkning, at disse handler var momsmæssigt neutrale.
den løbende overvågning af solid trading aps indebar blandt andet, at det i forbindelse
med den kvartalsvise udbetaling af eventuel negativ moms til selskabet blev kontrolleret,
om betingelserne for at frigive momsen var til stede. udbetalingskontrollen havde også til
formål at overvåge, om selskabet påbegyndte import fra tredjelande med et efterfølgende
indenlandsk salg, eller om selskabet foretog indenlandske varekøb med efterfølgende eks-
port til eu- eller tredjelande, idet der herved var en risiko for, at selskabet kunne oparbejde
enten en betydelig momsrestance, som potentielt ikke ville blive afregnet, eller et betyde-
ligt negativt momstilsvar og derved potentielt pådrage skat et tab.
peer kølendorf indsendte i oktober 2003 oplysning til skat om, at solid trading aps var
ny leverandør, ligesom comitel månedligt indsendte købsfakturaerne fra solid trading
aps sammen med andre købsfakturaer i forbindelse med comitels ønske om at opnå en
                                             - 35 -
fremskyndet udbetaling af det månedlige negative momstilsvar.
i januar 2004 konstaterede skat på baggrund af solid trading aps' momsangivelser for
oktober, november og december 2003, at solid trading aps havde haft et betydeligt større
indenlandsk varesalg end hidtil. skat påbegyndte derfor en afstemning af den af solid
trading aps angivne salgsmoms ved en gennemgang af selskabets salgsfakturaer, hvorved
det blev konstateret, at solid trading aps i november 2003 havde påbegyndt salg til co-
mitel international a/s, og at det var denne samhandel, der begrundede solid trading aps'
momsangivelser.
i forbindelse med afstemningen af solid trading aps' salgsmoms indhentede skat tillige
fakturamateriale fra comitel international a/s vedrørende selskabets videresalg af de fra
solid trading aps modtagne varer.
den 12. januar 2004 afholdt skats økokrim-afdeling møde med skat københavn ved-
rørende samhandlen, og den 19. januar 2004 var skat på kontrolbesøg hos comitel inter-
national a/s og anmodede som anført om dokumentation vedrørende samhandlen med
solid trading aps. skats gennemgang af det indhentede materiale viste, at solid tra-
ding aps havde erhvervet de til comitel international a/s solgte varer fra trademark in-
ternational aps. i al væsentlighed var disse handler dog momsmæssigt neutrale for solid
trading aps, og der opstod ikke restancer før senere i forløbet. endvidere angav solid
trading aps løbende og rettidigt sit tilsvar.
i den første handelskæde omfattet af denne sag var skraldespandsselskabet (missing trader)
network trading aps, og i den efterfølgende straffesag mod blandt andre t1 afgav skats
medarbejder kenn hoffmann jensen vidneforklaring og oplyste her- under:
      "i januar 2004 gik det op for told & skat…at der var noget rivende galt i et
      firma, der hed network trading. det havde købt varer fra adskillige hong
      kong-firmaer og solgt dem videre til trademark, der igen havde solgt videre til
      solid. solid havde solgt videre til comitel, der havde videresolgt varerne til
      selskaber i hong kong. da de blev klar over, hvordan tingene hang sammen,
      satte de sig sammen med kollegaerne fra køge.
      …
      de sammenholdt oplysningerne fra køge med dem fra københavn og kunne
      se, at det var en kædehandel."
skat konstaterede i forbindelse med kontrollen af network trading aps, at dette selskab
havde indkøbt cpu-enheder fra det i hong kong domicilerede selskab, quantum, og her-
                                               - 36 -
efter videresolgt disse til trademark international aps. disse oplysninger sammenholdt
med oplysningerne fra gennemgangen af comitel international a/s' salgsfakturaer viste, at
comitel international a/s' kunder for en dels vedkommende var identiske med network
trading aps' leverandører.
skat nedsatte på baggrund heraf en styregruppe, som havde til formål at koordinere sam-
arbejdet omkring de verserende kontrolsager samt vurdere de kontrolmæssige initiativer fra
skats side. styregruppen bestod af personer fra skat (økokrim-afdelingen og, de rele-
vante skatteregioner), told- og skattestyrelsen, søk (som efterforskningsmyndighed) og
kammeradvokaten (som kurator i konkursboer og som statens advokat) og afholdt sit før-
ste møde den 16. marts 2004. af referatet heraf fremgår blandt andet, at fremgangsmåden
ved ”de ”nye” momskarruseller” drøftedes.
styregruppen afholdt møder igen den 2. juni og 28. juni 2004, hvor det blandt andet blev
drøftet, hvilken strategi der skulle vælges i forhold til involverede selskaber.
skat havde på dette tidspunkt udelukkende kendskab til handelskæderne omkring net-
work trading aps og det i dette selskab i marts 2004 truende tab, og fokus var således
hovedsageligt rettet mod network trading aps og mod at sikre sig, at der ikke efter ophø-
ret af aktiviteten i network trading aps' opstod et tilsvarende selskab, der potentielt kun-
ne påføre skat et tab. den opfølgende kontrol af solid trading aps havde derfor til for-
mål at imødegå risikoen for, at skat på ny blev mødt med et tab i et nyt importerende
selskab.
skat konstaterede, at solid trading aps i februar og marts måned 2004 genererede og
angav et positivt momstilsvar i størrelsesordenen ca. 28 mio kr. tilsvaret for februar må-
ned 2004 på i alt 11.523.725 kr. forfaldt den 25. marts 2004. tilsvaret for marts 2004 for-
faldt den 26. april 2004. solid trading aps angav ikke moms for marts 2004, og der blev
derfor foretaget foreløbig fastsættelse med tilsvar på kr. 500.000 kr., som efterfølgende
blev erstattet af efterangivelse på kr. 17.096.500 kr.
medio marts 2004 standsede toldkontrollen på skats foranledning en sending ram-
moduler og en sending cpu-enheder i københavns lufthavn, som solid trading aps
havde importeret fra selskabet asia time technologies ltd., som tillige var en af comitel
international a/s' kunder. disse varer, der ved efterfølgende undersøgelser viste sig at væ-
re attrapper, var på tidspunktet for kontrollen videresolgt til comitel international a/s.
                                               - 37 -
solid trading aps udstedte kreditnota til comitel international a/s vedrørende disse va-
rer, som aldrig blev leveret til comitel international a/s.
fra dette tidspunkt ophørte den handelsmæssige aktivitet i solid trading aps, og den 23.
marts 2004 modtog skat telefonisk underretning fra bogholderen hos solid trading aps
om, at selskabet som følge af tilbageholdelsen af varepartiet i københavns lufthavn ikke
så sig i stand til at betale selskabets momstilsvar, der på daværende tidspunkt beløb sig til
11 mio. kr. alene for februar måned 2004.
på baggrund af den forfaldne momsrestance, den begrundede tvivl om varernes bonitet
samt det forhold, at solid trading aps ifølge dets regnskaber var uden tilstrækkelige akti-
ver, indgav skat den 31. marts 2004 konkursbegæring mod selskabet, og selskabet blev
erklæret konkurs den 21. april 2004.
peer kølendorf fik ikke på daværende tidspunkt kendskab til den reelle baggrund for solid
tradings konkurs, idet solid trading aps som årsag til konkursen blot oplyste at have
betalt for varer og derefter at være blevet snydt af leverandøren.
efter solid trading aps’ konkurs påbegyndte kurator, v/advokat boris frederiksen, sine
egne undersøgelser af handelsforløbet. advokat boris frederiksen afgav vidneforklaring
under straffesagen mod blandt andre t1 og oplyste herunder:
       " [konkursboerne efter network trading aps og solid trading aps] beslutte-
       de at forfølge kravene i hong kong [dvs. de uopfyldte krav, der var årsag til
       konkurserne] og havde drøftelser med ledelsen i de konkursramte selskaber.
       hvis det var et momskarruselsarrangement, var det på en anden måde, end man
       tidligere havde set."
i notat af 1. juli 2004 til skat-chefer øst for storebælt oplyste styregruppen, at den fryg-
tede, at roxy world trading aps, der på daværende tidspunkt ingen restancer havde til
skat, og som løbende angav og betalte moms rettidigt, kunne være den næste importør-
virksomhed i sagskomplekset, som ikke kunne betale sit momstilsvar ved forfaldstid. dette
selskab var importørvirksomheden i handelskæden, hvori comitel international a/s i juni
måned 2004 købte varer fra trademark international aps. den 1. juli 2004 manglede ro-
xy world trading aps således at afregne salgsmomsen af de varer, som 3 omsætningsled
senere blev solgt til comitel, hvilken salgsmoms skulle indbetales til skat ultimo juli
                                                - 38 -
2004. den til brug for betalingen af momstilsvaret værende likviditet var af selskabet an-
vendt til at indkøbe varer/it-komponenter hos en engelsk leverandør. umiddelbart efter, at
disse varer/it-komponenter var blevet leveret til roxy world trading aps, angav selska-
bet, at det var blevet udsat for et røveri på selskabets adresse, hvorved de leverede varer
blev stjålet.
af styreguppens notat af 1. juli 2004 fremgår endvidere:
       ”på mødet tilkendegav søk, at der på det foreliggende grundlag ikke var be-
       læg for at indlede en politimæssig efterforskning mod alle de involverede sel-
       skaber…
       da søk således ikke på det foreliggende grundlag kunne gå ind i sagen, blev
       det besluttet, at toldskat arbejder hen mod en adminstrativ afgørelse (den så-
       kaldte bond house-model) mod comitel (brokeren).
       gruppen skal derfor gøre opmærksom på, at mens man arbejder sig frem mod
       en administrativ afgørelse, vil der fortsat blive udbetalt moms til comitel.
       på det tidspunkt, hvor en eventuel afgørelse bliver truffet, må konsekvensen
       være, at udbetalingerne til comitel stoppes. kammeradvokaten har gjort op-
       mærksom på, at dette kan medføre et ikke ubetydeligt erstatningskrav mod
       statskassen.”
det påståede røveri mod roxy world trading aps den 21. juli 2004 afstedkom angiveligt,
at roxy world trading aps ikke kunne afregne salgsmomsen til skat på forfaldstids-
punktet. efter gennemførelsen af den strafferetlige efterforskning af momskarrusellen viste
røveriet sig at være fingeret med henblik på over for skat at kunne begrunde/legitimere
den manglende betaling af salgsmomsen. da roxy world trading aps ikke var i stand til
at betale den skyldige moms, blev selskabet taget under konkursbehandling ved skifteret-
ten i roskilde.
skats og søks undersøgelser afdækkede, at en række personer i perioden fra den 1. no-
vember 2003 og frem til udgangen til november 2004 havde samvirket om at tilrettelægge
en række handler, i hvilken forbindelse et antal danske selskaber (network trading aps,
solid trading aps, roxy world trading aps, j. n. trading v/... og c. b. trading v/...)
havde importeret først it-komponenter og i slutningen af sagspe- rioden pornokort til
danmark fra primært fjernøsten og i enkelte tilfælde fra andre eu- lande, som
efterfølgende via handler mellem mellemliggende danske selskaber var blevet solgt til to
danske brokere, henholdsvis comitel international a/s og plug & play a/s, for derefter af
                                              - 39 -
blive solgt til fjernøsten.
disse handler indebar, at det importerende selskab, f.eks. network trading aps, fik et
momstilsvar svarende til den ved det indenlandske salg opkrævede salgsmoms. dette
momstilsvar blev angivet over for afgiftsmyndighederne, men aldrig betalt, idet personerne
bag svindlen samvirkede om at etablere begivenheder, der for de efterfølgende undersøgel-
ser skulle fremstå som ekstraordinære kommercielle risici, og som medførte, at det pågæl-
dende selskab på tidspunktet for momsbeløbets forfald ikke var i stand til at betale den
skyldige moms.
den skyldige moms udgjorde hos henholdsvis network trading aps – anslået 92 mio. kr.,
solid trading aps – anslået 30 mio. kr., roxy world trading aps – anslået 12 mio. kr., j.
n. trading v/... – anslået 25 mio. kr. og c. b. trading v/... – anslå- et 30 mio. kr. – eller i
alt knap 200 mio. kr.
skat tilbagebetalte moms til det selskab, der som det sidste danske led i handelskæden
erhvervede varerne og betalte momsen til sine leverandører for efterfølgende at reeksporte-
re varerne uden opkrævning af moms til fjernøsten, hvilket i de af denne sag omfattede
handler var comitel international a/s. momsen, som var betalt til leverandøren, tilbagebe-
taltes af skat i den følgende måned.
handlerne i danmark omfattede selskaberne network trading aps, solid trading aps,
roxy world trading aps, c. b. trading v/..., j. n. trading v/..., trademark international
aps, plug & play a/s, j corp aps samt comitel international a/s.
de udenlandske selskaber, der indgik i handlerne, og som efter den strafferetlige efter-
forskning viste sig at være kontrollerede af samme personkreds, omfattede selskaberne
espace it b.v., holland, asia-power solution gmbh, schweiz, asia time technologies
ltd, hong kong, aspen group ltd., hong kong, dream automobiles ltd., england, em-
pire ornaments & jewellery, hong kong, fusion r., singapore, gala technology, hong
kong, global way enterprise ltd., hong kong, global crown technologies ltd., hong
kong, ideal hardware ltd., hong kong, isotech international corporation, british virgin
islands, mass gain pacific ltd., maximum evolution, hong kong, maximum evolution
pte ltd., singapore, microtronica ltd., british virgin islands, network trading co. ltd.,
quantum network asia, remy ltd., roxy world trading co. ltd., og unicorn properties
ltd.
                                                - 40 -
i et antal ”gul feber”- handler blev det konstateret, at comitel international a/s’ kunde i
fjernøsten tilbagekøbte præcis samme type og antal varer, som det danske importerende
selskab havde købt fra comitel international a/s’ kunde. herudover er det i en række af
sagens handler konstateret, at der er sammenfald mellem den oprindelige leverandørs og
den endelige købers (comitel international a/s’ kunde) adresser, fax-numre, direktør og
bankkontonumre.
ved skats undersøgelser, kurators behandling af de omhandlede danske konkursboer og
statsadvokaten for særlig økonomisk kriminalitets efterforskning i straffesagen blev det
konstateret, at en række personer, heriblandt t2 (solid trading aps), mi- chael andreasen
(trademark international aps), t (comitel international a/s), ... (j corp aps og ... trading
ab), ... (c. b. trading), ... (j. n. trading), andy phua (network trading aps), ... (roxy
world trading aps) samt ... (en række af de udenlandske selskaber) i fællesskab havde
samvirket om at tilrettelægge de pågældende handler med det formål i de danske
importørselskaber at beholde de momsbeløb, som efterfølgende led havde betalt til
selskaberne. disse momsbeløb blev unddraget selskaberne, hvilket førte til, at ingen af de
pågældende danske importørselskaber/-virksomheder var i stand til at afregne det opståede
momstilsvar på forfaldstidspunktet. unddragelsen blev forsøgt skjult via etableringen af en
række ekstraordinære kommercielle risici, enten ved forudbetalinger, betaling for
attrapper/værdiløse varer, røverier eller fiktive udlån til selskaber beliggende i kina og på
taiwan.
skat vurderede fra august måned 2004, om der var mulighed for at tilbageholde comitel
international a/s’ momstilsvar, dvs. at tilbageholde selskabets momsfradrag, men fandt
først grundlag herfor, da der forelå et forslag til afgørelse om nægtelse af fradrag den 6.
december 2004.
7.2 solid trading aps
i perioden fra t2s erhvervelse af selskabet og frem til november/december 2003 bestod
selskabets hovedaktivitet af indkøb af it-komponenter fra sælgere i england og
efterfølgende videresalg af disse til et italiensk selskab.
fra november 2003 og frem til slutningen af marts 2004 ændrede solid trading aps imid-
lertid købs- og salgsmønster, idet selskabet købte it-komponenter, cpu-enheder/ram-
blokke, fra trademark international aps, der hidrørte fra det danske selskab network tra-
                                              - 41 -
ding aps’ import af de pågældende produkter fra en række selskaber i hong kong og sin-
gapore. de af solid trading aps fra trademark international aps indkøbte varer blev
videresolgt til comitel international a/s, der derefter solgte de pågældende varer til en
række køberselskaber i hong kong og singapore, som i et vist omfang var identiske med
de selskaber, der oprindeligt havde solgt varerne til network trading aps.
”missing trader”-selskabet, dvs. det selskab hvori den unddragne salgsmoms blev aflejret, i
de handelskæder, hvori comitel international a/s købte varer af solid trading aps, var i
34 af sagens handler i den første handelskæde selskabet network trading aps. i de reste-
rende handler i den første handelskæde var ”missing trader”-selskabet solid trading aps.
solid trading aps’ salgsmoms til skat (ca. 88,5 mio. kr.) hidrørende fra de varer, som
selskabet fakturerede til comitel international a/s i november 2003 - januar 2004, mod-
svaredes stort set af solid trading aps købsmoms på de varer, som solid trading aps
aftog fra trademark international aps i perioden. den beløbsmæssigt meget begrænsede
”difference” for perioden blev betalt. selskabet betalte ikke salgsmomsen for februar og
marts 2004 til skat (ca. 26,3 mio. kr.). selskabet havde grundet den nye metode med
indkøb af varer i fjernøsten overtaget rollen ”som importerende selskab” og havde således
ingen købsmoms til fradrag i momstilsvaret.
i foråret 2004 gik solid trading aps konkurs, fordi selskabet havde foretaget forudbeta-
ling af varer, som viste sig at være værdiløse. dette blev konstateret, da varepartiet blev
stoppet i forbindelse med toldkontrol i københavns lufthavn i marts 2004. skat har an-
meldt et krav i solid trading aps under konkurs på 28.877.861 kr.
7.3 trademark international aps
i den handelskæde, hvori comitel international a/s købte varer af trademark international
aps, var ”missing trader”-selskabet roxy world trading aps. trademark international
aps blev kortvarigt omdannet til et aktieselskab den 1. januar 2005, inden selskabet igen
blev omdannet til et anpartsselskab den 2. marts 2005. ... var selskabets direktør frem til
den 3. oktober 2006. han var tillige medlem af bestyrelsen i den korte periode, hvor
selskabet var registreret som et aktieselskab. selskabet har senest aflagt års- rapport for
regnskabsåret 2004/2005.
trademark international aps blev taget under tvangsopløsning den 8. januar 2007 på bag-
grund af en tvangsopløsningsbegæring fra erhvervs- og selskabsstyrelsen af samme dato.
                                                 - 42 -
konkursdekret blev afsagt den 20. februar 2007. skat har ikke anmeldt krav i konkurs-
boet, da den unddragne salgsmoms i denne handelskæde blev aflejret i det importerende
selskab, roxy world trading aps.
trademark international aps udlignede i perioden stort set salgsmomsen opstået ved sal-
get til comitel international a/s med købsmomsen følgende af indkøbet hos roxy world
trading aps.
7.4 j corp aps
j corp aps aflagde senest årsrapport for regnskabsåret 2004/2005. ... forblev direktør
frem til tidspunktet for tvangsopløsningsbegæringens fremsendelse den 16. april 2007.
... var tillige ejer af det svensk indregistrerede selskab ... trading ab, der også indgik i
samhandlen med solid trading aps.
j corp aps købte i henholdsvis august og november 2004 internet access-kort til en værdi
på ca. 92 mio. kr. hos j. n. trading v/.... internet access-kortene var af j. n. trading v/...
importeret fra en række i fjernøsten hjemmehørende selskaber. de omhandlede internet
access-kort, der gav adgang til internethjemmesider med porno- grafisk indhold, blev
efterfølgende af j corp aps videresolgt til comitel international a/s.
i den handelskæde, hvor comitel international a/s købte varer fra j corp aps, var ”mis-
sing trader”-selskabet j. n. trading v/.... j corp aps blev taget under tvangs- opløsning af
sø- og handelsrettens skifteafdeling den 7. maj 2007, og konkursdekret blev afsagt den
25. juni 2007 skat har anmeldt krav for 31.212 kr. i konkursboet, idet den unddragne
salgsmoms i denne handelskæde blev aflejret i det importerende selskab j. n. trading v/....
j corp aps betalte salgsmomsen, som selskabet fakturerede til comitel international a/s,
til skat.
7.5 andre danske selskaber
network trading aps blev stiftet den 20. oktober 2003 og gik i betalingsstandsning den
17. februar 2004 for herefter at blive taget under konkursbehandling den 17. maj 2004.
selskabets direktør var en til danmark indvandret singaporekineser, andy phua.
                                               - 43 -
selskabet drev i perioden fra november 2003 og frem til betalingsstandsningen virksomhed
som handelsselskab med indkøb og videresalg af it-komponenter (cpu-enheder og ram-
moduler). network trading aps' køb hos selskaber i hong kong og singapore i perioden
udgjorde ca. gbp 33,7 mio. varerne indgik i handelskæden med trademark international
aps, solid trading aps og comitel international a/s, som afslutningsvis solgte varerne
til kunder i fjernøsten.
inden betalingsstandsningen og den efterfølgende konkurs rejste selskabets revisor og sel-
skabets direktør, andy phua, til hong kong med henblik på at inddrive tilgodehavendet fra
den foretagne forudbetaling hos quantum. skat blev således mødt med en reel forret-
ningsmæssig begrundelse for, at selskabet på forfaldstidspunktet den 10. februar 2004 var
ude af stand til at betale sin restance til skat.
med henblik på at afdække muligheden for at tilbagesøge det forudbetalte beløb indvilli-
gede direktør, andy phua, efter aftale med skat i at lade selskabet træde i betalings-
standsning. der blev iværksat bestræbelser på at inddrive beløbet, og quantum tilbød net-
work trading aps at afdrage beløbet over 18 måneder, idet selskabet havde anvendt det
forudbetalte beløb til betaling af diverse leverandører.
network trading aps’ revisor oplyste i sin vidneforklaring under straffesagen mod blandt
andre t1, at han og revisoren for plug & play a/s sammen havde under- søgt, om der var
noget sammenfald, hvilket han ikke kunne konstatere, om der var. skat har anmeldt krav
for 92.750.144 kr. i network trading aps under konkurs.
j. n. trading var en af ... personligt drevet virksomhed, som blev momsregistreret den 1.
august 2004.
virksomheden importerede i perioden fra august til november 2004 internet access-kort,
der gav adgang til hjemmesider med pornografisk indhold, fra maximum evolution, hong
kong. i august 2004 blev der leveret 279.372 kort, alle til en enhedspris på 52,50 usd,
mens der i november 2004 blev leveret 104.307 kort til en enhedspris på 42,00 usd. j. n.
trading videresolgte 283.500 af de indkøbte internet access-kort til j corp aps. af disse
blev 201.500 stk. solgt i august måned 2004 til en enhedspris på 52,75 usd, mens der i
november 2004 blev solgt 82.000 kort til en enhedspris på 42,75 usd. salgsprisen i hen-
hold til de af j. n. trading til j corp aps udstedte fakturaer udgjorde 17.668.281,25 usd,
modsvarende 105.715.116,53 danske kroner inkl. moms.
                                              - 44 -
j corp aps videresolgte efterfølgende samtlige de erhvervede internet access-pornokort til
comitel international a/s, der herved opnåede fradrag for moms betalt til j corp aps med
23.188.732 kr.
momsmæssigt var handlerne stort set neutrale i j corp aps.
... blev erklæret konkurs den 5. juli 2005, og skat har hos konkursboet et tilgodehavende
vedrørende ikke betalt salgsmoms vedrørende 3. kvartal 2004 på
17.707.447 kr. og for 4. kvartal 2004 på 5.176.922 kr. skat har således samlet anmeldt
krav for 24.372.461 kr. i konkursboet.
roxy world trading aps blev stiftet den 10. december 2003 af ..., som også var direktør.
selskabet drev fra den 17. februar 2004 til den 9. august 2004 virksomhed som
handelsselskab med indkøb af it-komponenter fra hong kong, som selskabet videre- solgte
til solid trading aps. selskabet aflagde aldrig årsrapport og blev taget under kon-
kursbehandling den 9. august 2004. konkursen skyldtes som nævnt, at selskabet i strid
med sandheden oplyste at være blevet udsat for væbnet røveri og derfor ikke så sig i stand
til at betale sin skyld til skat. skat har anmeldt et krav i konkursboet for 12.350.178 kr.
c&b trading var en af ... personligt drevet virksomhed, som blev registreret den 8.
oktober 2004. virksomheden blev afregistreret hos skat den 2. februar 2005.
virksomheden blev imidlertid reelt indstillet primo december 2004, på hvilket tidspunkt
den sidste af i alt 32 handler gennemført af c&b trading til en samlet værdi af ca. 130
mio. kr. inkl. moms blev gennemført. virksomhedens aktiviteter bestod i handel med it-
komponenter, der blev indkøbt hos en hollandsk leverandør og efterfølgende videresolgt til
trademark international aps. ... blev erklæret konkurs den 15. marts 2005, og skat har
anmeldt et krav i konkursboet på 29.499.264,62 kr.
8.kuransen af de handlede varer, varebetegnelser samt prissætning og betaling
der har under sagen været enighed om, at handlerne i kæde 1 omfattede både ægte varer
og attrapper, at varerne i kæde 2 var attrapper, og at handlerne i kæde 3 omfattede ægte
varer.
i flere af de af sagen omfattede handler er der forskelle i den varebetegnelse, som fremgår
                                                - 45 -
af fakturamaterialet og af købsordrerne. der er i en del af fakturaerne anvendt de generelt
formulerede varebetegnelser ”samsung branded dice” og ”infinion tsop”, som pricewa-
terhousecoopers i en erklæring af 29. marts 2006 til skat har anset som utilstrækkelige
til at identificere eksisterende produkter. de konkrete varebetegnelser fremgår imidlertid i
et vist omfang af købsordrer.
det er endvidere oplyst, at varebetegnelsen ”intel pentium 4 3.0 ghz 533 mhz” på købs-
ordrer og fakturaer i handel nr. 14 ikke er korrekt, idet intel ikke har et produkt med de
angivne specifikationer. i visse andre handler er der anvendt en korrekt varebetegnelse –
”intel pentium 4 3.0 ghz 800 mhz” og gennemført varekontrol, der bekræfter dette. ved-
rørende prissætningen af intel cpu’er har skat på baggrund af en analyse af handlerne
og indhentede oplysninger fra intel anført, at comitel international a/s i flere tilfælde fo-
retog indkøb til priser højere end intels listepriser. peer kølendorf har anført, at markeds-
priser på brokermarkedet ikke kan sammenlignes med listepriser for distributørvirksomhe-
der og har i øvrigt bestridt skats beregningsgrundlag og konklusion.
for så vidt angår internet access-kortene er de på købs- og salgsfakturaer anført med be-
tegnelsen ”phone4x internet access cards” uden angivelse af pålydende værdi. i en rapport
af 19. juli 2005 fra nordisk erhvervs vurdering indeholdende en vurdering af internet ac-
cess-kort fra konkursboet efter jn trading konkluderes det, at de hjemmesider, som disse
kort gav adgang til, i vidt omfang var forældede, af ringe kvalitet og ude af drift. endvidere
inficerede hjemmesiderne brugerens computer med virus. i rapporten anføres også, at
avancen på kortene mellem grossist og detailled måtte formodes at være på ikke under 200
%, og kortene ville efterfølgende blive solgt til slutbrugeren for pålydende værdi.
der forekom ikke tredjepartsbetalinger i ”gul feber”- handlerne, mens det var tilfældet
med hensyn til en del af de andre handler. i visse af ”gul feber”- handlerne skete der op-
splitning af betalingerne. i et enkelt tilfælde – handel nr. 35 – blev varerne udleveret, før
ca. 20 mio. kr., svarende til ca. halvdelen af den samlede salgspris, var betalt. under straf-
fesagen har t1 forklaret, at det var fordi, der var en god relation til kun- den, og at det
somme tider var nødvendigt at løbe en risiko.
9.skats forslag til afgørelse af 6. december 2004
den 6. december 2004 sendte skattecenter københavn forslag til afgørelse over for comi-
tel international a/s om afkrævning af 191.488.442 kr., hvilket blandt andet var baseret på
resultatet af kontrol opstartet i marts 2004 vedrørende handler, hvori bl.a. solid trading
                                                 - 46 -
aps, network trading aps, trademark international aps og selskabet comitel internati-
onal a/s havde deltaget.
af det krævede beløb vedrørte 114.761.052 kr. tilbagebetaling af købsmoms for handler
med solid trading aps i momsperioderne fra 1. november 2003 til 31. marts 2004, mens
76.727.390 kr. vedrørte et ikke godkendt momsfrit salg foretaget i momsperioderne fra 1.
januar 2002 til 31. juli 2002, som ikke har sammenhæng med denne sag.
skats forslag til afgørelse forudsatte, at tilbagebetalingen/nægtelsen af fradrag for
købsmoms skulle ske på baggrund af en objektiv konstatering af, at handlerne – ifølge
skat – indgik i et "lukket kredsløb" og var "uden økonomisk realitet", idet det efter
skats opfattelse var uden betydning, om comitel international a/s subjektivt havde væ-
ret vidende om, at forudgående led havde til hensigt ikke at afregne salgsmoms.
der verserede på det pågældende tidspunkt en sag ved eu-domstolen (de forenede sager
c-354/03, c-355/03 og c-484/03, bond house) om spørgsmålet om, hvilke objektive
og/eller subjektive betingelser der skal være opfyldt, for at skattemyndighederne kan nægte
fradrag, hvorfor skat endelige afgørelse afventede domstolens afgørelse.
10.comitel-koncernens høringssvar
comitels daværende advokat afgav den 31. januar 2005 høringssvar på vegne af comitel
international a/s i forlængelse af skats forslag til afgørelse. af høringssvaret fremgår
blandt andet:
       "i 2003 traf bestyrelsen beslutning om at udvide varesortimentet med it-dele.
       baggrunden for denne beslutning lå især i det forhold, at selskabet havde bety-
       delig indsigt i logistikforhold og "spothandler" i forbindelse med salg af pro-
       dukter, der som mobiltelefoner omsættes meget hastigt og hyppigt, således at et
       parti ofte er solgt til en køber, inden partiet fysisk er blevet leveret til comitel.
       i tilknytning til bestyrelsens beslutning blev tilknyttet en medarbejder til
       comitel med særlig indsigt i handel med it-dele.
       …
       i forbindelse med enhver kontakt med en ny leverandør eller en ny kunde, føl-
       ger comitel en fast procedure for undersøgelse af leverandørens/kun-dens for-
       hold. comitel undersøger således blandt andet kundens registreringsmæssige
       forhold hos offentlige myndigheder, økonomiske forhold og tager referencer på
       kunden.
       endvidere har comitel siden 2001 i ethvert tilfælde, når man ville foretage
       handel med en ny leverandør/kunde, fulgt hvert enkelt punkt, som fremgår af
       de britiske toldmyndigheders såkaldte code of conduct, som er opstillet i sam-
                                         - 47 -
arbejde mellem de britiske myndigheder og den britiske mobiltelefonbranche.
kopi af memorandum of understanding between hm customs and excise and
the mobile phone industry indeholdende code of conduct vedlægges som
bilag 2.
…
comitel har gennem alle år haft god kontakt med told skat, idet man har lagt
vægt på at overholde alle regler. det har på bestyrelsesplan været diskuteret,
om comitel skulle være på det internationale marked, da alle, der har et mini-
mum af erfaring, er vidende om, at der blandt købere og sælgere er firmaer,
som etablerer momskarruseller.
comitel har for flere år siden besluttet, at man som meget gammel aktør på markedet
for især mobiltelefoner, ikke skulle forlade dette marked, blot fordi der er opstået
problemer med momskarruseller, men naturligvis sørge for, at alle regler blev
overholdt, og at enhver mistanke om momskarrusel skulle føre til afvisning af
kunde- eller leverandørforhold.
told skat har altid modtaget mange henvendelser fra comitel med angivelse af
firmaer og forhold, som kunne tyde på momskarruselsvindel. er comitel blevet
tilbudt varer billigere end på verdensmarkedet, er told skat orienteret. told skat har
dog ikke kunnet svare tilbage med advarsler om at undlade at handle med bestemte
firmaer, men comitel har forstået på told skat, at man ofte har været glad for den
underretning, som man har givet told skat. når man har oplevet situationer, der blot
kunne antyde uregelmæssigheder. således har comitel gennem flere år mailet listerne
med alle nye kunder og leverandører måned for måned for at hjælpe told skat med
at følge udviklingen og kunne gribe ind i tide.
gennem det seneste halve år har comitel dog erfaret en mere sikker holdning fra
told skat, idet noget, der kunne tyde på efter comitels oplysninger at være forsøg
på momssvindel, er blevet besvaret med, at comitel skulle købe eller sælge, hvis
formalia (momsnumre etc.) var i orden.
gennem mange år har comitel trods alt måttet konstatere, at en vis procentdel,
måske 10-20 % af den international handel, på en eller anden måde har haft
forbindelse med momskarruseller. der har været en del besøg især fra det britiske
customs/excise, hvor comitel har kunnet fremlægge korrekt dokumentation for
overholdelse af momsreglerne, men hvor et led i handelskæden efter de britiske
myndigheders oplysninger ikke har opfyldt sine momsmæssige forpligtelser.
med henvisning til hvad der er beskrevet ovenfor, har comitel alligevel ment, at det
var urimeligt at skulle lukke for al international handel, fordi blot en del af denne
handel indgår i momskarruselsvindel. derfor har bestyrelsen med jævne mellemrum
bakket op om at fortsætte under iagttagelse af alle former for kontrol, som det er
muligt for et privat firma at foretage.
…
3. handel med solid trading aps
3.1      handelens opståen
hos comitel havde man ofte lagt mærke til solid tradings navn på internettet på
hjemmesiden www.internationalcomputerbrokers.com. denne side er en side, hvor
virksomheder, der er i markedet med it -dele, kan finde ud af, om der er varer at
købe og sælge.
                                         - 48 -
i 2003 ansatte comitel en ny medarbejder, som tidligere havde været ansat i
virksomheden bluecom. bluecom er en virksomhed, som handler med it-dele.
medarbejderen blev tilknyttet comitel med henblik på at styrke comitels handel
inden for it-dele. den pågældende medarbejder kendte t2, som var indehaver af
solid trading, idet medarbejderen havde været kollega med t2 hos bluecom.
efter flere møder både hos comitel og hos solid trading, og undersøgelser om solid
trading i branchen, samt - ikke mindst telefonisk kontakt til told & skat, der ikke
havde nogen kommentarer hertil - startede sam-handlen med mobiltelefoner samt it
komponenter.
samhandlen med solid trading blev løbende udbygget. solid trading havde gode
kontakter hos it leverandører, da t2 havde været i branchen hos bluecom i flere år
og dermed havde forbindelse til leverandører, der kunne levere varer i stor volumen.
der skal om samarbejdet med solid trading noteres, at alle aftaler om leverancer og
betalinger blev overholdt. til tider købte comitel varer, som solid trading havde
kunder til, således at comitel til tider var leverandør til solid trading. handlen gik
dermed begge veje, som det ofte ses i branchen.
…
3.3      kontrol med varer og kontrolbesøg fra aftagere af varer
varerne blev ofte leveret på comitels lager på hammershusgade 11. de blev leveret
af 3x34 eller speditøren, kühne & nagel. i visse tilfælde blev varerne leveret hos
kühne & nagel, og comitel gav kühne & nagel instruktioner om, hvor varerne
skulle sendes hen.
varerne blev ved ankomsten optalt og varenumre samt forsegling af varen blev
kontrolleret, da forseglingen har stor betydning for varens pris. til eksempel kan
nævnes, at en åben kasse cpu ofte vil være 2-3 % billigere end en lukket kasse
direkte fra leverandør.
hos comitel var t1 ansvarlig for handlerne med it-dele. i perioden modtog comitel
stort set dagligt sendinger af varer fra solid trading. hver dag kontrollerede t1 -
nogle gange sammen med en medarbejder - de modtagne varer. han sikrede sig i
hvert enkelt tilfælde, at det var de rigtige varer, der var leveret, og at antallet var
rigtigt.
når der blev leveret varer i forseglede kasser, blev forseglingen ikke brudt, da der
handles på vilkår, at der er tale om "sealed boxes", det vil sige varer, der leveres i en
ubrudt og forseglet pakning.
i begyndelsen af samhandelsforholdet med hong kong-virksomheden (fusion
r) kom der tre til fire gange en person fra hong kong, som var repræsentant for den
virksomhed, som comitel leverede it-dele til. han kontrollerede va- rerne på
comitels lager i hammershusgade 11. han sikrede sig, at varerne var som aftalt.
dette skete inden forsendelse og betaling til solid trading, fordi både comitel og
comitels kunde ville være sikker på, at der var tale om rigtige varer, som kunne
anvendes på sædvanlig vis.
3.4      handel med andre end solid trading
                                         - 49 -
comitel har gennem lang tid handlet med selskaber fra fjernøsten, og har mange
kontakter og lange relationer der.
comitel bliver dagligt kontaktet af nye kunder fra alle verdensdele. kontakt til
kunder i hong kong opstår pr. mail og telefon, hvorefter comitel aflægger besøg i
hong kong samtidig med den årlige elektronikmesse, som comitel har deltaget på i
mange år for at finde nye kunder og leverandører. comitel besøger også gamle
samhandelspartnere i hong kong.
det er også vigtigt for comitel at have aflagt besøg hos sine kunder, der aftager høj
volumen, da der til tider vil forekomme kredit til disse kunder pga. tidsforskelle, og
da priserne varierer meget inden for ganske kort tid.
samtlige varer er sendt fra danmark med speditører fra comitels eget lager eller fra
en af comitels speditørers lager. der er også betalt forsikringer for transporterne.
…
4. bemærkninger til told skats sagsfremstilling
…
4.2.1.2. comitel ikke led i andre momskarusseller
på side 4 i sagsfremstillingen anfører told skat, at told skat ikke er ”bekendt med,
at comitel tidligere har foretaget handler af den i denne sagsfremstilling beskrevne
karakter”. hvis det, som told skat sigter til med betegnelsen ”handler af den i denne
sagsfremstilling beskrevne karakter”, er handler, som kan antages at være led i en
momskarrusel, er comitel tilfreds med en sådan konstatering. comitel har ikke på
noget tidspunkt - heller ikke i forbindelse med indkøbene hos solid trading a/s –
haft kendskab til eller haft grund til at antage, at selskabet var part i handler, som kan
være led i en mulig momskarrusel.
…
4.2.1.4 kendskab til leddene i handelskæden
endvidere anfører told skat side 4 i sagsfremstillingen, at solid trading aps har
indkøbt de varer, som videresælges til comitel af selskaberne network trading aps
og trademark international aps. hertil bemærkes, at comitel ikke – som sædvanligt
– har haft noget kendskab til, hvem solid tradings leverandører var. det er ganske
naturligt, at en leverandør ikke giver sin samhandelspartner oplysning om, hvem
leverandørens leverandører er. comitel har således intet kendskab haft til, hvorfra de
varer, som selskabet købte hos solid trading a/s, stammede.
4.2.1.5 kontrol af varer
som nævnt har comitel foretaget kontrol af de modtagne varer. det giver der- for
comitel anledning til undren, at told skat i sagsfremstillingen på side 15 anfører, at
comitel på forespørgsel har oplyst, at selskabet ikke foretager fysisk kontrol af
varerne, og at comitel direkte skulle have oplyst, at man ikke foretager nogen reel
varekontrol af de indkøbte varepartier.
comitel står uforstående over for, hvorfra told skat har de pågældende oplys-
ninger. comitel har endda til told skat i brev af 8. juli 2004, der vedhæftes som
bilag 11, oplyst følgende om kontrollen af modtagne varer:
                                                - 50 -
      "vi foretager normalt en fysisk kontrol ved modtagelse af varer. det er meget
      forskelligt alt efter hvilke varer og hvilke leverandører, der er tale om. it-
      komponenter kontrolleres stikprøvevis men ikke ved udpakning af den originale
      plomberede emballage, da varen derved mister værdi. mobiltelefoner kontrol- leres
      også stikprøvevis. kontrollerne udføres enten af vort eget personale eller
      af speditøren (mod betaling). har vi haft langvarige forretningsforbindelser
      med leverandøren, slækkes kontrolforanstaltningerne over tiden, hvis man
      gennem længere tid ikke har fundet fejl. i perioden fra l. januar 2002 til 29. ju-
      ni 2004 har vi ikke ændret kontrolproceduren."
      endvidere anfører told skat på side 15 i sagsfremstillingen, at "der er tale om
      en vare, som på comitels hjemmeside ikke indgår som en del af selskabets
      sædvanlige varesortiment, og som heller ikke udbydes til salg ligesom deres
      øvrige produkter".
      det fremgår ikke hvilke "varer", som told skat sigter til, men comitel går ud
      fra, at told skat sigter til it-dele (det vil sige cpu, ram og tsop). det er
      rigtigt, at man ikke kan finde disse varer på comitels hjemmeside. det hænger
      sammen med, at comitel sammensætter oplysningerne om sortiment på hjem-
      mesiden ud fra en vurdering af, hvilke produkter i sortimentet, den brede of-
      fentlighed har interesse for. som nævnt er comitels sortiment vedrørende it-
      dele udelukkende af interesse for business-to-business kunder.
      hertil kommer, at hjemmesiden ikke er rettet mod kunder og leverandører til
      comitel international a/s, men mod comitels danske salg og comitels eksport
      af primært hobbyelektronikvarer. der findes endnu ikke nogen hjemmeside for
      comitel international a/s.
      i øvrigt fremgår det af formålsbestemmelsen i vedtægterne for comitel interna-
      tional a/s, at selskabet handler med it -dele.
      på side 8-9 i sagsfremstillingen anfører told skat, at told skat i et tilfælde, hvor
      der blev foretaget kontrol af hver af de af en handel omfattede varer, kun- ne
      konstatere, at varer, som blev solgt af solid trading aps til comitel, var
      "falske/attrapper". det anføres i den forbindelse, at det blev konstateret, at va-
      rerne enten var uden værdi eller varemærkeforfalsket.
      som told skat anfører, har der været tale om et enkelt tilfælde af de mange
      handler. som er foregået mellem solid trading aps og comitel. i alle tilfælde.
      hvor comitel har udført en kontrol af varerne - hvilket skete i langt den overve-
      jende del af handlerne, jf. bemærkningerne herom ovenfor - har comitel ved
      kontrol af de fra fabrikken forseglede kasser med varer kunnet konstatere, at
      kassernes indhold svarede til de varer, som handlerne omfattede. eksemplet vi-
      ser, at kontrol har været udført."
på tidspunktet for udarbejdelsen af høringssvaret var t1 direktør for comitel international
a/s, og han medvirkede i denne egenskab ved udarbejdelsen af svaret sammen med peer
kølendorf og selskabets rådgivere, ligesom han sammen med peer kølendorf og selskabets
                                               - 51 -
rådgivere deltog i møder med skat.
11.skats afgørelse af 20. juli 2006
efter eu-domstolens dom af 12. januar 2006 i de forenede sager optigen ltd (sag c-
354/03), fulcrum electronics ltd (sag c-355/03) og bond house systems ltd (sag c-
484/03) mod commissioners of customs & excise udarbejdede skat afgørelsen af 20.
juli 2006 om nægtelse af fradrag baseret på en subjektiv model, hvor myndigheden på bag-
grund af eu-domstolens dom lagde vægt på, at comitel international a/s havde eller
kunne have kendskab til handlernes karakter.
ved afgørelsen blev der over for comitel international a/s rejst krav om tilbagebetaling af
et samlet beløb på i alt 220.808.090 kr. som anført i forslaget til afgørelse af 6. december
2004 vedrørte 76.727.390 kr. heraf en sag, der ikke har sammenhæng med de af denne sag
omfattede handler, idet der her var tale om en efteropkrævning for et ikke godkendt moms-
frit eksportsalg foretaget i momsperioderne fra 1. januar 2002 til 31. juli 2002.
i skats afgørelse fremgår under overskriften "konklusion/foreløbig afgørelse":
       "det er skats opfattelse, at der henset til karakteren af det vareparti, der i
       marts måned 2004 blev standset i københavns lufthavn, og det forhold, at der
       viste sig at være tale om attrapper, berettiget vil kunne stilles tvivl om, hvorvidt
       der i de forudgående handler reelt var cirkuleret eksisterende varer, eller hvor-
       vidt handlerne alene omfattede tilsvarende attrapper.
       på baggrund af de kontrolforanstaltninger skat har foretaget af de pågælden-
       de handler har det ikke været muligt at konstatere, om de varer comitel har
       handlet med, har været reelle og dermed faktiske eksisteret.
       …
       handlernes "fiktive karakter" underbygges af, at såvel selskaberne network
       trading aps som comitel a/s forekommer indskudt med henblik på dels at
       etablere et anonymt "skraldespandsselskab", network trading aps, og dels
       med henblik på at på at opnå en forventelig problemfri udbetaling af det nega-
       tive momstilsvar i forbindelse med comitel a/s' reeksport af de omhandlede
       varer til fjernøsten.
       dette understøttes endvidere af de fulgte handelsmønstre, hvor varerne sendes
       til hong kong fra denmark, på trods af at varerne oprindeligt produceres i
       kina.
       i 4 af handlerne kan det objektivt konstateres at comitels kunde tilbagekøber
       det samme parti varer, de selv har solgt til danmark (handel nr. 4, 5, 7 og 8),
       og dermed kan det konstateres, at comitels kunde ikke har haft nogen reel for
       retningsmæssig begrundelse og dermed behov for at tilbagekøbe varerne, og
                                          - 52 -
dette sker oven i købet til en langt højere pris, end det de oprindeligt er solgt
for.
det har efter skat's opfattelse heller ikke på noget tidspunkt været meningen,
at de omhandlede varer skulle omsættes i detailleddet. dette støttes af, at va-
rerne, efter hvad der er kontrolleret, slet ikke har været egnet til et sådan salg.
endelig kan det konstateres, at i 4 af de 47 handler, der er analyseret, er der
handlet i et komplet lukket kredsløb. herudover er der 14 handler, hvor der med
altovervejende sandsynlighed er tale om et lukket kredsløb, da handlerne er sket
mellem selskaber, hvor den oprindelige leverandør til og den endelige aftager fra
danmark har sammenfald i adresser, faxnumre og i et tilfælde sam- me direktør
og bankkontonummer.
skat vurderer, at de resterende 32 handler, hvor selve handelsmønstret og
deltagerne heri er sammenfaldende med de andre handler, heller ikke har været
bragt til omsætning til et detailled. i alle handlerne sælges varer retur til hong
kong til en højere pris, end de oprindeligt er solgt til danmark for.
comitel har endvidere været det eneste selskab, der har opretholdt en reel
avance.
handlerne er således alene gennemført for at unddrage moms, hvor comitel er
blevet "betalt" for sin medvirken ved at kunne opnå en avance på varerne. den
konstaterede hensigt med handlerne understøttes af det tidligere omtalte flow
chart fundet på solid tradings computer.
skat kan på baggrund af ovenstående omstændigheder ikke anse de gennem-
førte handler for værende reelle.
såfremt comitel ikke kan godtgøre, at der har været tale om såvel reelle varer
som reelle samhandelspartnere, er det skats opfattelse, at fradragsretten kan
udelukkes allerede af den grund.
såfremt comitel godtgør, at de foreliggende fakturaer er udtryk for reelle vare-
handler, er det skats vurdering, at fradrag for handlerne med solid trading
aps kan nægtes, da comitel havde eller kunne have kendskab til hensigten hos
comitels samhandelspartnere og/eller den svigagtige karakter af de transaktio-
ner, som lå enten forud for eller efter de transaktioner, som comitel selv gen-
nemførte.
…
vurderingen er baseret på de principper, som er fastlagt i ef-domstolens dom i
de forende sager optigen ltd (sag c-354/03), fulcrum electronics ltd (sag
c-355/03) og bond house systems ltd (sag c-484/03) mod commissioners of
customs & excise
- skats foreløbige afgørelse
indgående moms nedsættes med 114.761.052 kr. vedrørende leverancer fra so- lid
trading a/s i perioden 1. november 2003 til 31. marts 2004."
                                              - 53 -
tilsvarende begrundelser anføres i den nævnte afgørelse af 20. juli 2006 for at nægte fra-
dragsret for betalt indgående moms med 6.130.916 kr. vedrørende leverancer fra trade-
mark international aps i juni 2004 samt for at nægte fradragsret for betalt moms
23.188.732 kr. modsvarende leverancer fra j corp aps i august og november 2004.
nægtelsen af fradragsretten i skats afgørelse var således begrundet i, at skat fandt det
godtgjort, at comitel international a/s – hvori t1 var ansat/direktør – vidste eller burde
have vidst, at de handler, der var gennemført i forbindelse med comitel international a/s'
køb af varer fra henholdsvis solid trading aps, trademark internatio- nal aps og j corp
aps indgik i svigsrelaterede handelskæder, hvorfor der tillige var tale om, at comitel
international a/s vidste eller kunne vide, at der efter handlernes gennemfø- relse ville
finde momsunddragelse sted.
t1 er efterfølgende dømt for skyldnersvig af særlig grov beskaffenhed for de handler og
transaktioner, han gennemførte på vegne af comitel international a/s.
på grundlag af en undersøgelse af comitels udenlandske samhandelspartnere i 2003 og
2004 gennemført via udenlandske myndigheder tilkendegav skat i afgørelsen af 20. juli
2006 endvidere, at det var skats klare opfattelse, at langt den overvejende andel af virk-
somhedens internationale salg var momskarruselrelateret. skat henviste herved blandt
andet til, at 5 af comitels international a/s’ aftagere, ct-service handels gmbh, ct
mobile trading, nu communications ltd., ocean 3 ltd. og osseni telecomunicacoes
ida, der havde tegnet sig for 63,9 % af de samlede leveranceren, af de udenlandske
myndigheder blev betegnet som ”missing traders”.
comitel international a/s klagede over skats afgørelse til landsskatteretten, men klagen
blev opgivet af selskabet efter domfældelsen af t1, hvorfor skats afgørelse af 20. juli
2006 er endelig i forhold til comitel international a/s.
12.straffesagerne
baseret på den af skat opstartede kontrol vedrørende comitel international a/s' handler
med selskaberne solid trading aps, trademark international aps og j corp aps samt de
af kurator i network trading aps og solid trading aps gennemførte undersøgelser ved-
rørende de nævnte selskaber samt disses ledelse indgav konkursboerne og skat den 20.
januar 2005 fælles anmodning om politimæssig efterforskning til statsadvokaten for særlig
økonomisk kriminalitet både vedrørende aktiviteterne i selskaberne network trading
                                               - 54 -
aps, solid trading aps samt trademark international aps og personerne bag disse
selskaber.
kurator i konkursboerne indgav efterfølgende selvstændig politianmeldelse mod hong
kong-selskaberne quantum network asia pacific ltd. og asia time technologies ltd.
samt personkredsen bag disse selskaber til politimyndighederne i hong kong.
til folketinget oplyste skat følgende (folketingets skatteudvalgs bilag 27 (2007/2008,
2. saml., sau alm. del), kvartalsrapport fra skat, 3. kvartal 2007, side 9):
        ”… ”gul feber” kaldes også 3. generation af karruselsvigssager, idet der er tale
        om det seneste og indtil nu mest sofistikerede koncept. de tiltalte har importe-
        ret varer – blandt andet it-komponenter og mobiltelefoner – momsfrit fra lande
        uden for eu. …”
den strafferetlige efterforskning førte til en sag mod de involverede bortset fra t2 (som da
var eftersøgt af interpol), hvori københavns byret afsagde dom den 4. oktober 2007, og
østre landsret efter anke afsagde dom den 28. oktober 2008. t2 blev udleveret til
danmark i 2009. straffesagen mod ham blev behandlet som en tilståelsessag, hvori
københavns byret afsagde dom den 27. oktober 2010.
12.1 københavns byrets dom af 4. oktober 2007 og østre landsrets dom af 28. okto-
ber 2008
ved anklageskrift af 7. juli 2006 blev der rejst tiltale mod t1, der havde forestået de
pågældende handler i comitel international a/s, for skyldnersvig af særlig grov
beskaffenhed efter straffelovens § 286, stk. 2, jf. § 283, stk. 1, nr. 3.
der blev ved samme anklageskrift rejst tiltale mod ... (en række udenlandske selskaber), ...
(trademark international aps), ... (j corp aps og ... trading ab), ... (roxy world
trading aps), ... (j. n. trading) og ... (c&b trading).
peer kølendorf blev ikke afhørt eller sigtet af politiet under straffesagen, og han var ikke
tiltalt. han afgav vidneforklaring i sin egenskab af medlem af ledelsen i comitel internati-
onal a/s.
under straffesagen forklarede skats medarbejder reino nielsen blandt andet:
                                                - 55 -
      ”adspurgt af advokat peter trudsø om sætningen i artiklen [som vidnet skrev i
      2003] om, at en mulighed for at undgå at blive involveret i momssvig er at rette
      henvendelse til det lokale told- & skattekontor, forklarede vidnet, at denne
      mulighed fremgik af et cirkulære til loven. hvis en virksomhed var i tvivl om,
      hvorvidt en købsordre eller faktura var problematisk, kunne man fremvise den
      til told & skat, der på den baggrund kunne gå på kontrol i den virksomhed,
      der ville sælge eller købe varerne. på den måde kunne den pågældende virk-
      somhed være medvirkende til at få opklaret eventuelt momssvig.
      vidnet forklarede, at behandlingen af en sådan forespørgsel kunne tage fra en
      time til ganske få dage, fra man fik det pågældende bilag.
      adspurgt af brinkmann omkring virksomheder, der løbende indsendte faktura-
      er, forklarede vidnet, at de konstant fik verifikationsanmodninger fra udlandet.
      i den forbindelse aftalte de med virksomhederne, at de løbende kunne indsende
      fakturaer mv., og nogle valgte på frivillig basis at indsende oplysningerne
      elektronisk, så told & skat havde dem liggende og var på forkant med
      situationen i forhold til at udveksle oplysninger. disse løbende informationer
      førte ikke i alle tilfælde til en kontrol i virksomhederne. man brugte dem også
      til at identificere eventuelle danske momskarruselarrangementer."
ved københavns byrets dom af 4. oktober 2007 blev t1 fundet skyldig og idømt fængsel i
4 år og 6 måneder, jf. straffelovens § 286, stk. 2, jf. § 283, stk. 1, nr. 3, om skyldnersvig af
særlig grov beskaffenhed, for via sin medvirken til bl.a. transaktionerne med solid trading
aps, trademark international aps samt j corp aps at have unddraget det offentlige
moms ved gennemførslen af en række transaktioner uden forretningsmæssig realitet.
ved østre landsrets dom af 28. oktober 2008 blev straffen for t1 skærpet til fængsel i 5
år.
de øvrige tiltalte i sagen blev ligeledes fundet skyldige i skyldnersvig af særlig grov be-
skaffenhed.
12.2 københavns byrets dom af 27. oktober 2010
ved københavns byrets dom af 27. oktober 2010 blev t2 (solid trading aps) fundet
skyldig og idømt fængsel i 5 år og 6 måneder, jf. straffelovens § 286, stk. 2, jf.
§ 283, stk. 1, nr. 3, om skyldnersvig af særlig grov beskaffenhed.
under sagen afgav t2 forklaring om sin involvering i solid trading aps og "gul
feber"-sagskomplekset.
                                                - 56 -
om sagens forhold 1, hvor network trading aps var importørselskab, forklarede han
blandt andet:
       ”der var både tale om ægte varer og attrapper, der blev sendt rundt i kæden fle-
       re gange.”
om sagens forhold 2, hvor solid trading aps var importørselskab, forklarede han blandt
andet:
       ”tiltalte har supplerende forklaret, at han var bekendt med, at de varer, der
       blev sendt rundt kæden var attrapper eller dummies. de anvendte varer var at-
       trapper, fordi ægte varer ville være udsat for en for stor risiko for værditab,
       mens de blev sendt rundt i kæden, og fordi attrapperne krævede mindre kapi-
       tal.”
om sagens forhold 5, hvor j. n. trading v/... var importørvirksomhed, forklarede han
blandt andet:
       ”de gik over til et reelt produkt, ægte betalingskort, der kunne bruges til køb af
       adgang til sexsider, fordi de tidligere havde fået stoppet en kæde med fiktive
       varer. om betalingskortene ville ingen kunne sige, at de var uden værdi."
13. comitel international a/s efter "gul feber"-handlerne
i dag ejes comitel a/s (cvr-nr. 28292465) af kathrine stoffregen kølendorf med 75 %
og peer kølendorf med 25 %. selskabet ejer fortsat den fulde aktiekapital i selskabet af
21. september 2006 a/s under konkurs – tidligere comitel international a/s.
i 2006 faldt antallet af ansatte i comitel international a/s, således at der i dette regnskabs-
år gennemsnitligt var to ansatte (foruden de ansatte i comitel danmark a/s). dette skyld-
tes, at brokerdivisionen blev lukket. t1, som på dette tidspunkt var sigtet for skyldnersvig
af særlig grov beskaffenhed i "gul feber"-sagskomplekset, blev i juli 2006 afskediget.
peer kølendorf genindtrådte den 1. juli 2006 som direktør, hvilket han var frem til
selskabets konkurs.
selskabets omsætning var på 530,2 mio. kr., og selskabet realiserede et underskud på ca.
3,4 mio. kr., som ifølge ledelsesberetningen var påvirket af et tab på lagre i et meget kon-
                                               - 57 -
kurrencepræget marked.
selskabets egenkapital i 2005-2006 var ifølge årsregnskabet 19.625.233 kr. pr. 31. decem-
ber 2005 og 16.247.761 kr. pr. 31. december 2006. der blev ikke udbetalt udbytte i perio-
den.
i september 2006 afviklede comitel international a/s sine aktiviteter og ændrede navn til
selskabet af 21. september 2006 a/s.
af ledelsesberetningen fra selskabets årsrapport for 2006 fremgår blandt andet:
       "efter gennemførelse af lovændring medio 2006, som kan medføre risiko for at
       selskabet kan blive gjort solidarisk ansvarlig overfor leverandører og kunders
       momstilsvar, besluttede ledelsen at neddrosle aktiviteterne i selskabet indtil
       konsekvenserne af de nye regler er klarlagt."
selskabet havde ingen erhvervsmæssige aktiviteter i 2007.
comitel international a/s indleverede i oktober 2007 egen konkursbegæring, idet selska-
bet var uden tilstrækkelige midler til at opfylde tilbagebetalingskravet ifølge skats afgø-
relse. den 23. oktober 2007 blev selskabet erklæret konkurs.
skat traf efterfølgende afgørelse om, at comitel international a/s’ moderselskab hæfte-
de solidarisk for momsen. denne afgørelse blev indbragt for landsskatteretten, der gav
selskabet medhold. landsskatterettens kendelse er ikke blevet indbragt for domstolene, og
afgørelsen er således endelig.
14.udtalelser fra skat om momskarruselsvig
en artikel i sr-skat 2003.164 ”momskarruselsvig - hvordan kan man sikre sig mod
uforvarende at blive medspiller i en ulovlig momskarrusel?” af reino nielsen, skat
økokrim, indeholder forslag til virksomheders rutiner i forhold til leverandører og kunder.
heri anføres blandt andet:
       ”da man i disse situationer har med svindlere at gøre, er det selvfølgelig ikke
       altid lige nemt at gennemskue, om man er ved at blive involveret i en kriminel
       momskarruselhandel. men der er selvfølgelig nogle advarsels-tegn, man kan
       være opmærksom på, og der er også mulighed for at søge vejledning hos rådgi-
       vere og hos told•skat.
                                                - 58 -
      specielt i virksomhedens indkøbsfunktion er det vigtigt, at der blive taget nogle
      forholdsregler, og at man i det hele taget bruger »sund fornuft« og ikke kun la-
      der sig forblænde af udsigten til en hurtig gevinst. først og fremmest er det
      vigtigt at tage sig særligt i agt, når der handles med »høj-risiko« varer som f.eks.
      mobiltelefoner, computerkomponenter og -tilbehør, forbrugerelektronik osv.
      …
      hvis den samlede vurdering er, at man nærer generel tvivl om leverandørens
      eller kundens troværdighed, så skal man enten lade være med at handle, eller
      også bør man sikre sig, så godt man kan.
      en måde at sikre sig på - eller måske som hjælp til at få afsløret en svindler - kan
      være at rette henvendelse til det lokale toldskat.”
i en artikel i jyllands-posten bragt den 21. maj 2004 oplyste skat:
      ”efter flere år, hvor den såkaldte momskarruselsvindel på det nærmeste har
      været udryddet i danmark, frygter told & skat, at nye sager er på vej og det
      med milliontab for statskassen til følge.
      …
      for et år siden havde told & skat, som overvåger området meget tæt, ingen
      karruselsager med truende milliontab. men nu undersøger myndighederne tre
      sager.”
15.rapporter om brokermarkedet
der er under sagen fremlagt rapporter fra henholdvis hewlett-packard og kpmg med be-
skrivelser af brokermarkedet.
af hewlett-packards rapport "an analysis of the excess electronic components market"
(februar 1999) fremgår blandt andet:
      "there are two markets in which electronic components are bought and
      sold:
      •    the primary market in which producers purchase components for their
           normal production needs through contracts with manufacturers or
           franchised distributors;
      •    the excess market (also known as the secondary or grey market) in
           which surplus components - those owned but no longer required by
           producers - are bought and sold through intermediaries.
      a simple way of describing the difference between the two markets is as
      follows. goods sold on the primary market have never been owned by an-
      yone other than their manufacturer or the franchised distributor whom the
      manufacturer has agreed to supply for the purposes of sale to producers.
      goods sold on the secondary, or excess market, have already been through
                                              - 59 -
      the process of sale to producers, and are being resold by them because they are
      surplus to their requirements. suppliers in the primary market do not, as a
      general rule, buy back surpluses; and so the excess market devel- oped to
      mediate between those with surpluses and shortages. to be sold in this market,
      components are required to be unused and still in their origi- nal
      manufacturer’s packaging.
      …
      although the two markets are nominally separate and independent, in real- ity
      there is some blurring of the boundaries between them. for example, producers
      sometimes buy from the excess market to meet their normal production needs.
      …
      the main characteristics of the market include:
      • its large scale;
      • a high degree of competition;
      • volatility;
      • the absence of a free flow of information;
      • producers who require anonymity when trading;
      • the lack of standardised descriptions and specifications of many com-
           ponents;
      • the importance og up-to-date knowledge of market conditions;
      • the variable speed with which participants are embracing new tech-
           nology;
      • an absence of controls or regulations to govern activities in the mar- ket.
      …
      the principal risks include:
      • engaging in bad trades;
      • being financially exploited
      …
      glossary of terms
      …
      brokering: the process of locating a good for a known customer where the
                  broker does not take ownership of the good. goods are usually
                  bought on cash on delivery terms, and the broker generally re- quires
                  a purchase order from the customer before proceeding with the
                  purchase. when the broker receives the goods, they are forwarded to
                  the customer after their conformity to descrip- tion has been
                  approved, a process described as usually taking two or fewer hours.”
af kpmgs rapport “the grey market (2002) fremgår blandt andet:
      “as a result, it is estimated that usd $20-40 billion of computer electric product
      passes through the grey market per year resulting in a loss of margin to oems of
      between usd $1.2 to usd $4.8 billion per year.”
16.code of conduct
som bilag til høringssvaret af 31. januar 2005 til skat vedlagde comitel international a/s
et udkast til ”memorandum of understanding between hm customs and excise and the
mobile phone industry” indeholdende “code of conduct”.
af code of conduct, dateret 21. december 2000, fremgår:
                                            - 60 -
    “this code of conduct is associated with, and forms part of, the memorandum
       of understanding between hm customs and excise and the mobile phone
                                          industry.
        it will be applied by distributors within the industry, but is supported and
                                        endorsed by
                           manufacturers and network providers.
  major distributors who are signatories to the memorandum of understanding have
  agreed that they will adhere to the following procedures when purchasing mobile
  phones from a new supplier or supplying mobile phones to a new cus- tomer.
  purchasing from a new supplier
  the following factors will be considered before purchasing stock from a new supplier:
• how long have they been trading and do they have any history in the trade?
• does the supplier have sufficient knowledge of the industry to warrant their
  level of anticipated business?
• is the business registered for vat?
• if the trader is new to the business how can he have the contacts to provide
  products at such an attractive price?
  ◇ is the suggested price per unit too low for the type, age and model of the
  phone?
  ◇ should this product be provided at this price at this time?
• are the delivery arrangements for the goods financially viable and do you
  know where they come from?
• have they been unable to sell to your competitors – if so why?
• will the imei numbers of each phone be shown on invoices?
• have you met the supplier – if not do you have to contact them through a third
  party?
• what knowledge do credit search companies used by you have of the supplier?
• is the supplier´s bank account in a different town or country to their main
  business address?
• do you recognize the person supplying you with the mobile phones; have they
  changed their name or other details to present a new identity?
• does the supplier use a local address; do you know if the address is a residen-
  tial or accommodation address?
• is payment or part-payment for the mobile phones being made to a third party?
• do you have doubts over the supplier´s credibility or feel there is risk attached to
  the deal – is it good business acumen to trade with this person?
• is there a similarity between the invoices/paperwork of different suppliers?
  if you decide to purchase from the supplier obtain a copy of the supplier´s headed
  paper and vat certificate, notify hm customs and excise of impend- ing trade
  and request confirmation from hm customs and excise of the validi- ty of the
  vat number.
  if you decide not to go ahead with the purchase, notify hm customs and excise.
                                               - 61 -
       supplying to a new customer
       the following factors should be considered before supplying stock to a new
       customer:
  •    how long have they been trading and do they have any history in the trade?
  •    does the customer have sufficient knowledge of the industry to warrant their
       level of anticipated business?
  •    have they been unable to purchase stock from your competitors – if so why?
  •    does the customer always want to buy, no matter what the price?
  •    are the goods to be delivered to the country where the customer is resident or
       are they to be delivered to another country?
  •    will the country of destination of your goods be the same as the country that
       your customer operates in and will payment originate from that country?
  •    is their courier or shipper reputable – if goods are being exported will original
       documents be available?
  •    what are the arrangements for payment – do you trust the customer?
  •    have you met the customer – if not do you have to contact them through a third
       party?
  •    what knowledge do credit search companies used by you have of the custom- er?
  •    is the customer´s bank account in a different town or country to their main
       business address?
  •    do you have doubts over the customer´s credibility or feel there is risk attached to
       the deal – is it good business acumen to trade with this person?
       if you decide to supply the customer, obtain a copy of the customer´s headed paper
       and vat certificate, notify hm customs and excise of impending trade and
       request confirmation from hm customs and excise of the validity of the vat
       number.
       if you decide not to go ahead with the sale, notify hm customs and excise.”
17.momslovgivningen
fra den 1. april 2003 blev moms af køb i og salg til tredjelande angivet på samme måde som
ved eu-handel, hvorfor der herefter ikke var grundlag for at sondre mellem eu-
momskarruseller og momskarruseller, som involverer tredjelande.
ved lov nr. 408 af 8. maj 2006, som trådte i kraft 1. juli 2006, blev der i momslovens § 46,
stk. 9, indført hjemmel til ved en såkaldt notifikation at pålægge en i handelskæden delta-
gende virksomhed at udvise større agtpågivenhed ved fremtidige handler. manglende iagt-
tagelse af notifikationen kan indebære, at virksomheden pålægges solidarisk hæftelse for
betaling af momsen, jf. momslovens § 46, stk. 9.
det er en betingelse for udstedelse af en sådan notifikation, at skat har lidt et tab som
følge af en konstateret forsætlig eller grov uagtsom unddragelse af afgiftsbetaling.
                                                - 62 -
notifikationsreglen i momslovens § 46, stk. 9, giver hjemmel til at pålægge den pågælden-
de virksomhed konkrete handlepåbud. af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det så-
ledes udtrykkeligt, at virksomheden kan pålægges at være opmærksom på:
      "usædvanlige fakturerings-, betalings- og vareflow (eksempelvis tredjepartsbe-
      talinger, hvor betaling sker til en anden end sælger, utraditionelle handelskana-
      ler, usædvanligt store varepartier mv.) samt varer, der handles til priser, der af-
      viger fra markedsprisen, og hvor der ikke er sammenhæng mellem varens pris,
      kvalitet og mængde (f.eks. handles til en pris, der er lavere end laveste mar-
      kedspris)."
endvidere angiver bemærkningerne, at notifikationen kan indeholde påbud om fysisk va-
rekontrol og registrering af vareidentitet.
18.tabsopgørelsen
det er under sagen oplyst, at den estimerede dividende til skat i konkursboet efter solid
trading aps er 6.672.177,38 kr., i konkursboet efter j.n. trading v/ ... 4.456.093,73 kr.
og i konkursboet efter selskabet af 21. september 2006 (tidligere comitel international
a/s) 5.028.125,22 kr.
i konkursboet efter roxy world trading aps er der udbetalt en dividende på 2.678.214 kr.
til skat.
i forhold til comitel international a/s tilbageholdt skat negativ moms vedrørende no-
vember 2004 på 41.989.806 kr., hvoraf 5.267.745,60 kr. vedrørte handlerne i november
måned 2004 med j corp aps. comitel international a/s fik henstand med indbetaling af
salgsmoms på 39.011.628 kr., og differencen på 2.978.178 kr. er ifølge skat modregnet i
selskabets gæld på 220 mio. kr. til skat.
som følge af ts medvirken til svigen anerkendte comitel-koncernens forsikringsselskab
at udbetale en forsikringssum på 10 mio. kr. fra en af koncernen tegnet
kriminalitetsforsikring. forsikringssummen, fratrukket selvrisikoen på 50.000 kr., blev dog
deponeret, da det var uklart efter policeteksten, om comitel-koncernen eller konkursboet
efter comitel international a/s var berettiget til beløbet. comitel-koncernen har erklæret
sig enig i, at konkursboet er berettiget til beløbet (forsikringssummen fratrukket selvrisiko-
en), og den forventede dividende til skat fragår i tabsopgørelsen.
                                                - 63 -
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af peer kølendorf, t1, ole stange- gaard, steen erik
mønsted, flemming lind johansen, kenn hoffman jensen, mia b. e hansen (tidligere
pedersen), reino nielsen, jørn rosenmeier, ole eklund og kim østrup.
peer kølendorf har forklaret, at han fylder 66 år om få dage. han begyndte som 18-årig at
importere walkie-talkies fra japan. han var iværksættertype og søgte dispensation til at
starte egen virksomhed, før han blev 18 år, og han fik næringsbrevet nogle dage efter sin
18 års fødselsdag. han har handlet med fjernøsten helt fra starten, og hans virksomhed
importerer fortsat varer derfra, nu mest fra kina, hvor den også får produceret varer under
eget brand. han besluttede tidligt at holde sig inden for forretningsområdet radiokommuni-
kation. virksomheden handlede med landmobile radioer både til hobbybrug og til professi-
onelt brug på arbejdspladser, i lastbiler og i marinen. hans princip har hele vejen igennem
været, at man holder, hvad man lover. en aftale er en aftale. det var i 1975-76, at danitas
startede op med mobiltelefoner. brokerhandel med mobiltelefoner begyndte senere, fordi
de fik forespørgsler bl.a. fra sverige, når der var mangel på telefoner. så var det naturligt at
undersøge, om de kunne fås andre steder. deres omsætning på brokerhandlen steg løbende.
i 2001-2002 kom den over 1 mia. kr.
virksomheden udviklede sig stille og roligt, og da han fyldte 50 år, besluttede han at få en
professionel bestyrelse i danitas radio. det blev en realitet i juni 1999. gennem sit hverv
som formand for radio- og telekommunikationsbrancheforeningen forhørte han sig om
mulige personer, og han fik anbefalet ole stangegaard, der blev bestyrelsesformand. han
og ole stangegaard fandt derefter frem til lars thinggaard, der var revisoruddannet, og
torben svanholm, der havde været ansat i sonofon. det var professionelle mennesker, og
derfor var der ikke tale om, at han kunne ”overrule” dem, selv om han var hovedaktionær.
hvis han havde forsøgt på det, så ville de have forladt bestyrelsen. efter et halvt års tid
foreslog ole stangegaard, at de skulle prøve at få firmaet til at vokse, og ole stangegaard
så den internationale brokerhandel som et vækstområde. det krævede låntagning og ansæt-
telse af flere folk. han var selv lidt skeptisk, fordi virksomheden gik godt, men de beslut-
tede at prøve.
han havde set, hvordan brokerhandlen med telefoner var vokset gennem 90’erne, men om-
sætningen var og er meget svingende. den er helt afhængig af, om producenternes plan-
                                                - 64 -
lægning er rigtig i forhold til efterspørgslen. hvis producenterne har for få apparater,
kommer der gang i brokermarkedet, og priserne stiger. det kan for eksempel være en følge
af succesfulde kampagner, hvor det så viser sig undervejs, at fabrikkerne ikke kan levere.
leveringsevnen er det vigtigste.
han har aldrig selv været broker. en broker sidder ved telefonen hele tiden og holder øje
med markedet. før euroen kom, var det også meget vigtigt at være opmærksom på valuta-
kursændringer, da selv en lille kursændring kunne være afgørende for resultatet. de gjorde
sig løbende erfaringer med brokerhandlen, bl.a. med forsikringsdækningen, hvor de havde
en uheldig sag i england, hvor codan ikke ville dække. lageret har altid været forsikret.
de skiftede til tryg, som stillede strengere krav til sikkerheden, f.eks. til lagerfaciliteter og
transporter, herunder sikring af varebilerne, men til gengæld fik de en lavere præmie. til
pengetransaktionerne brugte de danske bank, der traditionelt har haft gode it-systemer, og
det fungerede godt med bankens afdeling i london. det var vigtigt at kunne være helt sikre
på, at betalingerne rent faktisk var sket. kontakten til leverandører og kunder blev skabt
via de nyansatte brokere, der havde erfaring inden for området, og var gode til at udvikle
deres netværk.
der var kontrol af varerne, før man betalte. økonomiafdelingen oprettede varen med et
generelt varenummer og navn i deres system, f.eks. nokia 6210. det var altid brokeren, der
skulle sikre sig, at det var den rigtige vare, f.eks. en bestemt variant af en nokia 6210 tele-
fon, som var leveret.
han husker ikke, at danitas i slutningen af 90’erne skulle have haft noget med en moms-
karrusel i finland at gøre. de var opmærksomme på ikke at købe for billigt, fordi det kun-
ne være indicium på, at noget var galt. han mener, han fik det omtalte code of conduct for
the mobile phone industry på et møde i england, og de talte om det i virksomheden. med-
arbejderne vidste, at det var vigtigt at være opmærksom på de punkter, der fremgår af det,
men de vidste også, at man ikke var ”home free”, bare fordi man havde tjekket de nævnte
punkter. det blev indskærpet, at inden for eu var det afgørende at tjekke, at der var et gyl-
digt momsnummer. efter 2000 instruerede han ikke brokerne længere, fordi t1 var blevet
leder af broker-afdelingen. de handler, der var omfattet af ”gul feber” adskiller sig ikke
fra deres andre handler. de var heller ikke ene om at handle med både telefoner og it-
komponenter.
t1, der var uddannet elektromekaniker, var ansat fra 1992-1996 som tekniker, men han
                                               - 65 -
fulgte med, da den tekniske del af virksomheden blev solgt fra. i 2000, da navneskiftet til
comitel blev markeret med en reception, var t1 med og udtrykte ønske om at deltage i
udviklingen i virksomheden. t1 blev derefter ansat som forretningsudvikler, men han stod
også for deres interne itinstallationer. t1 deltog i bestyrelsesmøderne, og det var ham, der
foreslog at begynde brokerhandel med it-komponenter. bestyrelsen var med på ideen, og
de begyndte på det i 2003.
strateginotatet dateret 25. oktober 2003 er lavet af ham til bestyrelsen. visionen om kon-
trolleret vækst og en indtjeningsgrad over gennemsnittet var fremadpegende og optimi-
stisk. ”kontrolleret vækst” betød, at de ikke måtte miste styringen. de skulle udnytte de
hidtil opbyggede kompetencer inden for mobiltelefonområdet og ansatte nye folk med
kompetencer inden for it. t1, der var meget dygtig til it, stod for det. en indtjeningsgrad
over gennemsnittet er altid drømmen, og med målsætningen om en omsætning på 2 mia. kr.
senest i 2005 var der lagt op til en betydelig vækst, men det ville afhænge af
markedsvilkårene, om væksten ville komme på mobiltelefoner eller it. det var klart
broker-afdelingen, der skulle løfte omsætningen. han troede ikke selv på, at omsætnings-
målsætningen kunne opfyldes, så det var overraskende, at det lod sig gøre. der blev ikke
lavet egentlige markedsundersøgelser forud for beslutningen om at gå ind i it-handlen, men
brokerne og især t1 havde lyttet til den almindelige ”markedssnak” og talt med speditører.
der blev ikke lagt op til at handle med bestemte ting, men typisk med kernekomponenter
af en vis værdi, f.eks. mikroprocessorer og ram. der blev ikke lavet en markedsstrategi,
for det gjaldt om at udnytte muligheder i markedet, og det ville være utopi at tro, at man
kunne forudse udviklingen.
der var ét samlet budget for brokerområdet, og det var et årsbudget, som blev divideret
med 12, for det kunne ikke forudses mere præcist, og det budget, de lavede blev både ”un-
dergået” og overgået.
strateginotatets afsnit om brokerområdet afspejlede situationen i 2003. regnskabstal for
2002 viste, at de ikke havde så godt fat i markedet, som de troede. de havde hørt om de
engelske myndigheders drastiske indgriben på mobiltelefonområdet, som havde alvorlige
konsekvenser også for virksomheder, der ikke havde berøring med svigsforhold, men som
alligevel fik indefrosset tilgodehavender. det var dog ikke det samme i danmark, og de
regnede med, at brokermarkedet var på vej op igen.
de to navngivne personer, der omtales, michael simonsen og sheng tang, var brokere på
                                                - 66 -
telefonområdet. på it-brokerområdet ansatte de nye folk, som han ikke i dag husker navne-
ne på. han havde ikke forudsætninger for at finde folk med kompetencer inden for it og
var derfor ikke med til at ansætte de nye. t1 fandt dem dels via sit netværk dels gennem
bureauer. t1 blev gjort til direktør for at markere, at han reelt fungerede som sådan.
før 2000 havde de i virksomheden haft besøg af engelske myndigheder, der efterforskede
momssvig. virksomheden leverede kopier af fakturaer på handler og fik at vide, at de ikke
havde gjort noget forkert. han mener, at de baseret på deres erfaringer handlede tilstrække-
ligt forsigtigt. i 2003 eller 2004, da der var omtale af momskarruseller igen, blev det drøf-
tet i bestyrelsen, og konklusionen var, at de ikke ville forlade markedet, blot fordi der kom
svindlere ind i branchen. de talte om nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder
også om fremsendelse af lister med leverandører og kunder til skat, som de var begyndt
på omkring 2000. han havde fået lavet et it-program, så listerne over nye kunder og leve-
randører kunne genereres og skrives ud. han udskrev selv listerne og sendte dem til skat.
hans indtryk var, at samarbejdet med skat var godt, og af de e-mails, han fik tilbage fra
skat, fik han også indtryk af, at listerne var af betydning. det, at de indsendte listerne,
havde ikke noget med brokernes kontrol af handler og varer at gøre. de havde et eksempel
med et parti telefoner, som en broker besigtigede hos speditøren ude i lufthavnen, hvor
emballagen var forkert, og det så ud til at være et parti, som var handlet mange gange. de
afviste handlen og indberettede forholdet til skat. skat tog ud og kiggede på partiet
kort tid efter. af nysgerrighed spurgte han bagefter til sagen hos skat, som svarede, at de
ikke kunne give ham oplysninger. han er skuffet over, at skat ikke har givet ham den
mindste advarsel. når han i en artikel er citeret for at sige, at de 2-3 gange om året stødte
på momskarruseller, var det eksempelvis sagen med et parti telefoner, han henviste til, men
han oplevede også en ung mand, der kom fra et hollandsk firma, og tilbød nokia telefoner,
som var 10 % billigere end hos nokia. den henvendelse orienterede han også skat om.
hans erfaring var, at firmaets rutiner og kontroller blev iagttaget. det var brokerens ansvar
at sikre sig, at varerne var som bestilt, og der var eksempler på, at de afviste leverancer.
efter 2000, hvor t1 var blevet leder af brokerdelen, fortsatte de indarbejdede rutiner og
kontrolforanstaltninger for at undgå at blive involveret i momssvig, men også for at undgå
kommercielle risici. han mente, at de havde en effektiv kontrol, men det viste sig jo at
være forkert. han kunne ikke gardere sig imod, at der var en ”trojansk hest” i foretagendet.
han frygtede momskarruseller og talte med t1 om det. derfor er han meget skuffet over,
hvad t1 gjorde. bestyrelsen og han var enige om, at de skulle gøre alt for at holde sig væk
fra det. ud fra det, som var sket i england, vidste de, at der var en risiko for, at de kunne
støde på det, men opfattelsen var, at det foregik ved handler inden for eu, og man skulle
                                             - 67 -
først og fremmest sørge for ikke at købe for billigt. han vidste godt, at der kunne være tale
om mange handelsled, før svigen blev realiseret, selv om man ikke dengang i 2003 brugte
begreberne ”missing trader” eller ”skraldespandsselskab”. de havde besøg 2-3 gange af de
engelske myndigheder, hvor de udleverede fakturaer til brug for efterforskningen i
england, og skat bad også om oplysninger til andre udenlandske myndigheder.
han fik ideen til cbb mobil i 1999, da man begyndte at kunne betale med dankort på in-
ternettet og på den måde springe forhandlerne af taletidskort over. virksomheden sms var
primært t1s idé. den blev startet, fordi man vidste, der ville komme 3g, som muliggjorde
udvikling af indholdstjenester. sms solgte ringetoner og logoer. t1 deltog i udviklingen af
begge selskaber, som blev solgt i 2004. t1 var hans højre hånd og en højt betroet
medarbejder. t1 deltog også i ”strategidøgnet”, hvor bestyrelsen drøftede virksomhedens
udfordringer og trusler. t1 var blandt andet også ansvarlig for et projekt med e-taletid,
som blev til firmaet hallo.dk, der blev solgt i 2011.
de etablerede den kundeopdelte organisation i comitel i 2003. han var administrerende
direktør. i consumer-afdelingen lå området med mobiltelefoni i danmark. business-
afdelingen var forretningsområdet med landmobile radioer til det professionelle marked.
broker-afdelingen stod t1 for, og endelig var der eksport-afdelingen, som tog sig af det
oprindelige område med elektronik til hobbybrug, hvor der var eksport inden for europa.
virksomheden havde lokaler i en ejerlejlighed i hammershusgade 11, som han ejede og
udlejede til virksomheden. der var godt 30 ansatte på knap 1000 m². han havde selv kon-
tor i det ene hjørne og havde typisk åben dør. tættest på hans kontor sad økonomi- og
regnskabsfolkene samt en ansat, der tog sig af reklamer. længere væk sad de 5 ansatte i
comitel international, hvor brokerhandlen foregik. brokerne sad sammen og kunne høre
hinanden tale i telefon. christina evers arbejdede dog hjemmefra noget af tiden. ved siden
af brokerafdelingen sad de 4 ansatte, der varetog salg til det danske marked, og i sms sad
5 medarbejdere. cbb mobil havde lokaler et andet sted og havde ca. 60-70 ansatte, heraf
en del deltidsansatte. i kontoret længst væk fra ham sad chefen for business-afdelingen, og
i den ende af lejemålet sad også 2 mekanikere. der var et lager på etagen, hvor der arbej-
dede 2 fuldtidslagerfolk og 3 gymnasieelever som deltidpakkere. på etagen nedenunder
havde de også lejet lokaler fra en anden udlejer. mange af medarbejderne var på deltid, og
i alt havde han ca. 75 årsværk under sig. han var der dagligt på arbejde fra kl. 8.30 til kl.
16.30.
                                               - 68 -
i sit daglige arbejdede færdedes han i lokalerne og talte med de ansatte, også i pauser og til
frokost. det var ikke en kæmpekoncern, så man mødte hinanden hele tiden, og brokerne
fortalte glade og stolte om deres handler, men han var ikke nede i detaljerne i deres arbej-
de.
det var t1, der introducerede solid trading aps som en mulig leverandør. sagsøgte søgte
oplysninger om direktøren, t2, i erhvervs- og selskabsregisteret, men t2 var ung og havde
kun været involveret i to selskaber. der var ikke noget negativt at se, så han havde ikke
noget at indvende. han vidste, at t1 havde besøgt solid trading aps på skudehavnsvej, så
han gik ud fra, at t1 havde undersøgt det nødvendige. han husker ikke at have mødt t2.
han har ikke godkendt nogen handler, hverken dem, der er omfattet af ”gul feber” eller
andre. han har attesteret bilag, når der ikke var andre til stede, men det var normalt t1 og
en af økonomifolkene, der attesterede. han fulgte løbende med i virksomhedens økonomi,
og det var et fast punkt på bestyrelsesmøderne at gennemgå hovedtal. med hensyn til hans
attestation af et bilag med indkøb af lagkage, som skat har fremhævet, så var det ham
selv, der i anledning af en medarbejders fødselsdag havde foretaget indkøbet på vejen, og
derfor var det naturligt, at han påtegnede bilaget. det var sådan, at bilag, der relaterede sig
til mere privat forbrug, f.eks. telefonbilag, normalt skulle godkendes af en person over den
pågældende. derfor godkendte han også typisk t1 telefon- og rejseregninger. de besluttede
at få en lejlighed i england, fordi de havde meget rejseaktivitet dertil. sagsøgte kunne
disponere alene over bankkontoen. i andre tilfælde skulle der være to til at disponere,
hvoraf den ene skulle være fra økonomiafdelingen. det var nødvendigt, at der kunne
frigives betaling uden hans tilstedeværelse, når et vareparti var kontrolleret. han mener
ikke, at t1 kunne disponere alene, selv da han blev direktør. t1 varetog ikke
økonomiopgaver som sådan.
 på et tidspunkt spurgte sheng tang, der var broker, ham til råds om en handel, men han
svarede, at han ikke kunne rådgive om det, for det ville kræve, at han brugte megen tid på
at sætte sig ind i markedet. rådighedssummen for hele brokerafdelingen var den lånegræn-
se på 50 mio. kr., som var aftalt med banken for at kunne finansiere handlerne. nogle gan-
ge måtte broker-afdelingen stoppe handlen, fordi der ikke var flere penge. det kunne give
anledning til lidt surhed hos de andre, hvis t1 selv havde handlet for hele beløbet.
kreditrammen blev aldrig overskredet. det handlede om forholdet til banken. han syntes
ikke, det var mærkeligt, at nogle af ”gul feber-handlerne” var på over 40 mio. kr., for
bestyrelsen mente, at likviditetsrammen skulle udnyttes. det er en forudsætning for at
tjene mest muligt. han havde ikke givet retningslinjer for, hvornår t1 skulle konsultere
                                                - 69 -
ham, men hvis firmaet ville investere i et helt andet marked, forventede han at blive
konsulteret. t1 foreslog for eksempel handel med tøj, og det blev der sagt nej til.
han kontrollerede ikke selv varer på lageret, men har set brokerne gøre det. nogle gange
stod varerne hos deres speditør kuehne og nagel i brøndby, hvor brokeren kørte ud og
kontrollerede. andre gange overlod man det til speditøren at kontrollere på vegne af comi-
tel. når man havde handlet problemfrit med samme leverandør nogle gange, så skete kon-
trollen stikprøvevis. det var afgørende, at brokerne kontrollerede varerne, før der skete
betaling, for ikke at blive snydt. plomberede it-komponenter mistede værdi, hvis man brød
forseglingen. i forvejen var der kun en lille avance på dem, så man var nødt til stole på, at
der var det indhold, som var anført på pakningen. man funktionstestede kun telefoner i
begrænset omfang, især for at tjekke, om de var låst til en bestemt udbyder. man kunne
ikke opstille en firkantet liste for kontrollen, den var varierende og op til brokeren. han
husker ikke eksempler på, at der opstod problemer som følge af en utilstrækkelig kontrol.
den fremlagte checkliste vedrørende eksport af mobiltelefoner er formentlig lavet den-
gang, de kun handlede med mobiltelefoner, men den fremstår ikke som varespecifik, heller
ikke i de felter, som konkret er afkrydset. den blev brugt af brokerne til at huske relevante
forhold. brokerne arbejdede hårdt og kunne godt indgå handler på telefon samtidig med, at
de var på vej ud til speditøren for at foretage varekontrol. brokeren skulle ikke kontrol-
lere hver enkel komponent, for det var umuligt. i forhold til handlerne i ”gul feber” med
2,6 mio. komponenter må det have været en kontrol af antal enheder, fordi it-varer også var
plomberede. han havde ikke lavet retningslinjer for brokerne eller undervist dem idet de
vidste, hvad de skulle foretage sig. det med ikke at bryde plomberingen havde de talt om i
bestyrelsen, men han kan ikke sige noget nærmere om, hvad det indebærer i det konkrete
tilfælde.
de havde ikke særlige redskaber, herunder jordspyd på lageret, som de havde på værkste-
det. selv om it-varer er følsomme, og forseglingen ikke skulle brydes, så skulle de kunne
transporteres på almindelig vis.
han mener, han fik code of conduct på et møde i london. han fik det i hvert fald ikke fra
de danske myndigheder. han brugte code of conduct som inspirationskilde, men der var
ikke tale om en udtømmende liste, som brokeren bare kunne krydse af efter. brokeren
skulle være opmærksom på og tænke over alle relevante forhold, men det var helt grund-
læggende, at momsnummeret inden for eu skulle valideres. han mener, det var korrekt,
                                               - 70 -
når comitel i høringssvaret af 31. januar 2005 skrev til skat, at virksomheden fulgte co-
de of conduct, men heri lå også, at den ikke blev brugt som en firkantet tjekliste. code of
conduct blev implementeret ved, at han talte med t1 herom, og de var enige om at
inddrage anvisningerne i deres kontrol. det var op til t1 at sørge for det videre.
momsnumre på handelspartnere i eu kan tjekkes via en internetside hos eu, og det skulle
den enkelte broker sørge for. numrene skulle angives i indberetningen til skat.
t1 fortalte selv om den sag i england med vaneypeco og texmart, hvor deres betaling
blev indefrosset på en konto. det var i efteråret 2004. handlen var ikke en del af ”gul
feber-handlerne”. han var ikke selv klar over, at der var sket et brud med princippet om
samtidighed, og han kunne heller ikke have opdaget det. han og bestyrelsesformanden
påtalte det over for t1 på et møde, for det var en alvorlig sag. de tog derefter kontakt til
deres advokat i england.
det eksempel med opsplitning af betalingen i 4 dele, som vedrører en handel i januar 2004
med asia time technologies, har han ikke hørt om før i forbindelse med denne sag.
han fulgte med i den månedsvise omsætning i hver enkelt afdeling, og hvis der var anled-
ning til det, drøftede han det med afdelingen. han holdt især øje med omkostningsafvigel-
ser. det er kendetegnende for brokerhandel, at omsætningen kan variere meget. det var
ikke unormalt med månedsvise udsving på mellem 10 og 100 mio. kr., så omsætningen i
november måned 2003 var ikke noget særligt. i 2002 havde de haft en omsætning på over
2 mia. kr., så de store beløb gav heller ikke anledning til særlige overvejelser. på verdens-
plan var it-markedet kæmpestort, og comitel stod kun for en brøkdel heraf. han var kun
nede i de enkelte fakturaer, hvis de ikke blev betalt, og der var ingen af handlerne i ”gul
feber”, som ikke blev betalt.
det var en fejl fra deres revisors side, at spaltningen af comitel ikke skete i 2002, men
først i december 2003, men i hele 2003 fungerede comitel international som en selvstæn-
dig afdeling. bestyrelsesformanden ole stangegaard fratrådte i 2003 på grund af alder, og
steen erik mønsted, der tidligere var kommet ind i bestyrelsen, blev derefter bestyrelses-
formand. lars thinggaard og torben svanberg udtrådte medio 2004 efter salget af cbb.
de ville gerne være med i holdingselskabets bestyrelse, men der ønskede han personer
med indsigt i administration af værdipapirer. de skiltes i al fredsommelighed.
                                               - 71 -
han vidste godt, at varerne indkøbt fra solid trading aps blev solgt til fjernøsten, og det
gjorde ham tryg, at varerne gik ud af eu, for han havde indtil da kun hørt om momskarru-
seller inden for eu. han husker ikke, at t1 fortalte noget om, hvordan han fik kontakt til
aftagere, men t1 havde været på flere rejser til dubai og østen, så det undrede ham ikke,
at han havde disse kontakter. t1 var god til at skabe og vedligeholde netværk. han og
steen erik mønsted var med på en rejse med t1, hvor de mødtes med leverandører.
han drøftede ikke generelt priser på produkter med t1, og at der skulle være betalt for
høje priser for nogle intel-produkter, har han først hørt i forbindelse med denne sag. det er
brokerens opgave at være opmærksom på priserne. i en opstartsfase med en ny leverandør
var det naturligt at kontrollere mere.
han har ikke kendskab til it-komponenter og til, i hvilket omfang de kan funktionstestes.
hvis det var muligt, var hans forventning, at t1 sørgede for det. han satte ingen
begrænsninger for, hvilke test brokerne kunne lave. han hørte, at solid trading aps var
blevet snydt i forbindelse med en handel i østen og gik konkurs. det må være t1, der
fortalte ham det. han har først i forbindelse med sagen hørt, at t1 fik anvist kunder i
fjernøsten af solid trading aps. han undrede sig ikke over, at det var t1, der omsatte
mest i brokerafdelingen.
han var ikke orienteret om, at de begyndte at handle med trademark international aps og
godkendte ikke handlerne i juni måned 2004. det var kun i forhold til solid trading aps,
at han havde undersøgt forholdene i erhvervs- og selskabsregisteret. det var t1s opgave at
lave de nødvendige undersøgelser.
han blev af t1 orienteret om og sagde ok for, at de begyndte på handlen med internet
access-kortene til pornosider i august 2004. t1 var forretningsudvikler, så det var hans
opgave at undersøge, om der var et marked for nye produkter. han fandt ikke denne
varetype så forskellig fra deres hidtidige salg af taletidskort.
t1 sagde, at han havde testet kortene. det var givetvis kun nogle få, der var testet, for et
kort blev værdiløst, når kodefeltet var skrabet. han kendte ikke til prissætningen på
kortene, og han husker ikke at have fået oplysninger om aftagerne. han så resultatet af
aktiviteten i statistikkerne, men var ikke inde i detaljerne.
                                               - 72 -
de fik sjældent reklamationer, og det forekom typisk kun, hvis der manglede apparater i en
leverance. der var betydeligt færre indsigelser vedrørende it-komponenterne end vedrø-
rende andre varer. det undrede ham ikke, fordi det var dyrere varer og derfor varer af høje-
re kvalitet.
de var praktisk med bankkonti i andre lande, fordi pengeoverførslerne så gik hurtigere.
han husker ikke præcist, hvornår de begyndte med at have konti i udlandet. han mener, at
det ikke er unormalt at gennemføre handler til beløb større end egenkapitalen. det var for-
udsætningen for vækst, og deres låneramme i banken var på 50 mio. kr.
de var normalt ikke en lagerførende brokervirksomhed. det kunne forekomme, at en kun-
de løb fra en aftale, og så gjaldt det om at komme af med varerne så hurtigt som muligt, og
salg i den situation medførte ofte tab.
på et tidspunkt fik de mulighed for at købe mobiltelefoner fra samsungs afdeling i stock-
holm, fordi sheng tang havde en god kontakt der, og det viste sig, at telefonerne bedst
kunne sælges i hong kong. de købte for flere hundrede millioner kr. mobiltelefonerne
endte vist i kina. han ved ikke, om de blev solgt til en broker. han var tryg ved at sælge
varer ud af eu, fordi der så ikke var noget problem med momssvig, troede han. alt virkede
normalt. hvis der også er foregået svig med mobiltelefonerne, så har t1 svigtet i endnu
større omfang end hidtil antaget.
comitel internationel stoppede brokerhandlen i 2006, efter at t1 var blevet sigtet. han
havde kendt t1 længe og havde stor tillid til ham. t1 var en højt placeret medarbejder, der
i to omgange havde fået medarbejderaktier, men han viste sig at være en ”trojansk hest”.
det var frygteligt at opdage, og hovedårsagen til, at han derefter fandt det for risikabelt at
være på brokermarkedet. da sigtelsen kom mod t1, troede han og bestyrelsen ikke på
den. han kunne ikke se, at der havde været noget galt undervejs, og bagefter gennemgik
han selv handlerne og kunne heller ikke konstatere, at noget var galt. selv da tiltalen var
rejst, havde han svært ved at tro på det, men da det risikerede at skade firmaets image at
beholde t1 og blev han sagt op. han har ikke set t1, siden han selv afgav vidneforklaring
i straffesagen. det er ikke særlig behageligt at skulle se ham igen.
det var uforståeligt for ham, at distributørforeningen, der var et underudvalg i it-branche-
foreningen, forsøgte at få ham ud af foreningen i 2007, fordi han havde haft en kriminel
ansat. det viste sig også, at det kun var distributørforeningens medlem i hovedbestyrel-
                                            - 73 -
sen, der støttede eksklusion, og hovedbestyrelsen reagerede på, at en del af distributørfor-
eningens grundlag for at forsøge at ekskludere ham var etiske regler, foreningen selv havde
                                               - 74 -
vedtaget, om, at parallelimport var forbudt. hovedbestyrelsen mente, det kunne være i strid
med konkurrencereglerne, så de regler blev hurtigt afskaffet.
der opstod et ”dårligt klima”, efter at han forsøgte at advare jørn rosenmeier mod en
salgschef, han selv havde afskediget i slutningen af 90’erne, og hvor det efterfølgende viste
sig, at den pågældende havde været indblandet i forkert fakturering af nogle b&o-
højtalere. den pågældende medarbejder blev ansat hos jørn rosenmeier og begyndte på
brokerhandel, og det førte til, at han skrev et brev til jørn rosenmeier. dertil kommer, at
grundlæggende ”hader” distributører brokerne, så han mener, at jørn rosenmeier har for-
søgt at få ram på ham efterfølgende.
han blev meget chokeret over at få stævningen i denne sag. han havde ansvaret for at dri-
ve firmaet på betryggende måde, men mener ikke, han havde mulighed for at opdage
momssvigen, som var meget professionelt og dygtigt iværksat. det var heller ikke på
grund af karakteren af de handler, comitel international var involveret i, at comitels rolle
i momssvigen i ”gul feber-handlerne” blev opdaget, men fordi man fandt oplysninger hos
de andre involverede om blandt andet t1.
som direktør var hans egen arbejdsopgave overordnet at sørge for, at tingene fungerede, så
de ansatte kunne løse deres opgaver. det gjaldt for comitel international som for resten af
koncernen. styring af økonomien var et væsentligt område for ham, men han delegerede
meget til medarbejderne. han har ikke haft bestyrelsesposter eller direktørposter uden for
comitel-koncernen, og han brugte det meste af tiden på comitel international og comitel,
som havde til huse i lokalerne i hammershusgade. han kan ikke sige, hvor meget tid han
brugte på den ene og den anden del af koncernen. i perioder brugte han den overvejende
del af tiden på comitel international, især med styring af økonomien og bankforhold, men
det var på overordnet niveau, for det var umuligt at følge med på detailniveau. han tjekke-
de hver dag, hvordan det så ud med bankkontoen, for det var store beløb, der røg ind og ud.
han overvågede bankkontoen på totalniveau, dvs. han så posteringerne, men interesserede
sig ikke for den enkelte postering.
han forelagde omsætningstallene for bestyrelsen sammen med økonomichefen og udleve-
rede en standardudskrift med totaltal, som var det, der interesserede bestyrelsen. bag de
enkelte tal kunne der være 100 forskellige konti, og de kunne udspecifices, hvis der var
                                                 - 75 -
ønske om det. bestyrelsen havde fuld tillid til t1.
ud over økonomistyringen varetog sagsøgte mange forskellige ledelsesmæssige opgaver,
som kan være svære at beskrive. han talte blandt andet med personalet og tog sig af for-
hold vedrørende ejendommen og lejemålet, så tingene fungerede.
han kan stadig ikke bagefter se, hvad han realistisk skulle have gjort for at opdage, at no-
get var galt med handlerne i ”gul feber”. ”den trojanske hest”, de havde i virksomheden,
sørgede for, at det så rigtigt ud.
de accepterede kun 3. parts betalinger, når der var en rimelig forklaring på det, for det
kunne være tegn på, at noget var galt. en broker kunne godt være en privatperson, der
handlede hjemme fra sit kælderrum, og i sådan en situation kunne de godt acceptere 3.
partsbetaling.
han mener ikke at have set den vidneerklæring, som t1 afgav i slutningen af 2004 i
nottingham crown court i forbindelse med vaneypeco/texmart-sagen, hvori blandt
andet angives, at tredjepartsbetalinger var normal praksis i branchen og forekom i 30 % af
comitels handler. han mener, at 30 % er meget for højt sat. han monitorerede ikke
specifikt på virksomhedens 3. parts betalinger, men han og t1 talte om det.
skat udtrykte ønske om at få lister over comitel internationals kunder og leverandører,
så han gik ud fra, at det var relevant for dem, hvilket den under sagen fremlagte mailkorre-
spondance også viser. han mener ikke, det var den vigtigste kontrolforanstaltning, men
han tog sig selv af det for at sikre, at listerne var korrekte. listerne viste firmaer, der var
oprettet i comitels system. det var kunder og leverandører, man havde handlet med eller
påtænkte at handle med. listerne gav ikke indblik i, hvor meget der var handlet. han fik
aldrig respons fra skat på indholdet af listerne. han forventede, at skat ville sige til,
hvis der konstateredes svigsforhold vedrørende nogle af de virksomheder, de handlede
med, men det var ikke noget, skat udtrykkeligt havde stillet i udsigt.
comitel indsendte hver måned rutinemæssigt salgsfakturaer til skat, fordi de så hurtigere
fik eksportmomsen. købsfakturaer blev indsendt, når skat bad om det.
                                                 - 76 -
da comitel internatonal gik konkurs, blev virksomhedens dokumenter afleveret til kurator.
der kan også have været relevante dokumenter vedrørende comitel international hos spe-
ditører og i comitel-koncernen, hvorfra der blev købt ydelser.
en checkliste som den, der er fremlagt vedrørende ordrenummer 743 og 774 og indkøb
nummer 729 den 12. november 2004 af internet access kort vedrører den enkelte handel på
ordreniveau. den vedrører ikke kunden eller markedet. code of conduct var første gang
han så en opstilling med opmærksomhedspunkter, som kom fra en offentlig myndighed.
han havde forsøgt at få en liste fra skat tidligere. det var formentlig i 1998 som bran-
cheforeningsformand på mødet med skat. fysisk test og kontrol var ikke noget, han vid-
ste noget om på det tidspunkt. han har ikke set mange af deres varer, men dem han så, var
plomberede, og det var ikke muligt at tage noget ud uden at bryde forseglingen. han ved
også, at nogle it-komponenter kan tage skade ved den blotte berøring.
brokerne havde en fast løn og var derudover på provision. han mener, at grundlønnen var
25.000 kr. månedligt, men de kunne tjene store beløb. typisk havde de hver deres kunder
og handlede ikke med de samme, men det kunne afhænge af personlige relationer. de an-
dre brokere har nok set varer fra t1s handler på lageret, men tilsyneladende var der ikke
noget anderledes ved disse handler. hverken internt eller eksternt antydede nogen, at noget
var galt. det var også skats vurdering, at svindlen var lavet på en anden måde end hidtil
kendt. det er trist, at staten har haft et så stort tab. t1 var ikke provisionslønnet, og det var
en medvirkende årsag til, at han fik en aktiepost og 1 mio. kr., da han blev direktør. han
havde kendt t1 længe – fra denne var 23 år – og syntes derfor, at han vidste meget om
ham. han og hans kone har været hjemme hos t1 2-3 gange, men de omgik ellers ikke
hinanden privat.
t1 har forklaret, at han begyndte at arbejde i virksomheden i 1992 på værkstedet, hvor
han reparerede kommunikationsradioer og walkie-talkies. han er certificeret novell
administrator og har en uddannelse som php-programmør. dengang var han meget
interesseret i og meget kyndig i it. han fik en god kontakt til nokia, og det lykkedes at få
en aftale om garantireparationer på nokia telefoner. han blev leder af værkstedet. på et
tidspunkt startede han sammen med en kollega i branchen virksomheden teleservice, som
lavede reparationer uden salg. derfor forlod han danitas. efter at der var påstået
uenighed, trak han sig fra teleservice, som også endte med at blive solgt. peer kølendorf,
                                             - 77 -
som han havde haft jævnlig kontakt med, tilbød ham at vende tilbage til danitas/comitel,
og han blev ansat som forretningsudvikler i comitel den 7. august 2000. han skulle se på
nye ideer og på, om forretningen kunne optimeres. der var allerede brokerhandel med mo-
biltelefoner i virksomheden. i første omgang var han ikke selv broker, men foretog en vur-
dering af aktiviteterne med henblik på forretningsudvikling. det var før 2003. han kunne
se, at der var en verden af muligheder, som han mente kunne udnyttes bedre, end den da-
værende brokerafdeling gjorde. han forsøgte derfor selv at sætte gang i udviklingen og
prøvede sammen med de daværende brokere at få nye kunder og leverandører.
han vendte dagligt overordnede ting med peer kølendorf, og det handlede ikke kun om
brokermarkedet. de drøftede også kunder og leverandører, hvis der var et eller andet spe-
cielt. det kunne for eksempel være, hvis kontakten til en leverandør blev genoptaget, som
det skete med personer i hong kong, som peer kølendorf havde kendt gennem mange år.
de gamle kontakter i blandt andet hong kong blev brugt til at etablere nye kontakter. han
fik mere og mere med brokeraktiviteten at gøre. det var op til ham at udstikke retningslin-
jer. peer kølendorfs rolle på brokerområdet var på informationsniveau. peer kølendorf
efterspurgte ikke information om hverken leverandører eller kunder, men afhængig af situ-
ationen orienterede han nogle gange peer kølendorf om nye kunder. det skete mundtligt.
peer kølendorf holdt øje med statistikken for omsætning og tog sig af indrapportering til
skat af kunder og leverandører på cvr-numre.
de varer, de handlede med, skulle være inden for teknologi-området, dvs. mobiltelefoner
og it. han husker ikke præcist, hvornår beslutningen om at handle med it-komponenter
blev truffet. det var nok ham, der foreslog, at de skulle gå ind i brokerhandel med it-
komponenter, fordi han havde en forkærlighed for it. han mener, at de første handler med
it-komponenter gik fra holland til england, men i starten blev der ikke handlet så meget.
han blev introduceret til solid trading aps af en medarbejder i comitel international, der
tidligere havde arbejdet sammen med personen bag solid trading aps. kunderne kom han
i kontakt med på elektronikmesser, blandt andet i hong kong, på brokersites på internettet
og via telefonen. det gjorde sig også gældende ved ”gul feber”-handlerne. de andre bro-
kere var også i kontakt med solid trading aps, men i forbindelse med ”gul feber”-
handlerne var det primært ham, der havde kontakten. det var også primært ham, der havde
kontakten til aftagerne i hong kong, men når han var på rejse, tog de andre brokere over.
han husker, han havde kontakt til firmaet asia time technologies ltd. i hong kong, men
husker ikke, hvem der oprindelig fik firmaet ind som kunde hos comitel international.
                                              - 78 -
han interesserede sig ikke for, hvordan asia time technologies ltd. havde fundet frem til
comitel. på et tidspunkt besøgte 3 hong kong baserede firmaer kontoret, men han husker
ikke hvilke. han genkender også de øvrige navne på udenlandske selskaber i ”gul feber”-
handlerne, som fremgår af oversigten på side 10 i københavns byrets dom af 4. oktober
2007, herunder aspen group ltd. og fusion r, men husker ikke detaljer om dem, eller om,
hvordan kontakten til dem blev etableret. det var ikke peer kølendorf, der stod for kontak-
ten til selskaberne.
han husker ikke, om han sagde direkte til peer kølendorf, at solid trading aps kunne
levere it-komponenter, men de har nok talt om, at de kunne få en forretning op at køre. de
talte løbende sammen i det daglige, og han var den, der informerede peer kølendorf. peer
kølendorf havde ikke kontakt til solid trading aps. han orienterede ikke peer kølendorf,
selv om de lavede en stor handel som for eksempel den med asia time technologies ltd.
peer kølendorf kan være blevet bekendt med den fra statistikken eller ved, at brokerne
havde ”armene over hovedet” efter en stor handel. han husker ikke, at peer kølendorf har
spurgt til priser.
da han kom, var der etableret kontrolrutiner i brokerafdelingen i forhold til varer, leveran-
dører og kunder. han vedstår det, han sagde under straffesagen om kontrol af blandt andet
momsnummer og varer. han mener, de forsøgte at følge retningslinjerne i det engelske
code of conduct, som blev omtalt på møder i fti, der var den engelske organisation for
brokere. han og peer kølendorf var helt enige om, at de skulle undgå momskarruseller.
peer kølendorf kom også med artikler fra skat og andre om emnet.
peer kølendorf spurgte tit til, om de havde foretaget vareoptælling og kontrol. it-kompo-
nenterne kom ind på deres eget lager, mens mobiltelefoner typisk lå ude hos speditøren.
alle i brokerafdelingen deltog i kontrol og optælling også i ”gul feber”-handlerne. han
deltog selv i kontrollen og påså, at de andre brokere lavede kontrol. hvis kasserne var åb-
ne, så tjekkede de indholdet og tog stikprøver ud til kontrol. it-komponenter lå pakket i
gennemsigtige poser. hvis kasserne var lukkede og forseglede, så talte de kasserne, tjekke-
de labels og at forseglingen var i orden hele vejen rundt, dvs. at der var brugt den rigtige
type tape. varer tabte værdi, hvis forseglingen blev brudt. man talte på markedet om ”open
box” og ”sealed box”, og prisen på de to typer var ikke den samme. det fremgik hverken
af ”purchase order” eller fakturaen, om det var åbne eller lukkede kasser, men det var aftalt
                                              - 79 -
over telefonen. man vidste som broker, hvad der kom, og så kontrollerede man, om den
modtagne vare var som aftalt. på fakturaen stod eksempelvis ”ram klodser”, men mundt-
ligt eller i en msn besked var der aftalt ram klodser på 1 gigabyte. man havde ikke et
dokumentationsspor. hvis varerne ikke var som aftalt, måtte kunden sige ja eller nej til det,
som kunne leveres. man kunne også kontakte leverandøren. han havde en kunde, før han
indkøbte varer. hver handel havde et kontrolskema med afkrydsningsmuligheder, men han
husker ikke, om de udfyldte skemaet ved handel med it-komponenter. det var et kontrol-
skema fra tidligere tider. han mindes ikke, at der var problemer med, at der ikke kom de
aftalte varer, også selv om man ikke kendte hinanden så godt.
der blev ikke solgt med garanti eller reklamationsret, så der kom ikke reklamationer. når
en telefon havde navnet nokia stemplet på, og nokia kunne se de relevante data i selve
apparatet, ville nokia behandle reklamationen. hvis det var it-komponenter, der ikke vir-
kede, så ville han kontakte leverandøren og forsøge at gøre noget ved det, men det var ikke
noget, han var retligt forpligtet til.
comitel international markedsførte sig på messer og brokermøder samt på brokersites på
internettet.
han og de andre brokere havde løbende dialog om, hvor der kunne tjenes flest penge. han
husker ikke, at der var uenighed om udnyttelse af rammen på 50 mio. kr., selv om han ek-
sempelvis brugte 40 mio. kr. på en handel med asia time technologies ltd. det var helt
sædvanligt at handle for store beløb. det var heller ikke noget, han drøftede med peer kø-
lendorf. han var ikke provisionslønnet.
det var kun betalinger af varer, som krævede godkendelse. han kunne ikke selv godkende
betalinger, men lagde det til bogholderiet, og fik besked tilbage, når der var betalt. han
husker ikke, hvilke papirer han skulle udfylde i den forbindelse, men der var givetvis nog-
le.
det kan godt passe, at det var på hans initiativ, at de begyndte på handel med internet ac-
cess-kort til pornosider i efteråret 2004. det lignede taletidskort, som de allerede handlede
med, og han havde set kortene i hong kong, hvor de lå i butikkerne, og han vurderede, at
der var et marked. han lavede ikke en formaliseret undersøgelse af kortene. han husker
ikke, om peer kølendorf spurgte til handlerne med kortene. han husker ikke korrespon-
dancen med aftagerne i forbindelse med handlen med kortene.
                                              - 80 -
han var ansat som forretningsudvikler, indtil han blev direktør, men det medførte ingen
ændring i hans hverdag. han var ikke med til bestyrelsesmøder, men kom nogle gange ind
og besvarede spørgsmål. peer kølendorf orienterede ham i øvrigt om, hvad de talte om.
han var med på strategidøgnet.
der var ikke forskel på ”gul feber”-handlerne og andre handler før og efter denne periode.
det var også de samme medarbejdere, der stod for dem. han husker, at de ikke ville have
3. parts betalinger, fordi det kunne ”lugte af noget mistænkeligt”. han husker ikke den vid-
neerklæring, som han skulle afgive for nottingham crown court i forbindelse med vaney-
peco/texmart-sagen, og som foreligger i udkast i sagen.
han var meget med i driften af cbb mobil på den tekniske side, men var ikke med i salgs-
processen. det interesserede ham ikke. i forhold til sms var det også det tekniske og per-
sonalemæssige, han tog sig af, indtil det blev solgt fra.
han brugte efterhånden mere og mere tid på brokeraktiviteter og arbejdede samtidig på
cbb mobil og sms, så han tog også aftener i brug.
ole stangegaard har forklaret, at han var formand for bestyrelsen i danitas, senere comi-
tel, fra den 6. november 1998 til juni 2003. han er uddannet som linjeofficer, og var i 1960
med til at starte datacentralen, hvor han blev vicedirektør. han arbejdede herefter med it i
både øk og i konsulentvirksomheden price waterhouse, hvor han var partner gennem 9 år.
herefter var han indtil for 2 år siden bestyrelsesformand for flere selskaber inden for it-
området, blandt andet i virksomheden milestone.
peer køhlendorf ønskede en professionel bestyrelse, og han fik tilbud om at blive formand.
de to andre medlemmer af bestyrelsen blev torben svanberg, der havde en baggrund i
mobiltelefonbranchen, og lars thinggaard, der er revisoruddannet, og nu er direktør i mi-
lestone. han havde personligt ingen erfaring med brokerområdet.
hans indtryk af virksomheden var fra begyndelsen meget positivt. den havde et solidt
økonomisk grundlag og virkede veldrevet. peer kølendorfs adfærd i forhold til bestyrelsen
var tillidsvækkende. tingene var i orden med den fornødne funktionsadskillelse, og der var
                                               - 81 -
nedskrevne regler og procedurer for de ansatte i en personalehåndbog. når bestyrelsen
stillede spørgsmål, fik den prompte svar, hvilket var tegn på en veldrevet organisation.
de holdt bestyrelsesmøde hver 2.-3. måned, og han kom i virksomheden mindst en gang
om måneden for at mødes med peer kølendorf. han oplevede en god stemning i virksom-
heden og blandt personalet.
han og peer kølendorf havde hvert halve år møde med virksomhedens bank, og tilbage-
meldingen fra banken var, at alt var i orden. der blev betalt til tiden, og aftaler blev over-
holdt. en gang om året var der også et møde om virksomhedens forsikringsforhold.
bestyrelsen fik løbende rapportering på det overordnede plan om omsætning, omkostnin-
ger og resultat. de drøftede de enkelte afdelinger, hvis der var anledning til det, men det
var ikke bestyrelsens opgave at kontrollere forholdene på afdelingsniveau, når direktøren,
som det var tilfældet med comitel, sørgede for at give de nødvendige oplysninger. der var
diskussioner i bestyrelsen, men man nåede altid til enighed uden afstemning, og peer kø-
lendorf implementerede beslutningerne loyalt. en gang om året afholdt man et strategimø-
de. peer kølendorf levede i høj grad op til hans forventninger – både som forretningsmand
og i menneskelig adfærd og retskaffenhed. som administrerende direktør i en organisation
af comitels størrelse var det peer kølendorfs ansvar at udstikke retningslinjer, lave resul-
tatkontrol og sørge for, at organisationen fungerede, men han skulle ikke selv være nede i
detaljer i den daglige drift eller bogholderifunktioner. bestyrelsen var tilfreds med den
måde, peer kølendorf udfyldte rollen på.
han havde et møde med t1, da peer kølendorf udtrykte ønske om at an- sætte ham som
forretningsudvikler. han fattede tillid til t1, der fremstod som en faglig kompetent og
initiativrig person, så han støttede ansættelsen. der var et godt personligt forhold mellem
peer kølendorf og t1, som var en del af den daglige ledelse. han oplevede ikke tillidsbrud
fra t1s side i sin formands- tid.
t1 deltog lejlighedsvis i bestyrelsesmøder og præsenterede interessante forslag baseret på
sit kendskab til faget og markedsforhold. t1s forslag om at udvide brokervirksomheden
til at omfatte it-komponenter fandt bestyrelsen interessant, fordi det er usundt for en
virksomhed kun ”at stå på et ben”. samtidig kunne udvidelsen ske på grundlag af den
                                                - 82 -
eksisterende organisation og de støttefunktioner, f.eks. bogholderiet, som allerede var til
stede, så det virkede fornuftigt. der var ikke lavet en strategiplan, men bestyrelsen havde
sat ambitiøse vækstmål for virksomheden, og udvidelsen på brokerområdet kunne bidrage
til opfyldelse heraf. det var lige i slutningen af hans formandsperiode, at bestyrelsen
vedtog at følge forslaget, og det var t1, der skulle gennemføre det. det var unødvendigt
med en forretningsplan, fordi peer kølendorf og t1 kendte området så godt, og det var
kun et spørgsmål om at tage en ny varegruppe ind og ansætte få yderligere folk.
bestyrelsen lagde vægt på, at forholdet til myndighederne, herunder skat, skulle være i
orden, og hvert bestyrelsesmøde blev indledt med, at kvitteringer for indbetalt a-skat og
moms blev omdelt. bestyrelsen kendte godt begrebet momskarruseller, og det blev omtalt
med stor afsky, men det var ikke noget, de drøftede indgående. han vidste, at peer kølen-
dorf indsendte lister over kunder og leverandører til skat og kendte navngivne medarbej-
dere i skat, og bestyrelsen fik også forelagt sådanne lister ved en lejlighed. han husker
ikke, at ordet momskarrusel har været anvendt i forbindelse med listerne. de blev indsendt
med henblik på korrekt afregning i forhold til skat.
han vidste, at peer kølendorf havde skærpet opmærksomhed omkring momsforhold, og
han hørte ikke noget om, at virksomheden skulle have været i nærheden af en momskarru-
sel. det ville absolut have fået bestyrelsen til at reagere. han erindrer ikke specifikke artik-
ler, hvor peer kølendorf har udtalt sig om momskarruseller, men det kan godt være noget,
de har talt om.
han husker ikke, at der blev omtalt et code of conduct, men bestyrelsen vidste, at varer
blev undersøgt stikprøvevis. det var god forretningsskik, så det var der ikke brug for at
skrive ned. bestyrelsen hørte ikke noget om manglende betalinger, og han vidste fra mø-
derne med banken, at der var styr på de store betalingsstrømme. han husker ikke konkrete
navne på samhandelspartnere. bestyrelsen gik ikke ned i detaljer med det.
han husker ikke, at der lå nogen speciel overvejelse bag formuleringen om ”særlige risici”
i ledelsesberetningen i årsrapporten fra 2002, som han er medunderskriver af. ledelsen
skal altid tilstræbe seriøsitet i forretningsførelsen, og de væsentlige risici er ukurante varer,
useriøse samhandelspartnere og manglende betalingsevne. han havde tillid til, at peer kø-
                                              - 83 -
lendorf havde organisationen på plads, således at forretningen blev afviklet på forsvarlig
vis.
da han i 2007 så omtalt i computerworld, at distributørforeningen forsøgte at få peer kø-
lendorf ekskluderet af brancheforeningen, blev han meget forarget. han fandt det uretfær-
digt og ukollegialt og tilbød peer kølendorf sin assistance. han og peer kølendorf havde
et møde med it-brancheforeningens formand og direktør, hvor han sagde sin mening om
det, han opfattede som en personlig vendetta mod peer kølendorf.
steen erik mønsted har forklaret, at han blev medlem af bestyrelsen i comitel i februar
2003 og siden juni 2003 har han været bestyrelsesformand. han startede oprindelig som
managementkonsulent i t. bak-jensen og aim. derefter kom han ind i dagligvarebran-
chen og var først direktør i frellsen og siden i bs supermarkeder, der i hans tid blev til
fakta-kæden for at tage konkurrencen op på discount-markedet. da han kom hjem efter et
3-årigt ophold i udlandet, hvor han var direktør i gate gourmet i england og irland med
ledelsesansvar for 2.000 ansatte, tilbød peer kølendorf ham at indtræde i comitels besty-
relse. han har kendt peer kølendorf i 25 år, hvor de har siddet i en vl-gruppe sammen.
han kender til brokerhandel på dagligvareområdet. han havde ingen viden om it, og han
skulle være generalist. der var andre i bestyrelsen med teknisk indsigt.
han har ikke før mødt et selskab, hvor der var så godt styr på tingene som i comitel. be-
styrelsen fungerede godt og kunne til fulde følge med i den overordnede drift og få de op-
lysninger, den ønskede. der var en fast skabelon for bestyrelsesmøderne med oplæg og
afrapportering, og peer kølendorf er en yderst professionel leder, der uddelegerede og or-
ganiserede virksomheden på en hensigtmæssig måde, men samtidig var på hele tiden og
udviste en høj grad af rettidig omhu i forhold til afrapporteringer og dokumentation. han
ser peer kølendorf som en retskaffen, venlig, social og meget flittig person, der fuldt ud
har levet op til hans forventninger.
der var kvartalsvise bestyrelsesmøder, og herudover mødtes han med peer kølendorf 2-3
gange om måneden.
på bestyrelsesmøderne var der afrapportering vedrørende budget og likviditet. hvis der var
brug for information om markedsforhold, var det t1, der redegjorde mundtlig herfor. til
                                               - 84 -
møderne forelå en standardrapport, som også indeholdt resultatopgørelse, og herudover
kunne der være afrapporteringer vedrørende personaleudskiftninger og lønforhold samt de
oplysninger, der blev sendt til skat.
han kan ikke sige, hvorfor it-komponenter ikke står nævnt på den standardrapport, der
forelå til bestyrelsesmødet den 2. september 2004, men det kom til at stå senere. han erin-
drer at have set debitor- og kreditorlister, men de var ikke altid vedlagt regnskabstallene til
bestyrelsesmøderne.
t1 var en nøgleperson i virksomheden, og derfor blev han udnævnt til direktør for
brokerafdelingen. i februar 2003 var t1 forretningsudvikler og virkede meget kompetent
inden for it og telefoni. t1 havde stor viden, var praktisk orienteret og havde et stort
netværk. han vidste, at peer kølendorf havde stor tillid til t1, og det havde han også
selv. han havde ikke oplevet tillidsbrud fra t1s side før sagen med vaneypeco/texmart i
england. han og peer kølendorf gjorde det helt klart, at det var utilstedeligt, at t1 havde
frigivet varer, før der var sket betaling.
han husker, at t1 kom med forslaget om at udvide brokerhandlen med it-komponenter,
fordi han havde fået forespørgsler på blandt andet ram. bestyrelsen afviste det først, men
det kom op igen, og det lå i naturlig forlængelse af, at virksomheden allerede havde en
velfungerende brokerafdeling og tilhørende støttefunktioner med eksempelvis bankflow og
en kompetent speditør. på et tidspunkt kom der et forslag om at udvide til handel med tøj,
men de besluttede at begrænse området til det, som t1 havde viden om, så det blev it og
mobiltelefoner.
der forelå ikke et skriftligt oplæg for bestyrelsens beslutning om brokerhandel med it-
komponenter. bestyrelsen fandt, at t1 mundtlige redegørelse om markedsforholdene var et
tilstrækkeligt og godt grundlag. comitel var en lille spiller, men hvis virksomheden kunne
få bare en lille markedsandel, ville det give et fint resultat. beslutningen gik ud på, at t1
skulle ansætte folk, men i øvrigt bruge det eksisterende apparat i virksomheden og udnytte
sin egen ekspertise og netværk.
de drøftede spørgsmålet om momskarruseller i bestyrelsen. bestyrelsen var interesseret i at
dække sig ind, og de kendte til peer kølendorfs samarbejde med skat og havde set de
lister over samhandelspartnere, som blev indsendt. han fandt det betryggende, at skat – i
                                                - 85 -
modsætning til comitel selv – kunne se forudgående og efterfølgende handelsled, og han
regnede med, at de ville få besked, hvis noget var galt. rutinen med indsendelse af lister
var allerede indarbejdet, da han kom ind i bestyrelsen. bestyrelsens holdning var, at de
ikke kunne være politibetjente, men ”herre i eget hus”.
de talte om code of conduct, og det var t1s opgave at være opmærksom på, at disse
retningslinjer blev overholdt. han husker, at der var et eksempel med en virksomhed uden
momsnummer, som comitel afviste at handle med. han mener, de gjorde, hvad der var
muligt for at undgå momskarruseller, og comitel fik heller ikke oplysninger om, at de var
involveret i noget sådant.
derfra hvor han sad, oplevede han ingen forskel på ”gul feber”-handlerne og andre hand-
ler. det er en opdeling, der først er sket efterfølgende. han fik løbende rapportering om
omsætningstallene og glædede sig over den positive udvikling, men comitels handler var
små i forhold til markedet som helhed, og det var normalt med store udsving, så der var
ingen alarmklokker, der ringede. en handel på 40 mio. kr. var en ”pæn” handel, men ikke
hverken lille eller stor ud over det sædvanlige. han vidste, at andre selskaber omsatte for
samme beløb. så vidt han ved, er forsøg på at kortlægge brokermarkedets størrelse ikke
lykkedes.
bestyrelsen bad om at se den varekontrol, der blev foretaget, og fik i foråret 2003 en de-
monstration på deres eget lager af t1. speditøren foretog en tilsvarende kontrol af de
varer, som comitel ikke selv havde på lager eller kontrollerede hos speditøren.
bestyrelsen kontrollerede ikke efterfølgende, at der blev foretaget kontrol, hvilket han
hverken anså for nødvendigt eller for bestyrelsens opgave. bestyrelsen havde tillid til, at
der blev foretaget varekontrol, som det sker i alle forretningsforhold, og der har heller ikke
været anledning til at tro andet.
han havde hørt om selskabet solid trading aps og vidste, at comitel startede handel med
it-komponenter med selskabet i november 2003. t1 fortalte om sit besøg hos solid
trading aps og nævnte, at alt så fint ud, og selskabet var momsregistreret.
han opfatter bemærkningerne om særlige risici i ledelsesberetningen i årsrapporten for
2003 som standardrevisorbemærkninger. man skal handle med seriøse købere, og det in-
                                              - 86 -
debærer, at man er opmærksom og bruger sine sunde fornuft samt tjekker momsnummer.
det ”lå i blodet” i comitel og krævede ikke et særligt system. bemærkningerne i årsrap-
porten 2003 om nedgang på det engelske marked, skyldtes de engelske myndigheders ind-
griben over for ”brodne kar i branchen”. bemærkningen samme sted om fokus på salgsar-
bejde i asien skal ses på baggrund af, at de overvejede, om virksomheden kunne starte
noget op i dubai, men det blev opgivet, efter at t1 havde undersøgt forholdene.
det forhold, at t1 blev udnævnt til direktør for brokerafdelingen i april 2004, førte ikke til
ændringer i peer kølendorfs rolle i virksomheden, og det havde han heller ikke en
forventning om. peer kølendorf var fortsat overordnet ansvarlig for virksomhedens drift
og tog sig af de økonomiske og likviditetsmæssige forhold, herunder afrapporteringer til
bestyrelsen, men peer køkendorf var ikke ekspert på brokerområdet og havde ikke t1s
netværk og tekniske indsigt. når det handlede om brokerområdet, rettede bestyrelsen sig
mod t1, og han oplevede det som en styrkelse af den del af virksomheden, at t1 fik det
fulde ansvar.
så vidt han husker, fik han først efterfølgende at vide, at comitel handlede med internet
access kort, men det lå inden for de vedtagne rammer, og når markedet var der, var det i
orden.
han blev bestyrtet over skats brev af 6. december 2004 om nægtelse af fradrag for
moms, og det blev drøftet i bestyrelsen. peer kølendorf og t1 tog sig af det efterfølgende
forløb. det gav ikke anledning til ændringer i virksomhedens procedurer eller
kontrolforanstaltninger i forhold til t1, og på dette tidspunkt heller ikke til en overvejelse
om at trække sig ud af brokerhandlen. han havde en tyrkertro på, at det, de lavede, var i
orden.
brokeraktiviteten blev lukket ned i 2006, dels på grund af, at t1, der var krumtappen i den
del af virksomheden, var væk, dels på grund af lovændringen om solidarisk hæftelse.
hverken peer kølendorf eller andre havde ekspertise til at drive brokerhandlen videre, og
virksomheden satser fremadrettet hovedsagligt på en ejendomsportefølje.
flemming lind johansen har forklaret, at han er uddannet i og har arbejdet en årrække i
toldvæsenet, herunder med kontrol af brokerbranchen i 1994. fra 2001 indtil 2012, hvor
han startede egen rådgivningsvirksomhed, var han partner i henholdsvis kpmg og ernest
                                               - 87 -
& young, hvor han rådgav om moms. han er forfatter til flere bøger om moms og er eks-
tern lektor i momsret på cbs.
han bistod comitel i 2004 og 2005 som rådgiver, fordi peer kølendorf på baggrund af ob
invest-sagen, hvor comitel havde solgt til norge, der ikke var medlem af eu, havde bedt
ham tjekke comitels procedurer og brokernes kendskab til momsregler inden for eu.
da skats første udkast til afgørelse vedrørende ”gul feber”-handlerne kom i december
2004, foretog han som rådgiver for comitel en gennemgang af handlerne og var også in-
volveret i det høringssvar, som comitel afgav den 31. januar 2005.
han gennemgik regnskabsmaterialet, herunder kontoudtog vedrørende handlerne, og fandt
intet påfaldende. der var ikke tale om urealistiske beløb sammenholdt med comitels han-
del i øvrigt. han kontrollerede leverandørerne, dvs. trademark international aps og solid
trading aps, og fandt ikke noget påfaldende. begge selskaber havde afgivet årsregnskab
og havde revisor tilknyttet. det eneste, han undrede sig over, var, at solid trading aps
havde været tilmeldt en adresse i et fritidshus, men senere var selskabets adresse blevet
ændret til skudehavnsvej. det var vanskeligt at undersøge kunderne, da det var selskaber i
fjernøsten, men han mente, at svindel i det led ville være svært på grund af toldkontrol ud
af eu og importkontrol i det pågældende land i fjernøsten. han er dog opmærksom på, at
eksportkontrol ikke er noget, der sker konsekvent.
han påså ikke, om der var gennemført varekontrol i hver enkelt handel. han hæftede sig
heller ikke ved, om der var sket betalinger til 3. part eller givet kredit. han forholdt sig til
produktangivelserne på varerne, som de var angivet i papirerne, og studsede ikke over no-
get i den forbindelse, herunder angivelserne ”infineon tsop ” eller ”samsung branded
dice”. han mener, at han blandt andet på baggrund af sit arbejde i toldvæsenet havde til-
strækkeligt kendskab til at kunne vurdere produktbeskrivelserne, selv om det er et marked i
konstant udvikling.
han var tilfældigt til stede i comitel, da t1s arbejdsplads blev ransaget. det var en
alvorlig situation, som førte til yderligere undersøgelser, blandt andet anmodede
virksomheden om aktindsigt i skats oplysninger om solid trading aps, men skat
mente ikke, at der kunne findes noget relevant deri. først senere havde han lejlighed til at
                                              - 88 -
gennemgå oplysninger om solid trading aps, hvor han blandt andet hæftede sig ved, at
selskabet havde betalt både vagtselskab og forsikringsselskab, hvilket tydede på reel han-
del i virksomheden. han spurgte også t1, om han havde kendskab til en person, der var
omtalt i skats første udkast til afgørelse. t1 svarede, at han ikke kendte den
pågældende person, som heller ikke var kendt i brokerkredse.
han mener, at skat ikke havde været tilstrækkelig omhyggelig i sine undersøgelser af
comitels eksportangivelser, idet hans undersøgelse blandt andet viste, at der var foretaget
eksportangivelse fra comitels speditør, men angivelse var sket under et såkaldt ”dummy
nummer”, som alle kan bruge hos skat.
han mener, at der består en væsentlig risiko for brokere for ikke at få penge for de varer,
der sælges, så det er sædvanligt at sælge ”on hold”, dvs. brokeren udleverer ikke varer, før
de er betalt. samtidig er det væsentligt ikke at betale sin leverandør, før man som broker
har foretaget varekontrol, hvilket er svært ved it-komponenter, fordi værdien forringes,
hvis man åbner indpakkede varer. betaling til 3. part kan være tegn på noget mistænkeligt,
men kan også forekomme i helt reelle handler. efter hans opfattelse er det et karakteristika
ved brokerbranchen at ”spille med lukkede kort”, da brokeren ellers overflødiggør sig selv
som mellemhandler.
han mener, at indsendelse af lister over leverandører og kunder til skat er en almindelig
kendt forholdsregel, fordi skat dermed får overblik over handelsmønstret og kan se,
hvem der handler på markedet.
kenn hoffmann jensen har forklaret, at han også i dag arbejder som specialkonsulent i
skat i afdelingen for særlig kontrol og beskæftiger sig med sager om tungere økonomisk
kriminalitet, men det er nu en landsdækkende afdeling. på tidspunktet for ”gul feber-
handlerne” sad han i region nordsjælland-bornholm.
han havde bl.a. kontrolbeføjelse over for solid trading aps, som tidligere hed nemesis
aps. første gang han stødte på virksomheden var i forbindelse med en såkaldt verifikati-
onsanmodning fra de engelske myndigheder i september 2002. hans kollega jørgen eggert
var ude i virksomheden for at få oplysninger om en handel vedrørende to engelske selska-
ber, som de engelske myndigheder havde bedt om. primo 2003 kom der igen en verifikati-
onsanmodning fra de engelsk myndigheder, og han havde da selv kontakt med virksomhe-
den. der kom flere anmodninger vedrørende solid trading aps vedrørende indkøb hos
                                                - 89 -
engelske virksomheder og videresalg til en italiensk virksomhed. de fik ingen reaktion fra
de engelske myndigheder på de oplysninger, de sendte til dem, men bad heller ikke herom.
de sendte en anmodning til de italienske myndigheder om oplysninger, men fik ikke svar
tilbage.
i oktober måned 2003 var han sammen jørgen eggert på kontrolbesøg hos solid trading,
der havde anmodet om udbetaling af eksportmoms på knap 4 mio. kr. de fandt intet til
hinder for udbetaling, men bad den centrale enhed i skat om at tage kontakt til de engel-
ske myndigheder, fordi de mente, at solid trading aps indgik en momskarrusel. i decem-
ber 2003 fik de besøg af to engelske politifolk, der fik materiale med hjem. han ringede
medio januar 2004 til det engelske politi og fik at vide, at sagen var under efterforskning,
men hørte herefter ikke noget.
i februar 2004 fik de en henvendelse fra region køge om firmaet network trading aps,
der havde oparbejdet et beløb på 90 mio. kr. i skyldig moms for 3. kvartal 2003 og januar
2004. network trading aps havde videresolgt varer indkøbt i hong kong til trademark
international aps i vejle, der havde videresolgt varerne til solid trading aps, som igen
havde videresolgt til comitel, der havde solgt varerne tilbage til hong kong. betalingerne
skete som regel ved, at trademark international aps betalte direkte til network trading
aps’ leverandør i hong kong, men ved en handel i januar 2004 blev den rutine fraveget,
og network trading aps forudbetalte 90 mio. kr. til leverandøren quantum i hong kong,
som viste sig ikke at levere og heller ikke efterfølgende tilbagebetalte beløbet. det førte til
network trading aps’ manglende momsindbetaling på ca. 90 mio. kr., og til at selskabet
efterfølgende gik konkurs. det var region køge, der behandlede sagen vedrørende net-
work trading aps, og han foretog sig ikke noget på dette tidspunkt og havde ikke kontakt
til sagsbehandleren vedrørende trademark international aps i region vejle.
han deltog i mødet den 16. marts 2004 med repræsentanter for 3 skatteregioner, kammer-
advokaten, søk og told- og skattestyrelsen, hvor det blandt andet blev besluttet at ned-
sætte en styregruppe om aktion ”gul feber”. det var ledelsen i hans region, der tog initia-
tiv til mødet for at få fælles fodslag, så de kunne få lukket momssvigskæden. det var nok
ham, der havde inviteret søk med. på mødet blev det blandt andet besluttet at sætte told-
spærre på de relevante virksomheder, og det skete også i forhold til solid trading aps.
det medførte, at indkøbte varer fra fjernøsten blev åbnet af tolderne for at verificere ind-
                                                - 90 -
holdet. det er ikke sædvanligt at gøre, men solid trading aps var gået fra at handle inden
for eu og i danmark til at importere fra et tredjeland, så det var et forsøg på at sikre sig
mod fremtidige begivenheder. to dage efter blev et forudbetalt vareparti fra hong kong til
solid trading aps stoppet i lufthavnen som beskrevet i toldskats fremlagte notat af 2.
april 2004, som han kan vedstå. det førte til, at solid trading aps ikke kunne betale
momstilsvar på 11 mio. kr. for februar måned og 17 mio. kr. for marts måned 2004, og
virksomheden gik derefter konkurs. varepartiet viste sig at være attrapper og ikke vare-
mærkeforfalsket som anført i notatet.
han erindrer ikke, at de havde fået et tip vedrørende solid trading aps udefra. det må
være på baggrund af de gennemførte kontrolbesøg, at de fik viden om virksomhedens han-
del med fjernøsten. han husker ikke, hvor mange kontrolbesøg de foretog i efteråret 2003,
men de så aldrig de indfortoldede varer på lageret. en toldprofil eller toldspærre kan gra-
dueres ud fra tilgængelige oplysninger og kan godt sættes på en specifik vare. primo 2004
havde han kun teser at arbejde ud fra. da der skete tredjepartsforudbetaling, fik han mis-
tanke om, at der var tale om kædesvig.
det er ikke blevet nemmere at afsløre momskarruseller, selv om skat har indført en en-
hedsorganisation, fordi handelskæden er blevet længere, og varerne går ind og ud af eu.
kommunikationen i skat er bedre, men sagerne er sværere. det påtænkte ”early war-
ning-system”, som er beskrevet i en artikel i deres fagforeningsblad blev ikke til noget. det
system, de fik i stedet, er ikke lige så godt.
han har i et notat af 2. februar 2004 omtalt en samtale med en kollega, charlotte vindelev,
fra region københavn, der stod for at skulle udbetale negativ moms til comitel. som det
fremgår af notatet, havde hun på kontrolbesøget bedt comitel om fakturaer og betalings-
dokumentation vedrørende køb hos solid trading aps. charlotte vindelev havde forud
herfor kontaktet ham for at få noget at vide om solid trading aps. de drøftede ikke risi-
koen for momssvig, før hendes besøg.
når der skal ske udbetaling af negativt momstilsvar, foretages en graduering af, hvilken
kontrol der skal gennemføres. der er 7 kategorier og jo højere kategori, jo bedre dokumen-
tation kræves der, før der sker udbetaling. hvis man ender i en kategori 5, 6 eller 7, vil
kontrollen typisk indebære et besøg i virksomheden.
                                               - 91 -
mia b. e. hansen har forklaret, at hun i dag er specialkonsulent i skats afdeling for
særlig kontrol, hvor hun arbejder med momssvig. i 2000-2003 arbejdede hun i region kø-
benhavn i en revisionsgruppe, hvor hun bl.a. besvarede verifikationsanmodninger fra uden-
landske myndigheder. hun har en 4-årig uddannelse som fuldmægtig inden for toldskat og
har derudover en ”spydspids-uddannelse” inden for moms.
hun begyndte at have noget med comitel at gøre i 2000, fordi skat fik mange verifikati-
onsanmodninger fra udlandet vedrørende virksomhedens handler. de var 3 sagsbehandlere,
der tog sig af dem. det var en medarbejder i afdelingen ”store selskaber”, der stod for ud-
betaling af negativ moms til comitel. hun kan ikke sige, præcist hvor mange verifikations-
anmodninger, skat fik vedrørende comitel. proceduren var, at hun skrev til virksomhe-
den og bad om oplysninger om handlerne, og det gik meget stringent med comitel, hvor
poul elmelund svarede hurtigt. de fik ikke tilbagemeldinger på de oplysninger, som skat
sendte til de udenlandske myndigheder. hun havde også ansvar for et par andre broker-
virksomheder, hvoraf en var lige så stor som comitel.
hun husker, at peer kølendorf indsendte lister over leverandører og kunder, men kan ikke
sige, præcist hvornår han begyndte på det. på det tidspunkt var der ikke en struktureret
overvågning af momskarruseller, og tanken var, at hvis skat fik oplysninger ind fra de
store brokere, så gav det et overblik, og oplysningerne kunne formidles til den relevante
skatteregion til undersøgelse. hun husker ikke, hvem der initierede ordningen. hun fik og
gennemgik listerne fra peer kølendorf i 2002 og 2003. hvis der var nye danske virksom-
heder på listen, sendte hun oplysning herom til den relevante skatteregion, der så selv vur-
derede, om noget skulle undersøges i den anledning. listerne angav ikke størrelsen på
samhandlen, og hun husker ikke at have bedt om oplysninger herom.
peer kølendorf fik ikke tilbagemeldinger om virksomhederne på de indsendte lister over
kunder og leverandører, og hun ville også have brudt sin tavshedspligt, hvis hun gjorde
noget sådant. hun har én gang i 2001 fået en anmeldelse om en virksomhed fra comitel,
og heller ikke der gav hun en tilbagemelding til peer kølendorf om, hvad anmeldelsen
førte til.
listerne fra peer kølendorf har hun ikke kunnet finde i arkivet, hvilket kan skyldes, at ar-
kivet har flyttet fysisk adresse flere gange, ligesom skat er gået fra manuel til fuldelek-
                                               - 92 -
tronisk sagsbehandling.
hun husker ikke at være blevet spurgt af peer kølendorf om, hvorvidt handel med solid
trading var en god idé. hun ville også kun have kunnet oplyse, hvorvidt virksomheden var
momsregistreret. skat kan kun udlevere oplysninger om andre virksomheder, hvis det
sker som led i en begrundelse af en afgørelse.
indtil mødet i styregruppen om ”gul feber” den 16. marts 2004 havde hun ikke kendskab
til, at der havde været anledning til kontrol af comitel ud over det sædvanlige. hun ville
forvente at have hørt det, hvis der var særlige forhold vedrørende virksomheden. de drøf-
telser om comitel, som charlotte vindelev, der arbejdede i en anden afdeling i region kø-
benhavn, havde med kenn hoffmann jensen fra region nordsjælland, og som fremgår af et
notat af 2. februar 2004, kender hun ikke til.
hun ved ikke, hvornår hun fik indkaldelsen til mødet i styregruppen den 16. marts 2004.
søk var med for at diskutere teorier om momskarrusel. på mødet blev comitel nævnt som
aftager i handelskæden, men der forelå ikke noget faktuel dokumentation om virksomhe-
den på mødet, og man drøftede ikke konkrete navne, eller om virksomheden foretog sig
noget kriminelt. på mødet talte de mest om transaktionskæde og forløb og de teser, det gav
anledning til.
skemaet til brug ved kortperiodisk kontrol bruges ved udbetalingskontrol, men hun kender
ikke baggrunden for kontrollen hos comitel, der førte til et skema underskrevet den 25.
marts 2004. hun hørte om det på et af møderne i styregruppen. det var formentlig ikke på
mødet den 16. marts 2004.
skat overvejede, om der var grundlag for at tilbageholde negativ moms i forhold til co-
mitel, men fandt først grundlag herfor vedrørende momsen for november 2004. i marts
2004 var handelsforløbet ikke afdækket. det skete først senere i 2004. hele handelskæden
skulle afdækkes, og der skulle være overblik over faktureringerne, før det var forsvarligt at
tilbageholde negativ moms. det er en alvorlig sag at nægte udbetaling, fordi virksomheden
risikerer at gå konkurs, så de skulle være helt sikre på grundlaget.
det var først i juni måned 2004, at skat begyndte afdækningen af handelskæden i ”gul
feber”- handlerne. fra marts til juni var et mellemspil, hvor skat var i tvivl om, der var
                                                - 93 -
grundlag for fradragsnægtelse og blandt andet bad om bistand fra kammeradvokaten. hun
indkaldte materiale om ”gul feber”-handlerne fra comitel den 29. juni 2004 og fik noget
af det den 16. juli 2004. det sidste modtog hun i september 2004. hen over sommeren ind-
hentede hun også materiale fra de andre skatteregioner. når skat bad comitel om at få
materiale, så fik skat det uden unødig forsinkelse.
efter skats forslag til afgørelse af 6. december 2004 deltog hun i et møde med comitel
den 27. januar 2005, hvorefter comitel afgav høringssvar den 31. januar 2005. i mødet
deltog peer kølendorf, t1 og selskabets advokat. hun husker ikke, at der var afvigelser i
høringssvaret i forhold til drøftelserne på mødet.
i marts 2005 fik de generaladvokatens indstilling i bond-house-sagen, og det gav anled-
ning til overvejelse om, hvorvidt sagen vedrørende comitel var tilstrækkeligt dokumente-
ret. derfor besluttede de at bede myndigheder i europa om oplysninger om, hvorvidt nogle
af comitels handelspartnere kunne karakteriseres som ”missing trader”. de skrev ud i juni
måned 2005. hun var på barsel fra september 2005 til maj/juni 2006 og var derfor ikke
med til at skrive den endelige afgørelse, men skats konklusion i afgørelsen af 20. juli
2006 om, at den overvejende del af comitels internationale salg var momskarruselrelateret,
er baseret på de svar, som blev modtaget fra de udenlandske myndigheder.
de luxembourgske myndigheder oplyste eksempelvis i et svar af 9. juli 2005, der ligger
som akt 68 i sagen, at selskabet vaneypeco var et skraldespandselskab.
for så vidt angår selskaberne nu communications ltd. og ocean 3 ltd. beror skats
konklusion på en vurdering af de oplysninger, som de engelske myndigheder har givet om
selskaberne. det er oplysninger om, at selskaberne har haft hyppige ledelsesskift og stor
udskiftning af sekretærer samt skift i handelsmønster og derefter afmelding af selskabet
kort tid efter, at der er handlet for store beløb med comitel, der har ført til denne konklusi-
on.
hun husker ikke at have haft drøftelser om comitel med udenlandske myndigheder.
skats analyse er baseret på de udenlandske myndigheders skriftlige svar.
i 2003 og 2004 var der kun beskeden toldkontrol ved eksport, og fysisk kontrol var en
sjældenhed.
                                               - 94 -
skat havde overhovedet ikke haft dårlige erfaringer med comitel tidligere. frister for
levering af materiale blev overholdt, og der blev ringet fra virksomheden og lavet aftaler,
hvis der var brug for tid til at fremfinde det ønskede materiale.
hun har udstedt notifikation til virksomheder et par gange, efter at det blev muligt i 2006.
notifikationen indebærer, at skat forelægger virksomheden oplysninger om momssvig
og gør opmærksom på, hvordan virksomheden kan sikre sig herimod fremadrettet. der var
ikke noget vejledningsmateriale til brokere i 2003-2004. først med reglen om notifikation
kom der også en checkliste, som vedlægges notifikationen.
den del af sagen vedrørende comitel, som angår salg til det norske selskab, ob invest,
men hvor levering skete til england, verserer stadigvæk. skat fik oplysninger fra norge
den 19. maj 2004 og kunne se, at der var andre forhold vedrørende comitel, der skulle un-
dersøges.
reino nielsen har forklaret, at han i dag er chefkonsulent i skats afdeling for særlig kon-
trol. i 2003 og 2004 arbejdede han i toldskats planlægningskontor og havde til opgave at
koordinere regionernes arbejde med momskarruseller og stå for den internationale kontakt
på dette område. i 2003 havde han arbejdet med området nogle år.
han hørte første gang om ”gul feber”-handler i begyndelsen af 2004, enten i januar eller
februar måned. han blev kontaktet af en sagsbehandler, der syntes, at noget så mærkeligt
ud, hvorefter der blev indkaldt til mødet den 16. marts 2004. han husker ikke i dag, om
henvendelsen fra sagsbehandleren vedrørte network trading aps eller solid trading aps.
det var planlægningskontoret, der tog initiativ til styregruppen, fordi selskaber i flere regi-
oner var indblandet, og der også var grænseoverskridende handler. det kan være ham selv,
der indkaldte til mødet. han husker ikke, med hvilket varsel indkaldelsen skete, eller om
det var telefonisk eller ved e-mail. han mener, det var efter, network trading aps var gået
konkurs.
det nye i ”gul feber”-handlerne var, at der var handlet ud af eu, hvilket gjorde det van-
skeligt at få oplysninger om de involverede selskaber, fordi der ikke på globalt plan er et
system som i eu, der gør det muligt at udveksle oplysninger. man kunne ikke bare indhen-
te oplysninger fra hong kong og singapore. det andet var, at ”skraldspandsselskabet” i de
                                               - 95 -
hidtil kendte kædehandler normalt undlod at angive og betale moms. i ”gul feber” havde
”skraldespandsselskabet” angivet moms, men så skete et eller andet uforudset med aktiver-
ne, hvorefter momsen ikke kunne indbetales, og selskabet gik konkurs.
hans rolle i styregruppen var at bringe parter sammen, og han inddrog kammeradvokaten,
fordi der kunne opstå behov for at sikre aktiver ved arrest eller på anden måde. det var
normal praksis. han inddrog også søk, fordi det i forhold til ”skraldespandsselskabet” – i
dette tilfælde network trading aps – var relevant at overveje, om der var begået et straf-
bart forhold, og politiets efterforskning kunne også afdække strafbare forhold i senere led i
handelskæden. anklagemyndigheden trak sig hurtigt ud af sagen igen, fordi der var angivet
moms i ”skraldespandsselskabet” og der derfor ikke vurderedes at være et strafferetligt
grundlag. politiet indledte først en efterforskning, da roxy world i sommeren 2004 blev
udsat for røveri, der viste sig at være fingeret. det var politiet i roskilde, der efterforskede
og fandt frem til, at der var tale om skyldnersvig og ikke som normalt groft skattesvig efter
straffelovens § 289. i styregruppen arbejdede de med teser, men det indgik ikke i tesen, at
comitel skulle være en del af et kriminelt netværk. det viste sig først senere, at comitel
kunne ses som fællesnævner for de involverede selskaber, og det var tidligst i efteråret
2004, at comitel kom i søgelyset i forbindelse med noget kriminelt.
efter henvendelse fra nogle statsautoriserede revisorer skrev han i 2003 en artikel i deres
forenings blad om, hvordan man kunne sikre sig mod uforvarende at blive en medspiller i
en ulovlig momskarrusel. de efterspurgte rådgivning til virksomhederne. artiklen var in-
spireret af det engelske code of conduct. i artiklen er der meget fokus på for lave priser,
fordi det var et kendetegn fra de hidtil kendte momskarruseller, hvor varerne var bestemt
til slutbrugere. i dag må rådet være, at man skal være opmærksom på prisafvigelser, og de
kan være i både op- og nedadgående retning.
i artiklen omtales også ordningen med at rette henvendelse til skat som en måde at sikre
sig på, men problemet hermed var, at skat ikke på daværende tidspunkt kunne udlevere
oplysninger til den virksomhed, som foretog en indrapportering, om resultatet af en even-
tuel undersøgelse. skat kunne dog bruge oplysningerne til at afdække en handelskæde og
bruge oplysningerne her i landet, eller orientere udenlandske myndigheder om involverede
udenlandske selskaber. ordningen var ikke oprindelig tænkt til momskarrusel-området,
men var indført som led i indsats mod sort arbejde, således at myndighederne hurtigere
kunne foretage kontrol, og den anmeldende virksomhed til gengæld kunne slippe for straf-
ansvar.
                                                - 96 -
varekontrol omtales ikke i artiklen, fordi skat ikke havde set de ”lukkede kredsløb” i de
tidligere momskarruseller, og det forekom i øvrigt oplagt at foretage varekontrol, men i
dag ville han have skrevet det anderledes.
”gul feber”-sagen var en medvirkende årsag til, at skat fik en enhedsorganisation.
der er ingen toldkontrol, når varer forlader eu. der afleveres en eksporterklæring. told-
kontrol ved import fra 3. lande sker ud fra en risikovurdering og er stikprøvebaseret. der er
mulighed for kontrol, hvilket der ikke er mellem eu-lande. da det blev besluttet at sætte
en toldprofil på solid trading aps i marts 2004, var det resultatet af en risikovurdering.
han har haft et møde med it-brancheforeningen i 2005 i kølvandet på afgørelsen i bond-
house-sagen. så vidt han husker, var det skat, der tog initiativ til mødet med henblik på
at drøfte, om skat og branchen i fællesskab kunne gøre noget for at forhindre momskar-
ruseller.
jørn rosenmeier har forklaret, at han er uddannet cand. merc og begyndte med import og
eksport af it-dele i regi af et firma, der oprindeligt handlede med radioer. det udviklede
sig fra starten af 1980’erne, og indtil firmaet, der havde omkring 100 ansatte, i 2010 blev
opkøbt af et amerikansk firma, hvori han blev ansat som direktør. firmaet importerede
mærkevarer inden for it, men også cpu’er og ram, fra hele verden og var distributør i
danmark og norge. i 2000 havde han bygget nyt domicil med et stort lager og så samtidig
et perspektiv i, at radio- og it-forhandlere kunne overtage handel med mobiltelefoner, og
han ville derfor forsøge sig på dette marked.
han ansatte simon kjøller, der tidligere havde været medarbejder hos comitel, med hen-
blik på at opbygge et agentur. i den forbindelse fik han et brev fra peer kølendorf, der
gjorde opmærksom på markedsføringslovens bestemmelse om erhvervshemmeligheder på
grund af simon kjøllers kendskab til mobiltelefonområdet. virksomheden handlede med
tilbehør til telefoner, og simon kjøller, sagde, at man ved at handle på brokermarkedet
kunne ”udnytte imperfektioner i markedet” ved vekslende udbud og efterspørgsel af be-
stemte varer. han ansatte senere to yderligere medarbejdere, torben nielsen og henrik
                                               - 97 -
johansen, der også begge havde været ansat hos comitel og havde fungeret som et mak-
kerpar. henrik johansen lavede handlerne, og torben nielsen lavede papirarbejdet og in-
spicerede varerne. han afskedigede simon kjøller efter nogen tid, men ansatte yderligere
et par medarbejdere til brokerhandel med mobiltelefoner.
brokerne gjorde det klart, at de var vant til at have en ramme på 10 mio. kr. eller mere at
handle for, men et så stort beløb havde han ikke til rådighed i virksomheden, så han fastsat-
te en ramme på 3 mio. kr., således at han ved handler op til 3 mio. kr. skulle orienteres ef-
terfølgende, mens handler derover krævede forudgående godkendelse. brokerne forklarede
også om princippet ”ship on hold”, og at alting skulle gå meget hurtigt på brokermarkedet
med store handler. brokerne var ikke tilfredse med rammen, som de fandt alt for lille. han
bemærkede, at der ofte var handel med nye kunder og med ham ukendte firmaer, og efter
ca. 6 måneder blev han så mistænksom, at han bad sin økonomichef kontakte skat i ål-
borg, også fordi han havde set artikler om momssvig. skat bad om en liste over kunder i
england og skrev derefter tilbage, at der ikke umiddelbart var faresignaler. efter ca. 1 år
skrev skat, at en af kunderne var gået konkurs med en stor momsgæld. det var i 2001.
de aftalte derfor at fremsende alle papirer på fremtidige handler til skat. efter et par må-
neder oplyste skat, at flere af firmaets kunder efterfølgende var gået konkurs. han fore-
holdt de to medarbejdere oplysningerne, og de erkendte, at brokere mødtes på den årlige
cebit-messe i hannover og aftalte momskarruseller, herunder hvilke selskaber der skulle
ende som skraldespandsselskaber. de oplyste, at det var noget, de også havde gjort i deres
tid i comitel, og skat i danmark var ligeglad, fordi det ikke medførte tab af offentlige
danske midler.
herefter ophørte han øjeblikkeligt med brokerhandlen. han troede oprindelig på ”imper-
fektioner i markedet”, men mener i dag, at det er ”svindel og humbug”. efter han havde
lukket ned, fik han besøg af de engelske myndigheder, der brugte en uge på at undersøge
materiale om handlerne, og han ved, at de ved hjælp heraf stoppede flere momskarusseller.
da han reagerede på sin begyndende mistanke, var det ikke på grund af mangler ved do-
kumenter og fakturaer, for de så ok ud, bortset fra at der var tale om ikke kendte leverandø-
rer og kunder. samlet set virkede det bare for godt til at være sandt. brokerhandlen med
mobiltelefoner foregik fra primo 2001 til slutningen af 2001.
virksomhedens handel med cpu’er og ram var anderledes, fordi der her blev købt ind til
lager, og man kendte kunderne. han har også købt og solgt it-komponenter på brokermar-
                                               - 98 -
kedet, og det er hans opfattelse, at man ikke kan være i tvivl om, hvornår der foregår rigtig
brokerhandel. det er kendetegnende, at der vil være en masse små handler til forskellige
købere for at komme af med et stort parti. der vil være flere kunder, som tager kontakt, og
man vil vide, hvem der er slutkunden. det rette brokermarked er efter hans opfattelse ikke
kendetegnet af store handler.
man kan godt kontrollere it-varer visuelt uden at åbne pakkerne. hvis man skal åbne pak-
kerne, kræver det særligt udstyr, for cpu’er er følsomme over for statisk elektricitet og
forsendes derfor i særlige poser.
han var med til at stifte distributørudvalget i 2003 og var medlem heraf indtil 2008. di-
stributørudvalget fastsatte etiske retningslinjer for sikre en ordentlig branchestandard og
forhindre momssvig og handel med stjålne varer. et af punkterne var, at man skal kende
varernes oprindelse. distributørudvalget fik skat til at holde foredrag om momskarrusel-
ler, og han fortalte en journalist på computerworld om sin erfaring fra brokerhandlen i
2001. distributørudvalget fandt det uholdbart, at peer kølendorf sad i it-brancheforenin-
gens hovedbestyrelse, når comitel var en af de bedst sælgende virksomheder på broker-
markedet. comitel havde en enorm omsætning på ganske få medarbejdere, og han er af den
opfattelse, at der ikke var tale om reel handel, for et marked af den karakter eksisterede
ikke i virkeligheden. han drøftede situationen uformelt med it-brancheforeningens direk-
tør og fik tilsagn om, at peer kølendorf ikke blev genopstillet til hovedbestyrelsen, men det
skete alligevel. han fik en reprimande for at komme med offentlig kritik af medlemmer af
brancheforeningen, og det førte til, at han meldte sig ud i 2008.
ole eklund har forklaret, at han er administrerende direktør i also a/s, der er en stor eu-
ropæisk grossist og distributør inden for it- og forbrugerelektronik. also a/s køber varer
fra alle de store producenter, hp, lenovo, microsoft, ibm, intel m.fl., og aftagerne er store
detailkæder som fona samt professionelle selskaber som eksempelvis atea. han har været
inden for distributørbranchen siden 1990 og har tidligere været ansat i ingram mikro a/s
og magirus nordic a/s.
han har været medlem af hovedbestyrelsen i it-brancheforeningen siden 2003, da magi-
rus nordic a/s meldte sig ind, og distributørudvalget blev etableret. han blev formand for
distributørudvalget fra starten. formålet med udvalget var at ”få ryddet op”, fordi it-distri-
butører stod i et dårligt lys efter sager med dårlige og falske varer. han mødte momskarru-
seller første gang i 2001-02, og det blev et stort emne i 2003 og 2004, hvor også skat var
                                               - 99 -
kommet mere på banen. distributørudvalget ville blandt andet lave etiske retningslinjer for
branchen og få budskabet ud om, at et 3 mandsfirma, der omsætter for en milliard ved ”ba-
re at flytte bokse”, ikke kan sammenlignes med rigtige distributører, der tilføjer en reel
værdi i handelskæden i form af blandt andet logistik, lagerbeholdninger og teknisk perso-
nale, der kan uddanne kunderne. han repræsenterede it-brancheforeningen i det samar-
bejde, som skat tog initiativ til i 2005. det var reino nielsen, der deltog fra skat.
distributørudvalget blev nedlagt igen i foråret 2008, umiddelbart efter at sagen med peer
kølendorf havde været behandlet. på det tidspunkt gav det heller ikke længere mening i
forhold til markedet at bibeholde udvalget. distributørudvalgets ”etiske charter” blev fjer-
net i 2008, da it-brancheforeningen lavede en tværgående revision af alle udvalgenes ret-
ningslinjer.
han har ikke tabt handler i konkurrence med comitel, og comitel har ikke leveret til hans
kunder. der har altid været firmaer, som lever af at skaffe varer, som ikke er tilgængelige,
men efter hans opfattelse er der imidlertid ikke et reelt marked for en dansk virksomhed for
at købe i udlandet og sælge i udlandet. distributører sælger kun nationalt, så rent forret-
ningsmæssigt mener han, at der kun er marginal konkurrence mellem distributører og bro-
kere. den største konkurrence for distributører er andre distributører, så det er ikke brød-
nid, der er baggrund for hans indstilling til brokerbranchen.
han mener ikke, at han var initiativtager til sagen om eksklusion af peer kølendorf, men
han var formand for distributørudvalget, og det lå udvalgets medlemmer på sinde. da sa-
gen kom op i 2007 i forlængelse af ”gul feber”-handlerne, var det bare dråben, der fik bæ-
geret til at flyde over, fordi der havde været diskussioner siden 2002 og 2003 og omtale i
medierne, hvor der var blevet advaret om, at brokermarkedet var ”hajfyldt farvand”. efter
at det var kommet frem, at t1 var indblandet, ønskede et enigt distributørudvalg at få it-
brancheforeningen på banen og markere, at selv om peer kølendorf ikke havde et juridisk
ansvar, så var der et etisk ansvar hos ledelsen for det, der var foregået. i hovedbestyrelsen
var der uenighed, og sagen endte i en afstemning, der ikke støttede eksklusion af peer
kølendorf. han mener fortsat, at det var rigtigt at indstille til eksklusion om ikke andet så
ud fra et etisk og moralsk synspunkt.
når der i distributørudvalgets indstilling af 24. januar 2008 om eksklusion af peer kølen-
                                              - 100
dorf nævnes, at comitel har været medvirkende-    til ”at levere brændstof til momskarrusel-
lerne”, så var det på baggrund af oplysninger fra skat om, at der var 10 % svig på bro-
kermarkedet, og derfor leverede man brændstof, når man som virksomhed agerede på det
marked. han var ikke bekendt med, om comitels handler konkret havde ført til tab for
skat. han husker ikke, om han havde en indsatsplan fra skat i forbindelse med udfær-
digelsen af indstillingen.
han husker dialogen med martin vollmer i skat, som fremgår af en e-mail af 28. marts
2005. hans svar om almindelig praksis for køb og salg af it-komponenter er baseret på
hans eget branchekendskab. han mener, at det er normalt at få reklamationer på it-produk-
ter i størrelsesordenen 0-5 %, fordi det er skrøbelige varer. prisudviklingen på it-kompo-
nenter er svingende, men han mener, at der i efteråret 2003 var en periode med faldende
priser.
kim østrup har forklaret, at han er uddannet cand. polit i 1971 og har arbejdet 45 år i
ibm, hvor han fra 1992 til 1. januar 2013, var vicedirektør og med i ibm’s ledergruppe.
han har repræsenteret ibm i blandt andet it-brancheforeningens bestyrelse, hvor han også
var formand i en 4-årig periode. han har endvidere siddet i en række andre bestyrelser.
han lærte peer kølendorf at kende, da leverandørforeningen for radio og telekommuni-
kation indledte et samarbejde med it-brancheforeningen i 1998, mens han var formand.
peer kølendorf blev medlem af hovedbestyrelsen, og det gav ikke anledning til overvejel-
ser, at peer kølendorf var direktør i en brokervirksomhed.
han var bekendt med brokermarkedet fra ibm. hvis der var fyldte lagre, så sendte man
varer ud på markedet, og det gjaldt både store og små komponenter. prissætningen kunne
afhænge af valutakursændringer, og så flyttede brokere rundt på varerne. ibm brød sig
ikke om det, og det var et marked, ledelsen var opmærksom på. han har ikke selv beskæf-
tiget sig med brokerhandel. ham bekendt var der ingen andre medlemmer af it-branche-
foreningens hovedbestyrelse, der drev brokerforretning, men eksempelvis hp og microsoft
har givet været bekendt med det. ham bekendt var der ikke en forening for brokere.
han havde indtryk af, at comitel var en veldrevet forretning, der havde ”flere ben at stå
på” og havde opnået gode resultater, og at peer kølendorf var en professionel forretnings-
mand. han har ikke haft noget forretningsmæssigt forhold til comitel eller peer kølendorf.
 han var bekendt med omsætningsstørrelserne i ”gul feber”-handlerne, og det virkede
ikke urealistisk på ham eller de andre i it-brancheforeningen.
distributørudvalget blev etableret i november 2003 for også at få det segment med i it-
brancheforeningen. der er ingen tvivl om, at brokere og distributører har vidt
forskellige forretningsmodeller og konkurrerer med hinanden.
han blev i starten af 2007 opmærksom på distributørudvalgets etiske retningslinjer fra
2004, som ikke var godkendt i hovedbestyrelsen. de indeholdt bl.a. et forbud mod at
købe kopiprodukter, hvilket han vurderede var uholdbart i forhold til eu-reglerne. det
var disse etiske retningslinjer, som distributørudvalget i forsommeren 2007 i første
omgang angav som grundlag for at ekskludere peer kølendorf, hvilket blev blankt
afvist af hovedbestyrelsen. det skete mundtligt.
senere i 2007, efter t1 var blevet dømt, kom distributørudvalgets indstilling om
eksklusion under henvisning til, at peer kølendorf ved at drive virksomhed på
brokermarkedet havde tilsidesat it-brancheforeningens generelle retningslinje om at
agere i overensstemmelse med god brancheskik. det blev anført, at skat gentagne
gange skulle have advaret mod at være på dette marked, hvilket distributørudvalgets
formand, ole eklund, ikke kunne dokumentere, da forretningsudvalget spurgte hertil.
forretningsudvalget indstillede derfor til hovedbestyrelsen, at der ikke skulle ske
eksklusion, fordi det var legitimt at være på brokermarkedet, og hverken comitel eller
peer kølendorf var sigtet eller dømt. på hovedbestyrelsesmødet den 28. februar 2008
blev distributørudvalgets indstilling afvist med alle stemmer bortset fra
distributørudvalgets medlems.
han husker, at forretningsudvalget og sekretariatet var dybt nede i sagen og fandt
indstil-   lingen ubegrundet, og adspurgt på hovedbestyrelsesmødet fremkom
distributørudvalgets formand, ole eklund, ikke med et eneste argument for, at der
var handlet i strid med god brancheskik.
                                      - 102 -
procedure
skat har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit sammenfattende
proces- skrift af 29. september 2014, hvori det hedder:
     ”skats hovedanbringender
     bestyrelsen og direktionen forestår i fællesskab ledelsen af selskabets anlig-
     gender, jf. den dagældende aktieselskabslovs § 54, stk. 1, og tilsvarende den
     nugældende selskabslovs §§ 115 og 117.
     det er bestyrelsens overordnede ansvar at sørge for en forsvarlig organisation af
     selskabets virksomhed, jf. aktieselskabslovens § 54, stk. 1. direktionen skal
     derimod varetage den daglige ledelse af selskabet, jf. aktieselskabslovens § 54,
     stk. 2.
     direktionens rolle i denne forbindelse adskiller sig således afgørende fra besty-
     relsens rolle, der er af mere overordnet karakter, hvorimod direktionens rolle i
     forbindelse med driften af virksomheden er at lede selskabet i dagligdagen, dvs.
     varetage den daglige drift af virksomheden. direktionen må således i langt
     højere grad end bestyrelsen formodes at kende alle selskabets transaktioner og
     økonomiske stilling, og direktionen vil derfor langt lettere kunne siges at have
     handlet culpøst, hvis der påføres andre tab, jf. jørgen boe: bestyrelsesmed-
     lemmers og direktørers ansvar, ufr 1984b, side 395.
     peer kølendorf var i perioden fra den 1. november 2003 til den 1. december
     2004 direktør og/eller bestyrelsesmedlem i samt den ultimative ejer af comitel
     international a/s. i den samme periode var comitel international a/s en aktiv
     deltager i - og en nødvendig og dermed afgørende forudsætning for gennemfø-
     relsen af - de handler, der samlet udgjorde gul feber-komplekset og dan-
     markshistoriens største momskarrusel.
     comitel international a/s var vidende om handlernes reelle karakter og formål.
     der må efter skats opfattelse anlægges den samme ansvarsbedømmelse for
     hele perioden, idet peer kølendorfs udtræden som direktør den 16. april 2004
     ikke ændrede de faktiske ledelsesforhold i virksomheden, og idet peer kølen-
     dorf ved sin udtræden var bekendt med den manglende kontrol med selskabets
     brokerhandler.
     peer kølendorf var branchekyndig og kendte til momskarruseller samt disses
                                 - 103 -
karakteristika. peer kølendorf vidste endvidere, hvordan man kunne undgå at
medvirke til handler, der indgik i momskarruseller, og peer kølendorf var vi-
dende om, at handlen med it-komponenter var et nyt område for comitel in-
ternational a/s og et område, der var udsat for momskarruseller og falske va-
rer. peer kølendorf anslog således selv, at 10-20 % af handlerne på markedet
var del af momskarruselsvig.
på trods heraf gav han sine brokere en bemyndigelse til at indgå handler for kr.
50 mio. og lod dem herefter handle uden nogen form for indblanding eller kon-
trol fra selskabets daglige ledelse.
det er fast antaget i retspraksis og den juridiske litteratur, at jo mere et besty-
relsesmedlem distancerer sig fra et detailansvar, desto større kontrolansvar må
bestyrelsesmedlemmet pålægges. det er således ikke ansvarsfrit for bestyrelsen
at distancere sig fra detailviden om aktiviteten i selskabet, idet der blot bliver
tale om, at ansvarsnormen ændrer sig til et kontrolansvar, jf. f.eks. ufr 1962,
side 151 h og ufr 1962, side 452 h. tilsvarende gør sig gældende for direkti-
onen, der dog fra lovgivers side også forudsættes at have et detaljeret kendskab
til driften med henblik på at forestå ledelsen af den daglige drift.
peer kølendorf deltog ikke i afviklingen af brokerhandlerne og havde ikke
konkret viden om handlerne. peer kølendorf havde derfor som bestyrelsesmed-
lem så meget desto mere pligt til at føre aktiv kontrol med brokeraktiviteten,
herunder implementere konkrete og relevante retningslinjer for brokerne og
sikre efterlevelse heraf.
som direktør havde peer kølendorf derudover en aktiv handlepligt til at være
involveret i driften, have detailviden om selskabets aktiviteter og føre en mere
indgående kontrol med selskabets forretningsområde, selskabets forretninger
og de ansatte.
i stedet afstod peer kølendorf efter sit eget udsagn fra at føre aktiv kontrol med
brokeraktiviteten, herunder med handlerne med it-komponenter og pornokort,
hvilken handelsaktivitet han fuldstændigt overlod ansvaret for til sin salgschef,
senere direktør, t1.
det forhold, at peer kølendorf undlod at udføre sin direktionsfunktion i rele-
vant omfang, kan ikke fritage ham for sit ansvar. en delegation af arbejdsopga-
ver fritager således ikke direktionen for ansvar i forhold til tredjemand.
peer kølendorf var vidende om og accepterede de handler, som t1 på vegne af
selskabet indgik i perioden fra den 10. november 2003 og indtil udgangen af
november 2004, og peer kølendorf trådte ind på dette mar- ked uden på nogen
relevant måde at søge at værge sig mod at deltage i moms- karruselrelaterede
handler.
                                 - 104 -
tværtimod accepterede peer kølendorf, at comitel international a/s deltog i
handler, hvor volumen både i handlede enheder og pris, fakturamaterialet,
manglende reel varekontrol, undladelse af sædvanlige kontrolmekanismer så-
som f.eks. registrering af batchnumre/serienumre mv., indebar så store risici, at
det ikke gav mening for en branchekyndig, medmindre peer kølendorf havde
nærmere indsigt i sammenhængen mellem comitel international a/s leveran-
dør og kunder og handlernes formål.
det er derfor skats opfattelse, at der var både generelle og konkrete problem-
indikatorer, herunder både vedrørende brokermarkedet og de specifikke hand-
ler, der gav peer kølendorf anledning til at tilvejebringe information med hen-
blik på at afdække eventuelle svigagtige forhold, jf. i denne forbindelse thor-
bjørn sofsrud: bestyrelsesansvaret, 1999, side 442. peer kølendorf undlod
imidlertid at reagere på disse problemindikatorer, på trods af at han havde ri-
melig anledning hertil, og han forsømte derfor at foretage en oplagt vurdering af,
hvorvidt selskabet burde afstå fra gul feber-handlerne.
dette må efter skats opfattelse være udtryk for, at peer kølendorf på grov
uagtsom vis undlod at tilrettelagde ledelsen af sin virksomhed på forsvarlig vis
og undlod at forholde sig til de konkrete og generelle risici, som gul feber-
handlerne indebar for comitel international a/s.
der skal også i ansvarsvurderingen tages højde for organisationens størrelse, jf.
bl.a. morten samuelsson og kjeld søgaard: bestyrelsesansvaret, 1997, side
181. der må derfor stilles langt højere krav til ledelsens detailviden om driften i
mindre virksomheder. særligt hvis et mindre selskabs eneejer og direktør på
egen hånd varetager driften, og denne gennem retsbrud mv. påfører tredjemand
tab, vil skillelinjen mellem hæftelse og erstatningsansvar være tynd, og der skal
ikke meget til for at statuere ansvar, jf. erik werlauff: selskabsret, 9. udgave,
2013, side 580.
det bør således føre til en skærpende ansvarsbedømmelse, at comitel interna-
tional a/s var en mindre virksomhed med kun 5-6 ansatte, at peer kølendorf
ved handlens opstart var medlem af både direktion og bestyrelsen, samt at han
havde bestemmende indflydelse over selskabet, idet han var den ultimative ho-
vedaktionær.
ledelsen har pligt til at føre kontrol med, at der er økonomisk realitet bag sel-
skabets dispositioner, jf. ufr 2005, side 918 h, hvor højesteret pålagde et be-
styrelsesmedlem i et canadisk selskab ansvar over for en deltager i et cirkulært
investeringsprojekt, idet bestyrelsesmedlemmet burde have indset, at projektet
kunne være uden økonomisk realitet. denne pligt gælder for alle medlemmer af
ledelsen, men må være særligt nærliggende for direktionen, der i modsætning til
bestyrelsen har detaljeret indsigt i den daglige drift.
som direktør og bestyrelsesmedlem havde peer kølendorf pligt til at sikre til-
rettelæggelse og efterlevelse af relevante kontrolforanstaltninger, som var eg-
                                    - 105 -
   nede til at forhindre comitel international a/s i at blive inddraget i fiktive
   handler, der kunne indebære tab for skat.
   dette skete ikke.
   der anlægges en strengere bedømmelse, hvor ledelsens handlinger eller undla-
   delser, som påfører en kreditor tab, har haft til formål at bibringe ledelsen per-
   sonlig fordel. det bør således føre til en skærpet bedømmelse, at peer kølen-
   dorf var den ultimative ejer af comitel international a/s og den koncern, som
   selskabet indgik i, hvorfor han havde en personlig økonomisk interesse i over-
   skuddet, som gul feber-handlerne genererede for selskabet.
   det gøres i konsekvens af det netop anførte sammenfattende gældende, at peer
   kølendorf i sin egenskab af direktør, bestyrelsesmedlem og ultimativ hovedak-
   tionær i comitel international a/s har handlet erstatningsansvarspådragende
   over for skat ved tilrettelæggelsen af og den manglende kontrol med driften i
   sin virksomhed.
   det kan i forlængelse af ovenstående lægges til grund, at peer kølendorf kend-
   te til, at der bestod en nærliggende risiko for at skat led tab i konsekvens af de
   omfattende problemer med svigsrelaterede handler på markedet for mobilte-
   lefoner og it-komponenter. dette forhold må føre til en skærpet ansvarsbe-
   dømmelse.
   i forbindelse med ovenstående gøres det nærmere gældende,
at peer kølendorf gennem sin mangeårige erfaring med handel inden for mobilte-
   lefon- og it-branchen samt sit arbejde i brancheforeningen lrk (senere it-
   branchen) var fuldt bekendt med branchens problemer med momskarruselsvig,
at peer kølendorf var bekendt med de almindelige kommercielle risici for bro-
   kerhandler samt den for brokermarkedet særligt nærliggende risiko for at blive
   inddraget i handler uden økonomisk realitet med deraf følgende retsbrud og tab
   for skat,
at opstarten med handel af it-komponenter i gul feber-handlerne var et nyt mar-
   kedsområde for comitel-koncernen,
at der både var tale om helt nye kunder og leverandører i disse handler, som ikke
   udsprang af hverken peer kølendorfs eller comitel-koncernens eksisterende
   netværk,
at comitel international a/s i handlerne med disse nye kunder, leverandører og
   varesortiment genererede en øjeblikkelig og eksplosivt stigende omsætning på
   et trecifret millionbeløb,
                                    - 106 -
at den høje omsætning opstod på trods af, at selskabet undlod på nogen måde at
   markedsføre sig som broker via sædvanlige medier, herunder ved ikke at have
   nogen hjemmeside,
at dette marked således reelt blev opdyrket fra den ene dag til den anden, samtidig
   med at der fra første handel var tale om lukrative handler med meget store va-
   repartier, som i alle tilfælde udelukkende blev købt fra og solgt til andre broke-
   re,
at omsætningen pr. medarbejder i comitel international a/s langt oversteg sam-
   menlignelige virksomheder på markedet, hvilket peer kølendorf utvivlsomt var
   bekendt med,
at de ansatte brokere havde en uforholdsmæssig høj bemyndigelse til at indgå
   handler på kr. 50 mio., som ikke var sædvanlig i branchen og henset til selska-
   bets beskedne kapitalgrundlag i sig selv var uforsvarlig,
at blot én fejlslagen handel således kunne føre til tab af selskabets fulde kapital-
   grundlag uden ledelsens involvering eller godkendelse,
at den virksomhed, som peer kølendorf var ansvarlig for driften af, ikke reelt
   havde nogen form for kontrol eller procedurer, som var egnede til at afdække
   handler med potentielle tabsrisici for comitel international a/s eller skat,
at comitel international a/s ikke efterlevede relevante anbefalinger, herunder
   den engelske code of conduct, som peer kølendorf selv har fremhævet over
   for skat,
at det er udokumenteret og - henset til t2s forklaring under straf- fesagen, antallet
   af handlede enheder og den ofte mangelfulde varebeskrivelse
   på købs- og salgsfakturaer - usandsynligt, at der blev foretaget nogen reel vare-
   kontrol i gul feber-handlerne,
at der ikke blev foretaget registrering af serie- eller batchnumre på trods af, at dette
   var en relevant og sædvanlig kontrolforanstaltning for at undgå momskar-
   ruselsvig og i øvrigt værne sig mod sædvanlige kommercielle risici,
at det efter forklaringerne afgivet under straffesagerne og vurderingsrapporten af
   det vareparti, der blev stoppet i københavns lufthavn, kan lægges til grund, at
   varerne i handlerne med it-komponenter i meget stort omfang var attrapper,
   dummies eller varemærkeforfalskede, og at de samme varer passerede comitel
   international a/s’ varelager flere gange,
                                       - 107 -
at   comitel international a/s i adskillige af handlerne indkøbte og videresolgte
     varer til priser, der væsentligt afveg fra markedsprisen,
at det for peer kølendorf burde have fremstået særdeles usandsynligt, at comitel
     international a/s’ kunder ville aftage varer fra comitel international a/s til en
     pris, der langt oversteg priserne på det autoriserede marked,
at   det fakturamateriale – der var det eneste skriftlige grundlag for handlerne og var
     fuldt tilgængeligt for peer kølendorf – i flere tilfælde indeholdt mangelful- de
     eller meningsløse varebetegnelser, hvilket særligt gjorde sig gældende i de
     største handler,
at   de meningsløse varebetegnelser umuliggjorde en kontrol af, om de leverede
     varer svarede til dels det, som comitel international a/s havde bestilt hos sin
     leverandør samt dels det, som comitel international a/s havde modtaget købs-
     ordre på fra sin kunde,
at   de meningsløse varebetegnelser ville have foranlediget en branchekyndig di-
     rektør til at foretage nærmere undersøgelser af handlerne,
at   solid trading aps, trademark international aps og j corp aps i tilnærmel-
     sesvis alle gul feber-handlerne med meget kort varsel kunne levere præcis det
     antal it-komponenter/pornokort, som comitel international a/s’ kunder i
     fjernøsten efterspurgte, hvilket henset til ordrernes meget store volumen må
     have fremstået særdeles usandsynligt for en branchekyndig direktør,
at    volumen i de enkelte gul feber-handler var langt større end sædvanlige hand-
     ler på brokermarkedet for it-komponenter, herunder også for comitel interna-
     tional a/s’ øvrige handler,
at det henset til varernes følsomme karakter ville have ansporet en branchekyndig
     direktør til at stille spørgsmålstegn ved handlernes realitet, at der ikke i en ene-
     ste af gul feber-handlerne blev modtaget reklamationer vedrørende varerne,
at   comitel international a/s i en specifik handel ydede kredit på kr. 20 mio. til et
     helt nystiftet selskab i hong kong, som comitel international a/s ikke tidlige-
     re havde handlet med, uden at peer kølendorf herefter fandt anledning til at
     sanktionere dette eller skærpe kontrollen med t1,
at   en meget betydelig del af comitel international a/s' omsætning med eu-
     handler i samme periode også må antages at være momskarruselsvigsrelateret,
     hvilket comitel international a/s burde havde indset henset til det store antal
     verifikationsanmodninger fra andre europæiske afgiftsmyndigheder vedrørende
     comitel international a/s’ samhandelsparter,
                                      - 108 -
at   det kan lægges til grund, at i hvert fald 30 pct. af betalingerne til comitel inter-
     national a/s - uden for gul feber-handlerne - i den for sagen relevante periode
     var tredjepartsbetalinger, hvilket er et typisk kendetegn for momskarruselrela-
     terede handler,
at   peer kølendorf, såfremt han havde overvåget comitel international a/s’ ind-
     og udbetalinger meget let kunne have opnået kendskab til modtagelsen af tred-
     jepartsbetalinger samt til, at comitel international a/s uden forretningsmæssig
     begrundelse foretog opsplitning af betalinger og modtog opsplittede betalinger i
     en række gul feber-handler,
at   opstarten af handlerne med pornokort også udgjorde et nyt – og i forhold til
     comitel international a/s tidligere aktivitet – markant anderledes markedsom-
     råde med helt nye kunder og leverandører,
at   peer kølendorf undlod at interessere sig nærmere for, hvem disse nye kunder
     og leverandører var,
at   der ikke bestod et reelt brokermarked for handel med pornokort, og at peer
     kølendorf ikke berettiget kunne være af en anden opfattelse,
at der også i fakturamaterialet i handlerne med pornokort var tale om unøjagtige
     varebetegnelser og en prisfastsættelse, der ikke tillod nævneværdige avancer i
     senere omsætningsled,
at   pornokortene var af så ringe kvalitet, at de reelt måtte betegnes som ukurante, at
     peer kølendorf ikke førte nogen form for kontrol med t1, der
     ene mand gennemførte gul feber-handlerne og efter peer kølendorfs udsagn
     også mere eller mindre egenhændigt foretog varekontrollen i handlerne med
     2,6 mio. it-komponenter og 288.500 stk. pornokort,
at   peer kølendorf på den baggrund ikke kunne være i god tro om, at der blev
     gennemført en reel og tilstrækkelig varekontrol,
at   summen af de mange usædvanlige forhold, der har været forbundet med driften
     af comitel international a/s generelt og konkret gul feber-handlerne, burde
     have givet peer kølendorf anledning til at foretage en nærmere undersøgelse af
     aktiviteterne i selskabet,
at   peer kølendorf, såfremt han havde foretaget sådanne nærmere undersøgelser,
     burde være blevet bekendt med sit selskabs deltagelse i det omfattende moms-
     karruselsvigsarrangement og dermed have afstået fra at gennemføre de pågæl-
     dende handler og derudover drage de nødvendige konsekvenser fremadrettet,
                                    - 109 -
at peer kølendorf havde oplagt anledning til og mulighed for at identificere de
   usædvanlige og risikable forhold omkring de fiktive handler, men ikke handle-
   de på et eneste af forholdene i sin virksomhed, idet peer kølendorf uden nogen
   form for tilsyn eller kontrol overlod ledelsen af den daglige drift til t1,
at de af peer kølendorf hævdede kontrolforanstaltninger, hvis eksistens peer kø-
   lendorf må bære bevisbyrden for, er udokumenterede,
at peer kølendorfs ansvar skal vurderes i lyset af, at comitel international a/s var
   en lille virksomhed med få ansatte, og at peer kølendorf i hele perioden var
   ledelsesmedlem og hovedaktionær i selskabet,
at ansvaret yderligere skal vurderes i lyset af den opmærksomhed, som peer kø-
   lendorf burde have givet brokerforretningen grundet omsætningens størrelse og
   de erkendte risici ved aktiviteten,
at peer kølendorfs ledelsesposter i de øvrige dele af comitel-koncernen ikke æn-
   drer herpå,
at de ovenfor anførte undladelser både isoleret og samlet set var egnede til at for-
   årsage afgiftstab for skat, hvilket var kendeligt for peer kølendorf,
at undladelserne påførte skat et tab for uberettiget afløftet moms i størrelsesor-
   denen kr. 144.080.700, som udgør skats erstatningskrav i nærværende sag,
at skats sagsbehandling ikke kan indebære nedsættelse eller bortfald af erstat-
   ningskravet, ligesom kravet hverken er helt eller delvist forældet, og
at der under hensyn til skyldgraden ikke bør ske lempelse af peer kølendorfs er-
   statningsansvar i medfør af selskabslovgivningen eller erstatningsansvarsloven.
   i forhold til den hævdede egen skyld, som skat ifølge peer kølendorf skulle
   have udvist, gøres det nærmere gældende, at skat - i modsætning til peer kø-
   lendorf - ikke havde sin daglige gang i comitel international a/s og som op-
   pebørselsmyndighed for skatter og afgifter ikke havde samme adgang til at føre
   kontrol med de ansatte brokere og virksomhedens handler som selskabets le-
   delse.
   det er således selvmodsigende, når peer kølendorf under nærværende sag på
   den ene side hævder, at han som branchekyndig direktør, bestyrelsesmedlem og
   ultimativ hovedaktionær i comitel international a/s hverken kunne eller burde
   have opdaget, at selskabet i meget vidt omfang indgik handler uden øko-
   nomisk realitet og med ukurante varer, mens skat efter peer kølendorfs op-
   fattelse på den anden side burde have stoppet de involverede i gul feber-
   komplekset på et langt tidligere tidspunkt.
                                 - 110 -
endvidere skal det fremhæves, at skat både i kontrol- og inddrivelsesmæssig
henseende reagerede omgående på det tidspunkt, hvor der var indikationer på
svig og tabsrisiko, og at skat i øvrigt har udfoldet meget betydelige bestræ-
belser, herunder i forbindelse med finansiering af arrestforretning, skats
konkursbegæring samt sikkerhedsstillelse i forhold til bobehandlingsomkost-
ninger for de involverede danske konkursboer med henblik på at stoppe den
pågældende aktivitet og begrænse skats tab
skat inddragede også straks statsadvokaten for særlig økonomisk krimina-
litet (søk – nu søik) i sagen, da tabsrisikoen viste sig i network trading aps
i marts 2004.
når skat ikke tilbageholdt comitel international a/s' moms med hjemmel i
opkrævningslovens § 12, stk. 3, skyldtes dette, at skat ikke på udbetalings-
tidspunkterne havde den fornødne konkrete viden om handlernes svigagtige ka-
rakter samt comitel international a/s' viden herom, og at betingelserne for at
tilbageholde moms dermed ikke på daværende tidspunkt var opfyldt.
skat havde således ikke på tidspunktet for den sidste udbetaling af negativ
moms vedrørende samhandlen med solid trading aps grundlag for at antage,
at handlerne var en del af et organiseret set-up, der havde til formål forsætligt
at unddrage moms, eller at comitel international a/s var en aktiv del af dette
set-up.
først i december 2004 var skat kommet så langt i indsamlingen af informati-
on og analysen af den indsamlede information, at skat - på rent objektivt
grundlag - fandt, at der kunne fremsendes et forslag til afgørelse om nægtelse af
fradrag i høring til comitel international a/s.
hvis skat desuagtet havde tilbageholdt comitel international a/s’ moms,
ville der således have været tale om uberettiget myndighedsudøvelse, som ville
kunne begrunde et ansvarsgrundlag for skat.
selv hvis skat allerede i marts 2004 havde haft begrundede antagelser om, at
solid trading aps bevidst ikke havde til hensigt at afregne sit momstilsvar,
bemærkes det, at skat ikke på daværende tidspunkt havde den fornødne
hjemmel til at underrette comitel international a/s om en sådan mistanke.
det gøres endeligt gældende, at skats tab fuldt ud er dokumenteret.
tilbageholdelsen af comitel international a/s’ negative momstilsvar for no-
vember måned 2004, som forfaldt til udbetaling den 20. december 2004, førte
efter protester fra peer kølendorfs side om, at tilbageholdelsen skete på et ube-
rettiget grundlag til, at comitel international a/s samtidig blev meddelt hen-
                                        - 111 -
       stand med betaling af et positivt momstilsvar angivet på comitel international
       a/s hovedregistrering. tilbageholdelsen af comitel international a/s’ negative
       momstilsvar for november måned 2004 indebar derfor reelt kun en nettotilba-
       geholdelse på kr. 2 mio.
       henstanden blev - efter anmodning fra peer kølendorf - alene ydet som konse-
       kvens af, at comitel international a/s efter tilbageholdelsen af det negative
       momstilsvar ikke var i stand til at betale sit forfaldne positive momstilsvar, og
       skat accepterede således at meddele henstand for at udligne likviditetsbelast-
       ningen for comitel international a/s. tilbageholdelsen af den negative moms
       for november måned 2004 og den efterfølgende meddelelse af henstand med
       betaling af det forfaldne positive momstilsvar skal således i relation til tabsop-
       gørelses ses samlet. dette fører til, at skats tab alene skal reduceres med net-
       totilbageholdelsen på kr. 2 mio.”
vedrørende opgørelsen af tabet har skat yderligere anført, at der ikke er grundlag for
at afkorte kravet med dividenderne i de konkursramte selskaber involveret i ”gul
feber”- komplekset, idet konkursboerne i udgangspunktet må anses for tomme. skat
har imidlertid afgivet en bindende proceserklæring om at transportere retten til
dividenderne til peer kølendorf, hvis denne dømmes i overensstemmelse med skats
påstand og betaler det fulde beløb til skat, inden de udestående dividendebeløb
endeligt afregnes.
skat har endvidere vedrørende spørgsmålet om egen skyld anført, at peer kølendorfs
indsendelse af kunde- og leverandørlister til skat ikke kan tillægges selvstændig
betyd- ning, allerede fordi listerne indeholdt meget få oplysninger – også færre end
skat selv ville kunne hente fra det fælles eu-momssystem (vies-systemet) – og
skat ville derfor ikke alene på grundlag af disse kunne forholde sig til aktiviteterne,
hvilket peer kølendorft heller ikke har fået stillet i udsigt eller kan have haft en
berettiget forventning om.
skat har endelig bestridt, at kravet mod peer kølendorf er helt eller delvist forældet
og har principalt anført, at der gælder en 20-årig forældelsesfrist, idet skats tab er
opstået som direkte konsekvens af en forbrydelse, for hvilken der under en offentlig
straffesag er pålagt straf, jf. 1908-forældelseslovens § 1, stk. 1, nr. 5, in fine, jf. dl
5-14-4. subsidiært er det gjort gældende, at kravet er omfattet af den dagældende 5-
årige forældelsesfrist, og at forældelsesfristen har været suspenderet i hvert fald frem
                                       - 112 -
til skats første forslag til afgørelse den 6. december 2004, hvorfor forældelse ikke
var indtrådt ved sagens anlæg.
peer kølendorf har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sit sammenfat-
tende processkrift af 29. september 2014, hvori det blandt andet hedder:
      ”1      sagens problemstilling
      1.1     momssystemet
      • i momssystemet opkræver sælgeren af en vare moms af salget fra køberen på
         vegne af skat, og sælgeren viderebetaler herefter momsen til skat. skat
         bærer risikoen for, at sælgeren indbetaler momsen til skat, og køberen har
         derfor krav på at få momsen tilbagebetalt fra skat (momsfradrag), uanset
         om sælgeren ikke indbetaler momsen til skat. momssystemets iboende
         risiko for sælgerens - eller et tidligere leds - manglende indbetaling af
         momsen påhviler således skat.
      • som undtagelse hertil er det fastslået i kittel-dommen fra juli 2006 (ms 2,
         s. 297), at hvis køber vidste eller burde have vidst, at "transaktionen var led i
         momssvig" - og at momsen, som køberen betaler til sælgeren, derfor ikke vil
         blive viderebetalt til skat - så kan køberen blive nægtet tilbagebetaling af
         momsen. det afgørende er købers viden eller burde viden ved betalingen af
         købesummen inklusive moms til sælgeren. hvis køberen efter betalingen til
         sælgeren erfarer, at sælgeren svigagtigt ikke har til hensigt at indbetale
         momsen, har dette ikke betydning for køberens krav på tilbagebetaling af
         momsen.
      1.2     skats overordnede anbringender
      • skat har overordnet gjort gældende, at peer kølendorf har handlet an-
         svarspådragende ved at foranledige, at comitel fra skat fik tilbagebetalt
         moms, som et forudgående led efterfølgende svigagtigt unddrog skat ved
         skyldnersvig.
      • den handling, som peer kølendorf bebrejdes, er således, at han har foranle-
         diget tilbagebetaling af momsen til comitel. handlingen er ifølge ministeri-
         et retsstridig, fordi peer kølendorf på tidspunktet for tilbagebetalingen bur-
         de have vidst, at et forudgående led svigagtigt ville undlade at indbetale
         momsen til skat, og at en tilbagebetaling af momsen til comitel dermed
         var uberettiget.
                                - 113 -
1.3     peer kølendorfs overordnede anbringender
• peer kølendorf gør overordnet gældende, at han ikke burde have vidst, at
   tilbagebetalingen af momsen ville vise sig uberettiget på grund af den efter-
   følgende svig i andre selskaber. momsen var betalt for varer, der efter en
   bestyrelsesbeslutning indgik i comitels varesortiment, og som blev købt og
   videresolgt som et led i selskabets almindelige handelsvirksomhed.
• der er ikke før i dansk ret rejst et erstatningskrav i en situation som denne.
   skatteministeriet kræver erstatning af peer kølendorf i en situation, hvor det
   selskab, som han var hovedaktionær og medlem af ledelsen i, af en højtpla-
   ceret og betroet medarbejder i forening med personer uden for selskabet
   svigagtigt blev anvendt som et redskab til at udøve skyldnersvig i andre sel-
   skaber, hvor selskabets involvering bestod i at gennemføre handelstransak-
   tioner med handelsvarer som led i selskabets almindelige drift, og hvor peer
   kølendorf ikke har opnået vinding ved handlerne eller den udøvede svig,
   tværtimod.
2       kort om comitel
2.1     selskabets ledelse og struktur
• t1 blev ansat i 1992 og var i firmaet indtil 1996. i denne periode udviklede
   han virksomhedens værksted fra at være reparationsværksted for egne
   produkter med 3-4 ansatte til at være serviceværksted for bl.a. nokia-tele-
   foner med 10 ansatte. han forlod selskabet for at starte virksomheden
   teleservice op. den blev senere solgt til fleggaard/dangaard-koncernen.
• i 1998 fik selskabet en professionel bestyrelse. ole stangegaard, som bl.a.
   havde været med til at etablere statens datacentral og øk data, indtrådte
   som formand, og efterfølgende indtrådte desuden torben svanberg, som
   havde været direktør i sonofon, der havde indgået aftaler med comitel som
   broker af mobiltelefoner, samt lars thinggaard, der var revisoruddannet og
   havde været i it-branchen siden 1994. bestyrelsen bestod indtil juni 2003
   herefter af de tre og peer kølendorf.
• i 2000 blev t1 atter ansat i selskabet, og denne gang indgik han i selskabets
   daglige ledelse og refererede direkte til peer kølendorf. han havde titel af
   forretningsudvikler og overtog ansvaret for brokerafdelingen.
• i juni 2003 udtrådte ole stangegaard af bestyrelsen, og steen e. mønsted
   indtrådte som ny formand for bestyrelsen. han havde betydelig erfaring fra
   handelsvirksomheder og havde bl.a. været med til at stifte fakta-kæden.
                                - 114 -
• ved sagsperiodens opstart i efteråret 2003 var selskabet organiseret med
   peer kølendorf som administrerende direktør, og med stabsfunktioner i
   form af forretningsudvikling, it, finans/logistik og teknik/udvikling.
• selskabet havde 4 kundeopdelte forretningsområder (afdelinger): consumer,
   business, broker og eksport. til support af driften af disse kundeorientere-
   de afdelinger var der en enhed med ansvar for internet og marketing og en
   enhed med ansvar for ekspedition af salg og indkøb, ligesom en enhed hånd-
   terede selskabets lager…
• selskabet var i 2003 distributør for en række førende internationale produ-
   center af telekommunikationsudstyr, herunder nokia, motorola, ericsson,
   siemens samt nec, samsung og mitsubishi, hvor forhandlerne var selska-
   bets primære kunder…
• comitel havde desuden distribution af landmobile radioer fra de største
   producenter.
• selskabet solgte også privatradioer, og dette skete under selskabets eget va-
   remærke danita. privatradio havde været selskabets hovedområde siden
   1966, og produkterne blev udviklet og designet i danmark og produceret på
   fabrikker i fjernøsten. selskabets andel af privatradiomarkedet var på davæ-
   rende tidspunkt 85 %.
• selskabet forhandlede i tillæg hertil hobbyradioer fra bl.a. cobra og pana-
   sonic og pmr-systemer og udstyr fra simoco, maxon, kenwood samt moto-
   rola…
• i 2003 indgik i koncernen også datterselskabet sms a/s, der havde aktivite-
   ter med takserede ringetoner og logoer til mobiltelefoner. comitel a/s ejede
   desuden 50 % af cbb mobil a/s, hvori peer kølendorf på dette tidspunkt
   var bestyrelsesformand.
• i 2003 var der gennemsnitligt 30-35 personer i selskabets kontor på øster-
   bro, hvilke kontorer comitel a/s delte med det helejede datterselskab sms
   a/s.
2.2     brokerafdelingen
• i midten af 1990'erne opstartede selskabet gradvist brokerhandel med mo-
   biltelefoner. i 1995 var omsætningen på 70 mio. kr., og den voksede til over
   1 mia. kr. i 2002. avancen ved handelen var beskeden, og omsætningen bi-
   drog således kun minimalt til resultatet. siden opstarten af brokerhandelen i
                                  - 115 -
   midten af halvfemserne og efter indsættelsen af en professionel bestyrelse
   var brokervirksomheden løbende blevet sat i fastere rammer.
• fra ultimo 2003 til ultimo 2004 handlede comitel med 1.221 forskellige va-
   renumre på mobiltelefon- og it-brokermarkederne.
• comitel gennemførte i 2004 lidt over 1.200 brokerhandler.
• peer kølendorf var ikke selv broker, og han medvirkede ikke til de konkrete
   handler, men han havde sin daglige gang på koncernens kontor, og han hav-
   de adgang til alle oplysninger om koncernens aktiviteter, også brokerhand-
   ler.
3       ansvarsgrundlaget
3.1     selskabet var forsvarligt organiseret og kapitaliseret
• selskabet havde de kompetencer til stede, som var nødvendige for at drive
   selskabets forretningsområder (afdelinger) på en forsvarlig og hensigtsmæs-
   sig måde, herunder inden for ledelse, finans og økonomi (regnskab, boghol-
   deri, ind- og udbetalinger), lager (modtagelse, opbevaring og afsendelse af
   varer), logistik (transport af varer til og fra selskabet og forsikring af varer-
   ne), indkøb, salg, marketing, værksted og produktudvikling samt it og for-
   retningsudvikling.
• selskabet havde den kapital, der var nødvendig til den løbende drift.
3.2     selskabets daglige drift var forsvarligt tilrettelagt og overvåget
• den daglige drift var tilrettelagt med hensigtsmæssige rutiner og forret-
   ningsgange og med en personel adskillelse mellem de relevante funktioner i
   selskabet. virksomheden havde eksisteret i 37 år på det tidspunkt, da de før-
   ste handler i sagen blev gennemført, og peer kølendorf havde i alle årene
   haft ansvaret for og ført tilsyn med, at den daglige drift af selskabet var for-
   svarlig.
• som administrerende direktør udstedte han instrukser og retningslinjer, og
   han påså, at disse blev implementeret ved forsvarlige rutiner og forretnings-
   gange.
• han havde desuden ansvaret for at implementere den strategi, som bestyrel-
   sen havde fastsat inden for selskabets enkelte forretningsområder.
                                - 116 -
• peer kølendorf førte tilsyn ved dagligt at være stede på kontoret og følge
   med i de enkelte forretningsområder og ved at være tilgængelig for alle
   medarbejdere for sparring og for bistand, hvis der opstod spørgsmål eller
   problemer, og han drøftede løbende stort og småt med medarbejderne. han
   havde ikke detailind-sigt i de tusindvis af transaktioner, som selskabet ind-
   gik hvert år, og han delegerede selve driften af forretningsområderne til le-
   derne af disse.
• ledelsen af personalet og personalemæssige forhold i øvrigt blev også i vidt
   omfang håndteret af peer kølendorf på daværende tidspunkt.
• peer kølendorf havde som administrerende direktør ansvaret for selskabets
   økonomi og førte løbende tilsyn med økonomien, herunder udviklingen i de
   enkelte afdelingers omsætning og omkostninger, og han sørgede for budget-
   opfølgning over for afdelingslederne, herunder t1.
• peer kølendorf varetog som administrerende direktør og bestyrelsesmedlem i
   comitel a/s og comitel international a/s og senere som bestyrelsesmed-
   lem i comitel international a/s sine ledelsespligter på fuldt tilstrækkelig vis.
3.3     selskabet havde en dyb og langvarig erfaring med det internationale
brokermarked
• international brokerhandel er en lovlig - og samfundsnyttig - aktivitet, som
   konkurrencereglerne og konkurrencemyndighederne værner om.
• selskabet havde siden midten af halvfemserne opbygget en betydelig bro-
   kervirksomhed på det internationale brokermarked for mobiltelefoner.
• de særlige kompetencer, der er nødvendige ved drift af international bro-
   kervirksomhed, var gradvist blevet opbygget, og de rutiner og forretnings-
   gange, der var nødvendige, herunder i forhold til kontrol af varer, leveran-
   dører og kunder, var fuldt ud indarbejdet, da sagens handler begynder i
   2003.
3.4     selskabet var opmærksom på og garderede sig mod momssvig ved
brokerhandel
• selskabet havde et tæt samarbejde med told- og skattemyndighederne:
     o selskabet blev på et møde i told- og skattestyrelsen i 1998 gjort op-
       mærksom på, at selskabet havde solgt mobiltelefoner til selskaber, som
       efterfølgende havde vist sig at være missing traders. ifølge styrelsens
       mødereferat havde peer kølendorf været interesseret i at høre, hvordan
                            - 117 -
  momskarruseller kunne undgås, og det blev aftalt, at han skulle frem-
  sende leverandør- og kundekartoteket til styrelsen.
o peer kølendorf fremsendte herefter oplysninger om brokervirksomhe-
  dens nye eller påtænkte leverandører og kunder til styrelsen hver måned
  frem til 2002. selskabet undgik i denne periode handler, hvor en leve-
  randør eller kunde var involveret i momskarruseller (selskabet fik på in-
  tet tidspunkt i tiden frem til 2002 på ny oplysning fra styrelsen om, at en
  leverandør eller kunde havde været involveret i momssvig).
o i 2000 deltog peer kølendorf i møder med skatteministeriets departe-
  ment, hvor departementet bl.a. præsenterede et lovforslag, som indebar,
  at et selskab kunne frigøre sig fra hæftelse, hvis selskabet indberettede
  handlerne med den anden virksomhed til told- og skattemyndighederne. i
  1999 havde myndighederne tilsvarende udstedt et cirkulære (nr.
  123/1999), hvorefter dette var strafferetligt ansvarsfrigørende. dette
  bekræftede, at en afgørende forholdsregel mod momskarruseller bestod i
  at stille relevante oplysninger til rådighed for myndighederne.
o i 2002 bad told- og skattestyrelsen peer kølendorf fremover sende op-
  lysninger om nye leverandører og kunder til mia e.b. hansen i told-
  skat københavn. peer kølendorf fortsatte med at fremsende oplysnin-
  gerne hver måned, og heller ikke i tiden fra 2002 og frem til sagsperio-
  dens afslutning i november 2004 modtog selskabet oplysning om, at en
  leverandør eller kunde var involveret i momskarruselsvig. peer kølen-
  dorf opfattede dette således, at selskabet ikke i perioden havde købt fra
  eller solgt til en virksomhed, som efterfølgende viste sig at være mis-
  sing trader eller på anden måde relateret til momssvig.
o selskabet var inden sagsperioden jævnligt blevet anmodet om doku-
  mentation til brug for toldskat københavns besvarelse af såkaldte veri-
  fikationsanmodninger fra udenlandske myndigheder. heller ikke dette
  afstedkom oplysning til comitel eller peer kølendorf om, at comitel på
  noget tidspunkt have handlet med svigsrelaterede selskaber.
o selskabet fremsendte hver måned købs- og salgsfakturaer til toldskat
  københavns udbetalingskontrol (charlotte vindelev og kurt enok) i
  forbindelse med anmodninger om tilbagebetaling af købsmoms til sel-
  skabet. regionen havde dermed et fuldstændigt grundlag for at vurdere
  selskabets krav om tilbagebetaling af momsen. fra januar 2004 sendte
  peer kølendorf efter anmodning fra charlotte vindelev også oplysnin-
  gerne om nye leverandører og kunder direkte til hende.
o peer kølendorf sørgede således for, at skat i hele sagsperioden havde
  oplysninger om alle brokerafdelingens handler, leverandører og kunder.
                                 - 118 -
• peer kølendorf sørgede også for, at brokerafdelingen internt traf relevante
   forholdsregler mod momskarruseller, og han orienterede aktivt om moms-
   karruseller og om faresignalerne både internt og i brancheblade og dags-
   pressen i perioden fra 1998 til 2001.
• england var særligt plaget af momskarruseller, og peer kølendorf havde fra
   de engelske told- og afgiftsmyndigheder fået udleveret en vejledning (code
   of conduct) med faresignaler og forholdsregler, som han instruerede t1 og
   brokerne i at gøre sig bekendt med, således at brokerne kunne være
   opmærksomme på disse. dette bekræftede t1 i sin forklaring i straffesagen,
   ligesom han oplyste, at peer kølendorf runddelte artikler om momskarruseller
   i brokerafdelingen…
• sammenfattende var rutiner, forretningsgange og kontrolforanstaltninger
   løbende blevet udviklet og indarbejdet i brokerafdelingen i årene forud for
   sags-perioden, og foranstaltningerne fremstod for peer kølendorf effektive i
   forhold til at undgå momskarruseller. selskabet fik efter mødet i told- og
   skattestyrelsen i 1998 på intet tidspunkt oplysning om, at samhandelspart-
   nere havde været involveret i momssvig.
3.5      bestyrelsen besluttede at udvide varesortimentet
• bestyrelsen ønskede, at selskabet skulle udvide varesortimentet i brokeraf-
   delingen, således at denne ikke alene var baseret på handel med mobiltele-
   foner.
• lederen af brokerafdelingen, t1, stillede herefter i begyndelsen af 2003
   forslag om udvidelsen af varesortimentet til it-komponenter.
• på et strategiseminar i februar 2003 og efterfølgende på et bestyrelsesmøde
   motiverede t1 nærmere sit forslag, og bestyrelsen besluttede herefter, at t1
   kunne udvide varesortimentet til it-komponenter. det blev drøftet, om han
   kunne udvide varesortimentet til andet end mobiltelefoner og it-
   komponenter, og det blev vedtaget, at andre varer i givet fald skulle have
   relation til den eksisterende forretning, således at varesortimentet ikke kunne
   udvides til eksempelvis tøj (habitter eller andet).
• bestyrelsen havde tillid til t1s analyse af og oplysninger om bl.a., at der var
   et internationalt brokermarked for disse it-varer, at det var et meget stort og
   hastigt voksende marked, at hans forslag om it-komponenter var motiveret af
   en efterspørgsel fra eksisterende kunder, og at han kunne nyttiggøre
   brokerplatformen og det eksisterende netværk til disse varer.
• bestyrelsens og peer kølendorfs tillid til t1 var bl.a. base- ret på t1s
   hidtidige adfærd og præstationer i selskabet, herunder ikke mindst i forhold til
                                 - 119 -
   etableringen og udviklingen af cbb mo- bil og sms a/s. han havde været
   ansat i selskabet fra 1992 til 1996 og igen fra 2000, og han havde på intet
   tidspunkt forud for sagsperioden svigtet den tillid, som bestyrelsen og peer
   kølendorf havde vist ham, ligesom han havde løst de opgaver, som han var
   blevet betroet, på en dygtig, pligtopfyldende og omhyggelig måde.
• bestyrelsens beslutning om at imødekomme t1s forslag om at udvide
   varesortimentet hvilede således på et forsvarligt grundlag.
3.6     t1 eksekverede bestyrelsens beslutning
• bestyrelsens beslutning kunne eksekveres umiddelbart af t1 i dennes
   egenskab af leder af brokerafdelingen, da der blot var tale om en udvidelse
   af det eksisterende varesortiment, således at de rutiner, forretningsgange og
   kontrolforanstaltninger, der var indarbejdet, også kunne og skulle anvendes
   på de nye varetyper, som bestyrelsen havde tilladt en udvidelse til.
• i forlængelse af bestyrelsens beslutning blev der ansat brokere, der havde
   erfaring med international brokerhandel med it-komponenter, og som leder
   af brokerafdelingen var det t1, der sørgede herfor.
• det var ikke nødvendigt, at peer kølendorf som administrerende direktør
   skulle medvirke ved t1s eksekvering af bestyrelsens beslutning om
   udvidelsen af varesortimentet, og bestyrelsen forventede heller ikke dette.
3.7     t1 stod for køb og videresalg af varer fra solid trading aps
• sagens handler med varer købt hos solid trading er en eksekvering af be-
   styrelsens beslutning om udvidelse af varesortimentet. t1 anmodede peer
   kølendorf om at gennemgå offentligt tilgængelige registreringer om selskabet
   og personerne bag dette. peer kølendorf konstaterede, at der ikke var
   registreret noget belastende om selskabet eller direktøren. i øvrigt var han
   ikke involveret i etableringen af samhandelen med solid trading og de
   øvrige overvejelser og undersøgelser, som blev gennemført.
• t1 skulle som broker forholde sig kritisk til en handels samlede
   omstændigheder, herunder til priser, leverandører, kunder og de varer, som
   blev handlet, og peer kølendorf havde ingen grund til at tro, at han ikke
   gjorde dette og i øvrigt var opmærksom på da kendte faresignaler.
• brokerne havde en likviditet på 50 mio. kr., som de til sammen kunne di-
   sponere inden for. som leder af brokerafdelingen skulle t1 fordele
   likviditeten, hvis der ikke var tilstrækkelig likviditet til alle handler.
                                  - 120 -
• en broker kunne ikke selv foretage betalingen for varerne, og normalt var det
   økonomiafdelingen, der sørgede for betalinger, men peer kølendorf
   godkendte fra tid til anden en betaling, hvis der var et praktisk behov herfor,
   eksempelvis i en ferieperiode. transport og forsikring af varerne sørgede
   enten selskabets ansatte speditør eller et speditionsfirma for at arrangere.
   hvis et speditionsfirma blev anvendt, foretog dette ofte varekontrollen. hvis
   varerne passerede comitels lager, sørgede en broker normalt for varekon-
   trollen, eller flere brokere, hvis vareantallet nødvendiggjorde dette. frigivel-
   sen af varerne til køberne stod sælgerne for, når selskabet havde modtaget
   betaling for varerne. det var ikke tilladt at sælge på kredit eller at frigive va-
   rerne uden at have modtaget betaling. lagerpersonalet registrerede til- og
   afgang af varer på lageret.
• handler inden for den beløbsmæssige ramme skulle peer kølendorf ikke
   godkende, og han har ikke godkendt sagens handler eller vilkårene for disse.
• toldskat københavn (mia e.b. hansen) blev i oktober 2003 orienteret om,
   at solid trading aps var ny leverandør, og regionen (charlotte vindelev) fik
   kopi af alle købsfakturaer fra solid trading til brug for vurderingen af
   tilbagebetalingen af købsmoms til comitel. tilsvarende modtog regionen
   (charlotte vindelev) salgsfakturaerne til køberne af varerne, også af hensyn
   til udbetaling af momsen. regionen havde således alle oplysninger om
   handlerne som grundlag for regionens vurdering af comitels krav på udbe-
   taling af momsen.
• de enkelte handler, der herefter over de næste 5 måneder løbende blev ind-
   gået med solid trading aps, lå inden for den beløbsmæssige ramme, som
   var udstukket for brokerne, og handlerne fremstod for peer kølendorf som
   normale brokerhandler. han var bekendt med, at der blev indgået handler,
   og at varerne blev solgt til købere i fjernøsten, hvor t1 havde opbygget et
   netværk, til dels baseret på comitels eksisterende netværk. bestyrelsen havde
   ud fra t1s oplysninger om markedspotentialet forventet en stor omsætning,
   og den løbende omsætning afveg ikke fra det forventede eller i øvrigt fra den
   omsætning, som selskabet havde haft på månedsbasis i 2002, hvor
   omsætningen var på ca. 1,2 mia. kr.
• samhandelen med solid trading aps ophørte på grund af dennes konkurs.
   konkursen blev forklaret med, at selskabet var blevet svigtet af en leveran-
   dør.
• peer kølendorf har ikke handlet ansvarspådragende i forhold til disse hand-
   ler.
3.8      køb og videresalg af varer fra trademark international aps
                                - 121 -
• handlerne foregik i perioden 16. - 24. juni 2004. peer kølendorf var ikke
   orienteret om handlerne forud for handlernes gennemførelse.
• som ved samhandelen med solid trading blev skat orienteret fuldt ud.
• peer kølendorf har ikke handlet ansvarspådragende i forhold til disse hand-
   ler.
3.9     køb og videresalg af varer fra j corp aps
• handlerne foregik i to adskilte tidsforløb. peer kølendorf var inden hand-
   lerne blevet orienteret af t1 om, at der var et marked for såkaldte internet
   access cards, der giver adgang til hjemmesider med pornografisk materiale,
   og at han ville undersøge mulighederne for at påbegynde handel med disse.
   comitel forhandlede på dette tidspunkt andre værdibærende kort.
• peer kølendorf blev ikke orienteret om de enkelte handler, da de lå inden for
   den beløbsmæssige ramme for brokerne. handlerne fandt sted over to
   perioder. den første løb over den 13. - 26. august 2004. den anden løb over
   den 10. - 12. november 2004. selskabet har dog aldrig fået momsen tilbage-
   betalt vedrørende november-handlerne, da skat valgte at tilbageholde
   momsen. skat har derfor ikke krav på tilbagebetaling af momsen af disse
   handler.
• som ved samhandelen med solid trading blev skat orienteret fuldt ud.
• peer kølendorf har ikke handlet ansvarspådragende i forhold til disse hand-
   ler.
3.10    afdækningen af svigen og t1s medvirken til denne
• ovenstående er sådan, som omstændighederne fremstod for peer kølendorf,
   da handlerne blev gennemført i 2003 og 2004.
• i de 10 år, der er gået siden sagens sidste handler, har skat, kammeradvo-
   katen, politiet, comitel og peer kølendorf anvendt betydelige ressourcer på at
   kortlægge enhver detalje om de involverede selskaber, personer og trans-
   aktioner. en betydelig del af de oplysninger, som nu kan præsenteres om
   sagskomplekset, hverken kunne eller skulle peer kølendorf have haft kend-
   skab til.
• svigen i sagen blev udøvet på en måde, som ikke hidtil var set. der var tale
   om et lukket kredsløb, hvor personerne bag svigen havde infiltreret alle led i
                                 - 122 -
   handelskæden. i comitel var det en højtplaceret og betroet medarbejder, t1,
   som misbrugte sin stilling til at indgå handlerne.
• i modsætning til tidligere var der ikke i kæderne "missing traders". de tømte
   selskaber var alle momsregistreret og angav korrekt den skyldige moms, men
   på grund af ekstraordinære omstændigheder, herunder et fingeret røveri,
   kunne de ikke indbetale momsen til skat, og selskaberne gik derfor
   konkurs.
• varerne blev desuden solgt og forsendt til et tredjeland, hvor varerne ikke
   umiddelbart kunne anvendes til momssvig igen, men skulle gennem potenti-
   elt 4 toldkontroller (udførsel fra danmark, indførsel i tredjelandet, udførsel
   fra tredjelandet og indførsel til danmark igen) for atter at kunne anvendes til
   momssvig.
• uanset network tradings og solid tradings konkurser i begyndelsen af
   2004 blev comitel og peer kølendorf først efter alle sagens handler oplyst
   af skat om, at selskabernes konkurs kunne have forbindelse med moms-
   svig.
3.11     efterfølgende konstateringer
• efter sagens handler har særligt it-distributørerne jørn rosenmeier og ole
   eklund samt reino nielsen fra skat givet anledning til en række artikler
   om momskarruseller i avisen computerworld, ligesom de har udtalt sig om
   momskarruseller i disse. gul feber-sagen gav anledning til, at momskarru-
   seller - som ellers var blevet anset for nærmest "udryddet" - atter blev et
   emne, der blev taget op af skat og avisen. branchen og skat er blevet
   klogere efter gul feber-sagen, og der har ikke siden været en karrusel som
   denne.
• i nærværende sag, hvor skat har gjort erstatningsansvar gældende over for
   peer kølendorf personligt, er det afgørende, hvorledes de relevante forhold
   fremstod for ham på tidspunkterne for de handler, der er omhandlet i sagen,
   og den viden og erfaring, der på daværende tidspunkter var om momskarru-
   seller. det relevante er ikke den viden og de oplysninger, som kun en omfat-
   tende, mangeårig politimæssig efterforskning efterfølgende har kunnet af-
   dække.
• skat har fremdraget visse forhold, som ifølge skat er svigsindikatorer.
   det er imidlertid forhold, som peer kølendorf enten ikke i sagsperioden
   kunne have viden om eller ikke burde have viden om, og i vidt omfang har
   peer kølendorf først kunnet forholde sig til de fremhævede forhold længe
   efter sagsperioden.
                                  - 123 -
• i løbet af de 10 år, som er forløbet siden sagens sidste handel, har skat lø-
  bende identificeret nye "faresignaler" eller "usædvanlige forhold", som peer
  kølendorf i sagsperioden burde have været opmærksom på. en række af
  disse er frafaldet igen. i det følgende kommenteres enkelte af de forhold,
  som skat fastholder, at peer kølendorf burde have været opmærksom på i
  sagsperioden:
  o upræcise varebenævnelser i fakturaer. der er i givet fald tale om enkelt-
      stående eksempler, som først ses at optræde, efter at en række handler var
      gennemført med solid trading, og samhandelsforholdet således var vel
      etableret. det var t1s opgave som broker at sikre en tilstrækkelig
      dokumentation for køb og salg, enten i selve fakturaen eller i andet
      skriftligt materiale. peer kølendorf havde ingen grund til at tro, at t1 ikke
      rutinemæssigt sikrede sig dette.
  o varekontrol. som i enhver anden handelsvirksomhed skulle der foretages
      en relevant og effektiv varekontrol inden betaling for varerne. peer kø-
      lendorf blev ikke inddraget i kontrollen af varerne, som t1 som broker
      havde ansvaret for. peer kølendorf havde ingen grund til at tro, at t1 ikke
      foretog den relevante og effektive varekontrol, som alle brokere skulle
      foretage.
  o kontrol af leverandører og kunder. alle brokere skulle kontrollere og
      forholde sig kritisk til leverandører og kunder. peer kølendorf havde in-
      gen grund til at tro, at t1 som den ansvarlige broker ikke gjorde dette i
      forhold til leverandører og kunder i sagens handler.
      …
  o omsætningens udvikling og størrelse. som broker og som leder af broke-
      rafdelingen skulle t1 forholde sig kritisk til leverandører, kunder og
      markedspotentialet for et produkt, og peer kølendorf havde ingen grund til
      at tro, at t1s oplysninger herom til bestyrelsen ikke var korrekte. rapporter
      fra hp labs og kpmg har bekræftet, at der var et betydeligt internationalt
      brokermarked for it-komponenter. bestyrelsens og peer kølendorfs
      forventning var, at der ville kunne genereres en betydelig omsætning med
      de nye varetyper ved brug af den eksisterende brokerafdelings platform.
  o brokermarkedet var inficeret med momssvig. i danmark var der i årene op
      til sagens handler kun få momskarruseller, og ingen der havde en stør-
      relse, som gav anledning til medieomtale. ifølge skat var det lykkedes at
      "udrydde" momskarrusellerne i danmark, og det var da også forståel- sen
      hos aktørerne, at skat i danmark effektivt - i samarbejde med mar-
      kedsaktørerne - formåede at undgå momskarruseller. comitel og peer
      kølendorf var meget opmærksomme på momskarruseller og gennemførte
      relevante og effektive forholdsregler mod sådanne.
  o frigivelse af varer uden betaling. en broker måtte ikke frigive varer uden
      samtidig betaling. peer kølendorf havde ikke viden om, at det tilsynela-
                              - 124 -
  dende var sket i ét tilfælde i sagsperioden. frigivelsen fremgik ikke af
  sagens dokumenter, og betalingen indløb i løbet af kort tid.
o salg på kredit. en broker måtte ikke sælge på vilkår om kredit, og det
  skete heller ikke i nogen af sagens handler.
o comitel fik anvist kunder af solid trading. hvis dette er tilfældet, er det
  ikke noget, som peer kølendorf havde eller kunne have viden om. dette
  ville kun t1 kunne have viden om. anvisning af kunder ville være et
  faresignal, som en broker skulle reagere på.
o comitel opdelte betalinger. peer kølendorf havde ingen oplysninger
  modtaget om, at betalinger blev opdelt, heller ikke fra selskabets økono-
  miafdeling. skat har anført, at opdelingerne kunne være for at besvige
  forsikringen, men det giver ingen mening og er da heller ikke underbyg-
  get. det mest sandsynlige er, at en ordre er forsendt successivt, netop for
  at minimere transportrisikoen, og at betalingen derfor er opdelt, således at
  betalingen er gennemført ved hver delfrigivelse. forsikringsdækningen
  var relateret til forsendelser og ikke ordrer/fakturaer.
o prissætning af varer. det siger sig selv, at brokerne skulle forholde sig
  kritisk til prisen for en vare. det var almindeligt kendt, at for lave priser
  indikerede en momskarrusel. en broker skulle selvsagt også forholde sig
  til, om prisen var for høj. hvis t1 har fået tilbudt varer til en for høj pris,
  skulle han have reageret på dette, og tilsvarende gælder, hvis prisen af
  andre grunde ikke gav mening. peer kølendorf havde ingen grund til at
  tro, at denne rutinemæssige og i øvrigt også kommercielt begrundede
  forholdsregel ikke blev iagttaget. i de få tilfælde, hvor der ifølge skat
  var priser, som burde have givet anledning til yderligere undersøgelser,
  bestrides det, at priserne afveg fra markedsprisen. skat har ikke
  dokumenteret, at dette skulle være tilfældet.
o imei, serie- og batchnumre. der er kun imei-numre på mobiltelefoner.
  (selv for mobiltelefoner viste det sig hurtigt, at det ikke var praktisk mu-
  ligt at gennemføre en registrering af imei-numre. det var heller ikke no-
  get, som skat i danmark udtrykte en forventning om). hvis det var
  praktisk muligt at registrere serie- eller batchnumre, som skat umid-
  delbart inden hovedforhandlingen i denne sag har foreslået, så kunne det-
  te selvsagt være sket. peer kølendorf har ikke godkendt, at der ikke skete
  en registrering, og peer kølendorf havde ingen grund til at tro, at t1 ikke
  tog de forholdsregler, der var mulige.
o comitel modtog ikke reklamationer. mindre reklamationer skulle ikke
  indberettes til peer kølendorf som administrerende direktør, og peer kø-
  lendorf har derfor ikke i sagsperioden forholdt sig til, om der var rekla-
  mationer i relation til handlerne. efter sagsperioden har det kunnet kon-
  stateres, at der ikke var reklamationer vedrørende selve varepartierne.
                                  - 125 -
       reklamationer vedrørende enkelte varer er først indgået nogle måneder
       efter salget, når varerne var nået til slutbrugeren og blev testet af denne.
       …
3.12     skat og politiet
• skat modtog løbende alle oplysninger om handlerne, herunder leverandø-
   rer, kunder og omsætningens størrelse, via oplysninger fra comitel. skat
   kunne dermed have gennemført en kæderevision allerede primo december
   2003 og dermed inden udbetaling af momsen af de første handler til comi-
   tel.
• ifølge skats interne notater havde skat senest i februar 2004 et overblik
   over den samlede handelskæde og dermed flere oplysninger tilgængelig end
   dem, der var tilgængelige i comitel og dermed - potentielt - for peer kølen-
   dorf.
• skat havde desuden i marts 2004 foretaget en varekontrol og en funktions-
   test af varer, der var stoppet i tolden, og som skulle have været leveret til
   comitel, men som altså aldrig blev leveret. disse varer viste sig at være at-
   trapper.
• skat havde fundet et diagram over handelskæderne på en computer tilhø-
   rende t2, herunder kæden, som først blev afviklet i juni 2004. t2 burde kun
   have kendt solid tradings leverandør og kunde.
• uanset adgangen til dette materiale og dermed til væsentlig mere informati-
   on, end peer kølendorf kunne få adgang til både før og efter sagsforløbet,
   mente skat først i december 2004 at have grundlag for at nægte comitel
   fradragsret for købsmomsen af handlerne med solid trading et år tidligere.
   skats forslag til afgørelse fra december 2004 om fradragsnægtelse var
   tilmed begrundet i en "objektiv model", som dengang blev anset for gang-
   bar, da der selv på dette tidspunkt ikke hos skat var grundlag for at anta-
   ge, at nogen hos comitel havde deltaget i svigen eller burde have haft viden
   om svigen. politiet afviste helt indtil primo 2005 at indlede efterforskning,
   uanset at politiet havde deltaget i møder med skat om sagen, og ligesom
   skat havde flere oplysninger at basere sin vurdering på, end peer kølen-
   dorf havde.
• det er en betingelse for, at tilbagebetalingen af momsen til comitel var ube-
   rettiget - og dermed for, at peer kølendorf overhovedet kan have handlet
   retsstridigt - at et forudgående led som følge af svig ikke ville indbetale
   momsen. men hvordan kan skat gøre gældende, at peer kølendorf i
   sagsperioden burde have vidst, at et forudgående led svigagtigt ville undla-
   de at indbetale momsen - dvs. burde have vidst, at skat ud fra den da gæl-
                                - 126 -
   dende objektive model havde grundlag for at nægte fradraget - når skat og
   politiet på et mere fuldstændigt grundlag ikke havde en mistanke om moms-
   svig, der kunne begrunde nægtelse af fradraget, før op til et år senere?
   hvordan kunne peer kølendorf havde vidst det i december 2003, da
   købsmomsen af de første handler blev tilbagebetalt?
• skats anbringender i sagen er baseret på efterrationaliseringer.
• i straffesagen forklarede peer kølendorf bl.a., at ”broker-markedet har en
   sådan karakter, at det, der udefra kan se usædvanligt ud, er sædvanligt, og
   kriminelle elementer kan gemme sig i mængden.”…
3.13    it-brancheforeningen
• efter straffedommen over t1 i 2007 rejste distributørudvalget ultimo 2007
   en sag om eksklusion af peer kølendorf fra it-brancheforeningen.
   distributørudvalgets formand ole eklund gjorde på udvalgets vegne
   gældende, at comitel og peer kølendorf havde handlet i strid med god
   brancheskik.
• it-brancheforeningens forretningsudvalg og hovedbestyrelse har primo 2008
   fastslået, at comitel og peer kølendorf ikke som følge af t1s involvering af
   selskabet i gul feber-handlerne har handlet i strid med god brancheskik, og i
   særdeleshed har de fastslået, at selve dette at agere på it-brokermarkedet, som
   comitel havde gjort det, ikke var i strid med god brancheskik. det var bl.a.
   repræsentanter for ibm, hp og microsoft, der deltog i afgørelsen af dette
   spørgsmål, hvor distributørudvalgets indstilling om eksklusion af peer
   kølendorf således blev afvist. disse selskaber har alle it-broker-markedet tæt
   inde på livet og har dermed et grundigt kendskab til dette.
• skats anbringende om, at det var ansvarspådragende at udvide varesorti-
   mentet til it-komponenter, er således i modstrid med den afgørelse, som for-
   retningsudvalget og hovedbestyrelsen i it-brancheforeningen har truffet.
4       årsagsforbindelse og adækvans
4.1     årsagsforbindelse
• det er en betingelse for, at en person kan ifalde erstatningsansvar i forbin-
   delse med culpøs adfærd, at den culpøse adfærd også faktisk har forårsaget
   skaden. ved vurderingen heraf må man grundlæggende spørge, om skaden
   ville være sket uanset den culpøse adfærd. i ufr 2011.354 ø (danica
   white) var et skib blevet kapret af somaliske pirater. besætningsmedlem-
   merne krævede i den forbindelse erstatning, og landsretten fastslog, at kap-
                                 - 127 -
   tajnen havde handlet culpøst ved ikke at etablere tilstrækkelige kontrolfor-
   anstaltninger. desuagtet frifandt landsretten rederiet, da yderligere kontrol-
   foranstaltninger ikke ville have forhindret kapringen og dermed skaden.
• højesteret har endvidere fastslået, at disse principper også gælder vedrøren-
   de undersøgelsespligter og deres betydning. ufr 2006.145 h (procuritas)
   vedrørte et erstatningsopgør i forbindelse med en selskabstømmersag. her
   blev sælgersiden frifundet med henvisning til manglende årsagssammen-
   hæng, idet iagttagelse af deres undersøgelsespligt ikke ville have forhindret,
   at selskabet blev tømt, og at statskassen derved led et tab.
• skat har i øvrigt ikke redegjort for, hvad andre kontrolforanstaltninger po-
   tentielt ville have afdækket, herunder godtgjort, at de ville have hindret ta-
   bet.
• eftersom t1 deltog i svigen, kan andre eller yderligere
   kontrolforanstaltninger ikke forventes at have afdækket for comitel eller
   peer kølendorf, at handlerne blev indgået med hensigt om skyldnersvig i
   andre selskaber.
• peer kølendorf gør gældende, at kausalitetsbetingelsen ikke er opfyldt, og at
   skat i øvrigt har bevisbyrden for, at denne betingelse er opfyldt.
4.2     adækvans
• ved vurderingen af adækvansen må der tages hensyn til, at egentlig krimi-
   nalitet begået af en betroet medarbejder og et ledelsesmedlem i ledtog med
   tredjemand normalt er upåregnelig, og i hvert fald er mere upåregnelig end
   eksempelvis almindelig sløsethed og sjusk. sidstnævnte forekommer nu og
   da i en nok så velmenende og lovlydighed medarbejderstab, hvorimod man
   som hovedregel må gå ud fra, at der ikke begås kriminalitet.
• peer kølendorf og comitel havde intet grundlag for eller anledning til at
   mistænke, at t1 pludselig havde kastet sig ud i kriminalitet. eftersom
   kriminaliteten manifesterede sig i andre virksomheder end comitel, havde
   peer kølendorf heller ingen mulighed for at opdage dette.
• peer kølendorf gør gældende, at adækvansbetingelsen ikke er opfyldt, og at
   skat i øvrigt har bevisbyrden, at adækvansbetingelsen er opfyldt.
5       egen skyld og tabsbegrænsning
• hvis peer kølendorf burde have vidst, at der var svigshensigt i et forudgå-
   ende led, så gælder dette så meget desto mere for skat.
                                - 128 -
• skat kan udsætte tilbagebetaling af moms, hvis grundlaget for kravet ikke
  er dokumenteret af den afgiftspligtige, eller hvis der er nærliggende risiko
  for tab ved udbetaling af momsen til selskabet, jf. opkrævningslovens § 12.
• skat havde i næsten et år, inden solid tradings samhandel med comitel
  blev opstartet, overvåget solid trading og konstateret, at selskabets handler
  var relateret til momskarruseller. skat fik oplysning om comitels påtænk-
  te samhandel med solid trading i oktober 2003, og til brug for udbetaling af
  moms til comitel fik skat alle købsfakturaer fra solid trading og salgs-
  fakturaer til selskaberne i fjernøsten. ud fra den standard, som skat gør
  gældende i nærværende sag over for comitel, burde skat på grundlag af
  disse oplysninger have foretaget en kæderevision inden udbetaling til comi-
  tel, og dermed ville alle led i omsætningskæden og de tilhørende fakturaer
  være afdækket. hvis skat havde etableret dette grundlag, ville skat ha-
  ve konkluderet inden første udbetaling til comitel, at der ikke skulle udbeta-
  les moms til comitel, før grundlaget for udbetalingen var dokumenteret af
  selskabet. tilbageholdelse af moms er et foreløbigt retsmiddel, der ikke
  kræver samme mistankegrundlag som en endelig afgørelse om nægtelse af
  fradragsret.
• det er udtryk for en uforsvarlig organisation og en uforsvarlig tilrettelæg-
  gelse af kontrolarbejdet i skat, hvis de oplysninger, som comitel løbende
  fremsendte til skat, ikke blev udvekslet med den region, som solid tra-
  ding hørte under. peer kølendorf har under alle omstændigheder været be-
  rettiget til at antage, at skat var organiseret på en sådan måde og havde til-
  rettelagt kontrolarbejdet på en sådan måde, at relevante oplysninger blev
  udvekslet rettidigt mellem de relevante dele af skat. hvis ikke dette har
  været tilfældet, er det udtryk for egen skyld og accept af risiko i en sådan
  grad, at kravet mod peer kølendorf i det hele bortfalder eller i hvert fald skal
  nedsættes væsentligt.
• hvis skats bemærkninger i sagen om skats kontrolarbejde skal forstås
  således, at end ikke de enkelte personer i toldskat københavn koordinerede
  deres kontrolaktiviteter vedrørende en "risikovirksomhed" som comitel, der
  siden 1998 havde indsendt oplysninger om leverandører, kunder og faktura-
  er fra og til disse til skat, så er dette udtryk for en så uforsvarlig måde at
  organisere sig på og en så uforsvarlig måde at tilrettelægge kontrollen på, at
  skat også af denne grund selv må bære det hævdede tab.
• i sagen har skat først benægtet, at comitel fremsendte oplysninger om nye
  leverandører og kunder til skat månedligt, og da comitel så doku-
  menterede fremsendelsen af oplysningerne for én måned, benægtede skat
  fortsat dette, hvorefter skat benægtede, at der var fremsendt oplysninger
  for mere end denne ene måned. først da comitel dokumenterede, at der og-
  så var indsendt for andre måneder, anerkendte skat at have modtaget op-
  lysningerne, men hævdede så, at oplysningerne dels var ufuldstændige, dels
                                - 129 -
  alene blev anvendt til den "almindelige ligning" af selskabet. skat har en-
  delig overgivet sig, da peer kølendorf kunne dokumentere, at det oprinde-
  ligt var told- og skattestyrelsen, der havde anmodet om og fået oplysnin-
  gerne om leverandører og kunder, og at samarbejdet med skat kunne date-
  res tilbage til 1998.
• skat har oplyst, at de konsekvente og gentagne urigtige benægtelser af at
  have modtaget oplysninger fra peer kølendorf skyldes en "fejlarkivering"
  hos en medarbejder hos skat. det er helt utroværdigt. siden 1998 er op-
  lysningerne fremsendt hver måned til først en person i told- og skattesty-
  relsen og så fra 2002 og fremefter til mia e.b. hansen, samt fra januar 2004
  også til charlotte vindelev i toldskat københavns udbetalingskontrol. hvis
  alle disse personer har fejlarkiveret det materiale, som comitel og peer kø-
  lendorf indsendte hver måned fra 1998 til 2004, så har forretningsgangene og
  kontrolprocedurerne hos skat været så uforsvarlige, at skats oplys-
  ninger om sagen i øvrigt heller ikke kan tillægges nogen vægt. og selv den
  angivelige fejlarkivering forklarer på ingen måde skats benægtelser af
  overhovedet at have modtaget oplysningerne, eftersom skats medarbejder
  (mia hansen) har forklaret, at hun godt kunne huske at have modtaget op-
  lysningerne og deres formål, men blot ikke kunne finde dem.
• når skat har været så ked af, at comitels og peer kølendorfs samarbejde
  med skat blev dokumenteret, så beror det givetvis på to forhold: for det
  første viser samarbejdet, at peer kølendorf på en aktiv og relevant måde har
  værnet om skats og comitels interesser. for det andet viser samarbejdet,
  at skat totalt har svigtet comitel og peer kølendorf og for så vidt også sig
  selv.
• det fremgår af sagens materiale, at firmaet rosenmeier, der var blevet an-
  modet om at fremsende oplysninger om kunder til told- og skatteregion
  aalborg, fra denne region fik oplysning om, at en kunde var gået konkurs og
  formentlig havde været en missing trader. regionen henvendte sig om det
  samme nogle måneder senere. regionens handling er ikke mere, end hvad en
  virksomhed, der bruger ressourcer på at indsamle og fremsende oplys- ninger
  til skat, er berettiget til at forvente af skat. toldskat københavn gjorde
  imidlertid intet over for comitel; end ikke da solid trading var gået konkurs i
  marts 2004, fik peer kølendorf brugbare informationer af skat.
• i februar 2004 går leverandøren til solid trading konkurs, og fra dette tids-
  punkt burde det have stået endnu mere klart for skat ud fra den standard,
  som skat gør gældende i nærværende sag over for comitel, at skat ikke
  skulle have tilbagebetalt moms til comitel. udbetalingen af moms i marts
  2004 sker endog på et tidspunkt, hvor 13 personer hos skat, søik og
  kammeradvokaten er indkaldt til det første møde i gul feber-sagen. risiko-
  en for tilbagebetalingen til comitel - og dermed risikoen for, om comitel
  senere kan refundere momsen - påhviler i forholdet mellem skat og peer
  kølendorf fuldt ud skat. skat indså risikoen, som det fremgår af møde-
                                - 130 -
  notaterne, men valgte at løbe risikoen, da skat ikke ville risikere et erstat-
  ningskrav fra comitel, hvis tilbageholdelsen viste sig uberettiget. skat har
  altså bevidst undgået risikoen for et erstatningskrav, og skat har dermed
  bevidst påført peer kølendorf risikoen for efterfølgende at blive mødt med et
  erstatningskrav fra skat. (i øvrigt er det ikke rigtigt, at skat risikerede et
  erstatningskrav. ifølge opkrævningsloven kompenseres en uberettiget til-
  bageholdelse af moms med renter).
• de yderligere oplysninger, der kommer frem i løbet af foråret og sommeren
  2004, gør det endnu mere klart, at skat skulle tilbageholde momsen.
6      tabsopgørelsen
• tabsopgørelsen bestrides som udokumenteret.
• peer kølendorf kan kun være erstatningsansvarlig for den del af tabet, der
  stammer fra handler, som han måtte have udvist ansvarspådragende adfærd i
  forhold til. skat har imidlertid ikke gjort noget gældende om, hvorfor peer
  kølendorf skulle være erstatningsansvarlig i forbindelse med hver enkelt
  konkret handel. skat har i det hele undladt at henføre påstandsbeløbet til
  peer kølendorfs konkrete ansvar for nogen af sagens handler. kun hvis
  landsretten måtte finde, at selve udvidelsen af varesortimentet var ansvars-
  pådragende, kan landsretten dermed give skat medhold i den nedlagte på-
  stand.
• beløb, der indvindes af staten, herunder til konkursboerne efter svigsselska-
  berne og konkursboet efter comitel international a/s, skal fragå i kravet
  mod peer kølendorf. comitel havde tegnet en kriminalitetsforsikring, og
  forsikringssum-men vil blive udbetalt til konkursboet efter comitel interna-
  tional a/s.
• det momsbeløb, der vedrører handlerne i november 2004, skal i det hele
  fragå tabsopgørelsen. peer kølendorf har ikke pådraget sig et erstatningsan-
  svar, allerede fordi momsen aldrig er blevet udbetalt til comitel af skat.
  det retsstridige forhold, som peer kølendorf bebrejdes, består i opnåelsen af
  en - ifølge skat - uberettiget udbetaling af moms, og peer kølendorf kan
  selvsagt ikke blive erstatningsansvarlig for et forgæves forsøg på at få mom-
  sen udbetalt. hvis ikke hele beløbet fragår, vil en del af påstandsbeløbet ik-
  ke kunne henføres til noget tab.
7      lempelse af erstatningsansvaret
• såfremt landsretten måtte finde, at peer kølendorf er erstatningsansvarlig,
  gør sagsøgte gældende, at ansvaret bør lempes, jf. erstatningsansvarslovens
  § 24, stk. 1, og aktieselskabslovens § 143, stk. 1 (nu selskabslovens § 363,
                                       - 131 -
        stk. 1).
     • som et eksempel, hvor lempelse er kommet på tale, kan nævnes ufr
        2010.3203 h (tivoli night), hvor ansvaret blev lempet for en direktør, på
        trods af at der var tale om en (varemærke)krænkelse, der var begået groft
        uagtsomt og siden hen endda forsætligt. sø- og handelsretten lagde i sin
        dom, der blev stadfæstet af højesteret, vægt på, at direktøren ikke havde haft
        en personlig fortjeneste ved krænkelsen, og at han indirekte blev ramt af de
        sanktioner, der blev pålagt virksomheden. på tilsvarende grundlag må der ske
        lempelse af et eventuelt erstatningsansvar, som peer kølendorf måt- te ifalde
        i denne sag. peer kølendorf har intet tjent i forbindelse med sagens handler.
        for regnskabsårene i sagsperioden og frem til comitel international a/s’
        konkurs er der ikke blevet udbetalt udbytte fra selskabet. peer kølen- dorf
        har tværtimod lidt et betydeligt tab, i forbindelse med at selskabet gik
        konkurs.
     • samtidig har peer kølendorf - foranlediget og understøttet af skat selv -
        haft en fast tro på, at de forholdsregler, der blev taget, var effektive. hvis
        landsretten måtte finde, at denne tro ikke har været berettiget, er det frem-
        satte krav efter sagsøgtes opfattelse eksorbitant og urimeligt tyngende.
     • der foreligger i givet fald også ganske særlige omstændigheder, i lyset
        af at der i tilfælde af erstatningsansvar er tale om, at peer kølendorf
        blev svigtet dels af en mangeårig betroet og højtstående medarbejder
        og i en del af peri- oden også ledelsesmedlem i selskabet, som i et
        personligt og professionelt tillidsbrud deltog i svindelen, dels af
        skadelidte (skat) selv.
     • det påståede erstatningskrav overstiger i betydelig grad de midler, som
        peer kølendorf har til rådighed for betaling af et erstatningsbeløb, selv
        med bidrag fra tredjemand.
     8       afsluttende bemærkninger
     • erstatningsansvar for peer kølendorf i denne sag vil føre uoverskuelige
        konsekvenser med sig, idet en helt normal og almindelig organisering af
        en virksomhed så ikke længere vil kunne lade sig gøre uden risiko for at
        ifalde et erstatningsansvar. en betroet medarbejders svigagtige adfærd i
        relation til helt normale, forretningsmæssige dispositioner bør ikke
        udløse et ansvar. en sådan retstilstand vil føre til en lammende
        retsusikkerhed.”
vedrørende de af skat fremhævede eksempler på handler med upræcise
varebenævnelser i fakturaer har peer kølendorf yderligere anført, at for så vidt angår
                                      - 132 -
betegnelserne ”infineon tsop” og ”samsung branded dice programme” fremgår den
præcise varespecifika- tion på de omhandlede varer af fremlagte købsordrer, og i
samsungs produktoversigter kan varetyperne genfindes, hvorfor det bestrides, at der
skulle være tale om ikke eksisterende produkter.
peer kølendorf har endvidere anført, at det er korrekt som påpeget af skat, at der
ikke eksisterer cpu-enheder af typen ”intel pentium 4 3.0 ghz, 533 mhz”, hvorfor
der i en konkret handel er en unøjagtighed. imidlertid fremgår den korrekte
varebetegnelse på den eksisterende komponent, nemlig ”pentium 4 3.0 ghz 800
mhz”, af et andet dokumenteret handelsforløb, hvor der er gennemført varekontrol.
peer kølendorf har endvidere gjort gældende, at skats krav er delvist forældet, idet
der gælder en 5-årig forældelse, som løb fra tidspunktet for kravets opståen, hvilket i
det konkrete tilfælde må være principalt tidspunktet for angivelsen af moms, subsidiært
tidspunktet for udbetaling af momsfradragene for november og december 2003,
hvorfor principalt 100,4 mio. kr., subsidiært 77,4 mio. kr., af kravet var forældet på
tidspunktet for sagens anlæg.
peer kølendorf har endelig anført, at imødekommelse af et erstatningskrav fra skat
på mere end 30-40 mio. kr. vil være ruinerende for ham.
landsrettens begrundelse og resultat
peer kølendorf har siden 1966 drevet egen virksomhed inden for radio- og
telekommunikationsbranchen. virksomheden, der i midten af 1990’erne var begyndt at
handle på brokermarkedet for mobiltelefoner, fik i 1999 en professionel bestyrelse og
ændrede i 2000 navn til comitel. ved opspaltningen i 3 selskaber med virkning fra 1.
januar 2003 blev brokeraktiviteten henlagt til comitel international a/s, hvor peer
kølendorf var ultimativ hovedaktionær og bestyrelsesmedlem samt tillige
administrerende direktør i perioden indtil 16. april 2004.
                                      - 133 -
denne sag drejer sig om, hvorvidt peer kølendorf har pådraget sig et personligt erstat-
ningsansvar for det tab, skat har lidt som følge af ikke afregnet salgsmoms fra broker
handler gennemført fra november 2003 til november 2004, der indgik i planlagt
momskarruselsvig. lederen af comitel international a/s’ brokerafdeling, t1, blev
idømt 5 års fængsel for sin deltagelse heri.
det lægges til grund, at peer kølendorf ikke vidste, at de pågældende handler, der
omfat- tede it-komponenter og internet access-kort, indgik i momskarruselsvig, men at
han var bekendt med, at der forud for handlerne i denne sag havde været problemer
med momssvig ved brokerhandler inden for eu med blandt andet mobiltelefoner og it-
komponenter.
det gøres ikke af skat gældende, at det at handle på brokermarkedet for it-
komponenter i sig selv var ansvarspådragende, hvorfor spørgsmålet for landsretten er,
om peer kølendorf har handlet ansvarspådragende ved sin ledelse og drift af comitel
international a/s i perioden november 2003 til november 2004.
på grundlag af de afgivne forklaringer lægges det til grund, at peer kølendorfs
ledelses- mæssige opgaver vedrørende den samlede koncern med ca. 75 årsværk,
herunder comitel international a/s, var uændrede i den periode, sagen omhandler, og
at han med bestyrelsens indforståelse havde som sin væsentligste opgave at sikre de
overordnede organisatori- ske og økonomiske rammer, hvilket blandt andet indebar
dagligt tjek af bankposteringerne på totalniveau herunder for at sikre, at den med
banken aftalte likviditetsramme på 50 mio. kr. ikke blev overskredet, kontrol af de
månedsvise omsætnings-, omkostnings- og resultattal samt budgetopfølgning.
t1, der havde været ansat i virksomheden fra 1992-96 som elektromekaniker og senere
leder af værkstedet, blev i august 2000 ansat nu som forretningsudvikler med fast løn
og en aktieoptionsordning, og han blev den 16. april 2004 udnævnt til administrerende
direktør i comitel international a/s og indtrådte i bestyrelsen den 1. juni 2004.
fra sin ansættelse i august 2000 og frem til juli 2006, hvor han blev afskediget, havde
t1 ansvaret for virksomhedens brokerhandel.
                                        - 134 -
peer kølendorf, ole stangegaard og steen erik mønsted har samstemmende forklaret,
at t1 var en nøgleperson i virksomheden på grund af sin faglige kompetence inden
for it og mobiltelefoni og sit personlige netværk, og at han nød en meget høj grad af
tillid fra direktion og bestyrelse, hvilket også var baggrunden for hans udnævnelse til
direktør.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at brokerhandlen med mobiltelefoner ikke
havde givet anledning til problemer under t1s ledelse i 2000-2003, og at
forudsætningen for bestyrelsens beslutning i 2003 om at udvide brokeraktiviteterne til
at omfatte handel med it-komponenter var t1s kompetence og den omstændighed, at
virksomheden allerede havde de herfor nødvendige indarbejdede procedurer
vedrørende håndtering af varer, kunder og leverandører og etablerede organisatoriske
rammer med bogholderifunktion, speditør og lager.
af bestyrelsesreferaterne fremgår, at bestyrelsen løbende fik afrapportering vedrørende
virksomhedens økonomiske, markedsmæssige og organisatoriske forhold, ligesom der
fremlagdes kvitteringer for indbetalte skatter og afgifter. det lægges endvidere til
grund, at bestyrelsesformanden og peer kølendorf havde regelmæssige møder med
banken og for- sikringsselskabet, og at bestyrelsen i foråret 2003 fik demonstreret en
varekontrol på virk- somhedens lager.
under de anførte omstændigheder, herunder navnlig t1s mangeårige, centrale rolle i
virksomheden, og henset til, at der ikke foreligger oplysninger om, at de driftsmæssige
og organisatoriske rammer i comitel international a/s var usædvanlige for
brokervirksomheder, findes det ikke godtgjort, at peer kølendorf har handlet
ansvarspå-
dragende ved at lade t1 forestå den daglige drift af brokeraktiviteterne som sket.
efter aftale med skat havde peer kølendorf igennem flere år forud for sagens
opståen selv forestået månedlig indsendelse af lister til skat over virksomhedens
nye kunder og leverandører, hvilket af skat var anvist som en måde at sikre sig mod
                                       - 135 -
at blive involveret i momssvig. salgsfakturaer blev indsendt månedsvis med henblik
på refusion af moms, og købsfakturaer blev indsendt efter anmodning fra skat.
virksomheden havde endvidere i flere tilfælde givet skat oplysninger om sine
handler til brug for besvarelsen af uden- landske myndigheders
verifikationsanmodninger i forbindelse med afdækning af mulige svigsforhold. skat
har i en udbetalingskontrol i virksomheden i foråret 2004 vedrørende perioden august
– december 2003 blandt andet anført, at alt var ok vedrørende negativ moms, og der
var ingen alvorlige bemærkninger i forbindelse med tidligere kontroller. un- der
kontrollen foretog skat tillige besigtigelse af varelageret. for så vidt angår udbeta-
lingskontrollen for januar til marts 2004 var der ingen bemærkninger vedrørende
virksom- hedens eksterne handler, og skat frigav den 5. maj 2004 negativ moms for
april 2004 med bemærkningen ”mindre risiko”.
det lægges derfor til grund, at der i perioden 2002 og frem til skats forslag til
afgørelse i december 2004 ikke ved skats kontakt til virksomheden fremkom
oplysninger, som gav peer kølendorf anledning til at iværksætte nærmere
undersøgelser af virksomhedens bro- keraktiviteter.
efter de foreliggende oplysninger, herunder reino nielsens forklaring, blev
momssvigen i ”gul feber”-handlerne gennemført på en ny måde, blandt andet ved at
varerne blev handlet ud af eu. peer kølendorf har forklaret, at han fandt det
betryggende, at comitel internati- onal a/s solgte varer ud af eu, fordi han kun
havde hørt om momssvig inden for eu.
virksomheden har gennem mange år haft samhandel med fjernøsten, og t1, der
forestod handlerne, var erfaren og velanskreven. på denne baggrund findes peer
kølendorf ikke at have handlet ansvarspådragende ved ikke at kontrollere de nye
kunder i fjernøsten, som t1 oplyste at have indgået samarbejde med.
efter bevisførelsen findes der endvidere ikke grundlag for at tilsidesætte de
samstemmende forklaringer fra peer kølendorf, steen erik mønsted og t1 om, at
varekontrol var et normalt led i brokerhandlen for at imødegå den kommercielle risiko,
                                      - 136 -
og at det var t1s ansvar at instruere og påse brokernes overholdelse af virksomhedens
procedurer for handlen.
landsretten må derfor lægge til grund, at peer kølendorf havde en berettiget
forventning om, at sædvanlig varekontrol blev foretaget.
comitel a/s havde i 2002 en omsætning på 1,2 mia. kr. omsætningen i comitel
internati- onal a/s var i 2003 på 724 mio. kr, i 2004 2,2 mia. kr. og i 2005 2,3 mia. kr.
sagen omfatter 30 indkøb i november og december måned 2003 fra solid trading aps
til et samlet beløb på 268 mio. kr. for så vidt angår 2004 omfatter sagen i alt 39
indkøb fra solid trading aps, trademark international aps og j corp aps til et
samlet beløb i stør- relsesordenen ca. 300 mio. kr. indkøbene i 2004 er fordelt med 5 i
januar måned, 3 i febru- ar måned, 8 i marts måned, 4 i juni måned, 15 i august måned
og 4 i november måned. i 2004 gennemførte comitel international a/s lidt over 1.200
brokerhandler.
virksomhedens resultater for årene 2003-2005 var omtrentligt på 1,5 mio. kr., 8,4 mio.
kr. og 6,6 mio kr. der blev ikke udbetalt udbytte for årene 2003 og frem til
virksomhedens konkurs.
det lægges endvidere til grund, at der i forbindelse med ”gul feber”-handlerne ikke
skete overskridelse af likviditetsrammen eller forekom manglende betalinger.
efter en samlet bedømmelse af oplysningerne om comitel international a/s’ handel
med it-komponenter er der herefter ikke grundlag for at antage, at peer kølendorf ud
fra om-
fanget og fortjenesten ved de brokerhandler, som t1 gennemførte som led i ”gul
feber”-komplekset, havde en sådan anledning til nærmere at kontrollere disse handler,
at han ved at undlade dette, har handlet ansvarspådragende.
                                       - 137 -
som anført findes peer kølendorf ikke have handlet ansvarspådragende ved at
overlade den daglige drift af brokeraktiviteterne til t1, og landsretten lægger til
grund, at det hverken var et sædvanligt led i peer kølendorfs arbejde som direktør
eller bestyrelsesmedlem at påse varebetegnelser og prissætning, hvilket efter det
oplyste også ville kræve indgående kendskab til de aktuelle markedsforhold. på
denne baggrund findes
det af skat anførte om upræcise varebetegnelser og uforklarlige afvigelser fra
markedsprisen ikke at kunne føre til et andet resultat.
særligt for så vidt angår handlerne i august og november 2004 med internet access kort
lægges det efter bevisførelsen til grund, at peer kølendorf godkendte et forslag fra t1
om at påbegynde denne handel, at grundlaget herfor var t1 oplysninger om, at der var
et marked herfor i fjernøsten, og at virksomheden handlede med andre værdibærende
kort. på den baggrund findes det heller ikke godtgjort, at peer kølendorf i denne
forbindelse har handlet ansvarspådragende ved ikke at foretage yderli- gere
undersøgelser vedrørende de pågældende handler.
landsretten frifinder herefter peer kølendorf.
skat skal betale sagsomkostninger til peer kølendorf med i alt 5.000.000 kr. inkl.
moms til dækning af udgifter til advokatbistand. ved fastsættelsen af beløbet er der ud
over sagens værdi taget hensyn til sagens omfang, varighed og betydning.
                                 thi kendes for ret:
peer kølendorf frifindes.
i sagsomkostninger skal skatteministeriet, skat hovedcentret, betale 5.000.000 kr. til
peer kølendorf.
                                    - 138 -
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
