                             højesterets dom
                         afsagt mandag den 20. marts 2017
sag 5/2017
(1. afdeling)
anklagemyndigheden
mod
t
(advokat bo ascanius, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i holstebro den 21. marts 2016 og af vestre
landsrets 3. afdeling den 27. september 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, jytte scharling, hanne schmidt,
jan schans christensen og jens kruse mikkelsen.
påstande
dommen er anket af t med påstand om frifindelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
anbringender
t har anført navnlig, at det skal lægges til grund, at han den 6. januar 2014 sejlede i
skillezonen i tysk territorialfarvand i nordsøen for under anvendelse af skibets sonarudstyr at
søge efter fisk, der kunne fanges. det skal derfor også lægges til grund, at han drev lovligt
fiskeri efter de internationale søvejsreglers regel 10, idet denne bestemmelse ikke er
begrænset til at angå fiskeri med grej, der begrænser fartøjets manøvreevne.
                                               - 2 -
de internationale søvejsregler indeholder ikke nogen regel, der nærmere fastlægger, hvad der
skal forstås ved fiskeri. begrebet fiskeri skal derfor forstås på den måde, som det efter natur-
lig og sædvanlig sprogbrug forstås. det at søge efter fisk er en integreret del af at fiske. denne
forståelse fremgår også af lovgivningen, herunder af international lovgivning som f.eks. rå-
dets forordning (ef) nr. 1224/2009 af 20. november 2009, der i artikel 4 indeholder en defini-
tion af fiskeri, som udtrykkeligt omfatter sporing af fisk.
de internationale søvejsreglers regel 10 indeholder bestemmelser om sejlads i trafiksepare-
ringssystemer. et skib, der bruger et trafiksepareringssystem, skal sejle i den rigtige trafikrute
og følge den almindelige retning for trafikken i denne rute. det er som udgangspunkt tilladt at
fiske overalt i trafiksepareringssystemerne, men hvis fiskeriet foregår i en trafikrute, skal ski-
bet følge den almindelige retning for trafikken i den pågældende trafikrute. der er derimod
ikke nogen fast retning i skillezonen, hvor man derfor må fiske i flere retninger.
trafiksepareringssystemet terschelling-german bight, hvor fiskeriet fandt sted, er en udløber
af systemerne i den engelske kanal. i disse systemer foregår der dagligt et omfattende fiske-
ri, og i den konkrete sag var skillezonens bredde ca. to sømil.
de internationale søvejsregler indeholder i regel 3(d) en definition af et ”skib, der er i færd
med at fiske”. de internationale søvejsregler omtaler to former for fiskefartøjer. dels dem, der
benytter en type fiskegrej, som begrænser skibets manøvreevne, og dels dem, som benytter en
anden type fiskegrej, som ikke begrænser skibets manøvreevne. begrebet ”skib, der er i færd
med at fiske”, der kun omfatter fiskeskibe med begrænset manøvreevne, anvendes adskillige
steder i regelsættet. den omtvistede bestemmelse i regel 10(e)(ii) anvender imidlertid ikke
det definerede begreb, men bestemmer, at det er tilladt at sejle ind i en skillezone ”for at drive
fiskeri”. den samme forskel findes i både den franske og den engelske originaltekst, om end
forskellen er tydeligst i den franske tekst. der er derfor ikke tale om en oversættelsesfejl i den
danske tekst. den samme forskel findes i øvrigt både i den tyske og den norske oversættelse
af originalteksten. det havde været meget enkelt at anvende det definerede begreb i regel
10(e)(ii), hvis det havde været hensigten, at begrebet skulle anvendes i denne bestemmelse.
den manglende anvendelse af det definerede begreb i regel 10(e)(ii) er derfor ikke blot
sprogligt eller grammatisk begrundet.
                                                 - 3 -
dertil kommer, at man ved definitionen i regel 3(d) alene har ønsket at definere de fiskeski-
be, hvis manøvreevne er begrænset som følge af den anvendte fiskemetode. der er på bag-
grund af disse skibes begrænsede manøvreevne fastsat særlige færdselsregler om vigepligt,
signalføring, hensyntagen til andre mv. definitionen i regel 3(d) anvendes alene i disse sam-
menhænge. derimod tillader bestemmelsen i regel 10(e)(ii) den handling, der består i at sejle
ind i skillezonen for at drive fiskeri. det er for så vidt tilstrækkeligt, at man har til hensigt at
fiske, og der er ikke noget krav om, at man skal have fiskegrej i vandet, når man passerer
grænsen til skillezonen. det er derfor tilladt at sejle ind i skillezonen uden at være begrænset i
sin manøvreevne og således uden at være omfattet af definitionen i regel 3(d). det er ligele-
des tilladt at blive i skillezonen og drive det fiskeri, der måtte være muligt, uden hensyntagen
til om man derved falder ind under den snævre definition i regel 3(d).
der kan fiskes med mange forskellige redskaber. definitionen i regel 3(d) omtaler bl.a. trawl
og garn. trawl er et redskab med en fangstpose, der slæbes i vandet efter skibet. trawlet be-
grænser skibets manøvreevne, og det er ikke hensigtsmæssigt at sætte trawlet i vandet, før
man mener at have fundet den fiskestime, man vil fiske. garn er derimod et stationært red-
skab, som fæstnes på havbunden. skibets manøvreevne er begrænset, mens garnet sættes ned,
røgtes og fjernes. derfor skal skibet vise signal efter regel 26. skibet er derimod ikke omfat-
tet af definitionen i regel 3(d), idet skibet ikke kan sejle med garnet på slæb, indtil det kom-
mer frem til det sted, hvor garnet skal sættes. skibet vil heller ikke være begrænset i sin ma-
nøvreevne, når det sejler ud af skillezonen efter at have bjærget fangsten og taget garnet op.
hvis der var krav om, at et fiskeskib skulle være omfattet af definitionen i regel 3(d), når det
sejlede ind i skillezonen, ville det betyde, at man skulle have trawlet slæbende efter skibet
hele tiden, og garnfiskeri i skillezonen ville ikke kunne lade sig gøre. det har aldrig været
meningen med regel 10(e)(ii) at forhindre garnfiskeri i skillezonen. tværtimod giver be-
stemmelsen mulighed for, at fiskeskibe – i modsætning til de fleste andre fartøjer – kan sejle
ind i skillezonen for at fiske.
regel 26 indeholder udførlige bestemmelser om signalføring afhængig af fiskerimetode. re-
gel 26(e) fastslår, at et fiskeskib, der ikke er i færd med at fiske, ikke må føre særlige fiskeri-
lys, men blot skal vise lys som et almindeligt skib. disse regler har han overholdt. det er en
fejlfortolkning, at undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e)(ii) kun er gældende for skibe, der
har den type redskaber i vandet, som medfører, at de er forpligtet til at føre de særlige fiskeri-
signaler, der er foreskrevet i regel 26.
                                                - 4 -
hvis der i en lovtekst er defineret et bestemt udtryk, så gælder definitionen kun de steder i
loven, hvor det definerede udtryk anvendes. hvis man i en bestemt sammenhæng anvender et
andet udtryk end det definerede, så er det dette andet udtryk, der gælder.
det er ikke forvirrende for den øvrige skibstrafik, at fiskefartøjer fisker i skillezonen uden at
være begrænset i deres manøvreevne. med nutidens navigationsudstyr er alle skibe klar over,
hvor skillezonen er beliggende, og hvor de selv befinder sig i forhold til den. det er heller
ikke let at indse, at et fiskeskib i skillezonen, der ikke er begrænset i sin manøvreevne, skulle
udgøre en større risiko for kollision, end et fiskeskib, der er begrænset i sin manøvreevne.
efter regel 10(e) er der kun fire situationer, hvor det er tilladt at sejle ind i eller krydse en
skillezone. de internationale søvejsregler indeholder ikke nogen forskrifter om særlig signal-
føring i de tilfælde, hvor et skib krydser eller sejler ind eller ud af en trafikrute, eller i det til-
fælde, hvor et skib i et nødstilfælde sejler ind i en skillezone for at undgå overhængende fare.
disse tre situationer er derfor ikke fundet egnet til at forvirre den øvrige skibstrafik. den fjer-
de situation, hvor et fuldt manøvredygtigt fiskeskib bedriver fiskeri i en skillezone, skaber
heller ikke nogen forvirring – i hvert fald ikke i et sådant omfang, at konventionsstaterne har
ønsket at fastsætte regler herom.
det er udtryk for et klart retspolitisk valg, når konventionsstaterne har besluttet at tillade fi-
skeri både generelt i trafiksepareringssystemerne og specifikt i skillezonerne. det er også helt
bevidst, at man ikke har begrænset fiskerimulighederne i skillezonen til fiskeri fra et fartøj
med begrænset manøvreevne. dette valg må antages at være truffet, fordi skillezonen, der
visse steder er meget bred, er forbudt område for størstedelen af den øvrige skibstrafik og
derfor trygt kan overlades som fangstplads for fiskerierhvervet.
anklagemyndigheden har anført navnlig, at t har overtrådt de internationale søvejsreglers
regel 10(e) ved at have sejlet i en skillezone. han er ikke omfattet af undtagel-
sesbestemmelsen i regel 10(e)(ii), fordi han blot søgte efter fisk og således ikke drev fiskeri
med trawl eller andet fiskeredskab, der begrænsede skibets manøvreevne, jf. definitionen i
regel 3(d).
                                               - 5 -
regel 3 indeholder definitioner, der gælder for hele regelsættet, medmindre andet fremgår af
sammenhængen. forskellen i udtrykket ”skib, der er i færd med at fiske” i den danske over-
sættelse af søvejsreglernes regel 3(d) og udtrykket ”for at drive fiskeri i en skillezone” i re-
gel 10(e)(ii) kan derfor ikke tillægges nogen indholdsmæssig betydning. det ville heller ikke
give sproglig mening at anvende udtrykket ”i færd med at fiske” i regel 10(e)(ii). det må
derfor være begrundet i sproglige hensyn, at den danske oversættelse af søvejsreglerne an-
vender to forskellige udtryk. hertil kommer, at der i den originale, engelske tekst er anvendt
ens udtryk.
konventionen og søvejsreglerne er affattet på engelsk og fransk som sideordnede original-
sprog, og disse to tekster må læses i sammenhæng. hvis man havde tilsigtet en forskellig for-
ståelse af udtrykkene, giver det ikke mening at anvende samme udtryk i den engelske udgave.
den lille forskel i ordvalget i den franske tekst er formentlig sprogligt eller grammatisk be-
grundet.
på den anførte baggrund omfatter undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e)(ii) alene de situa-
tioner, hvor et fiskeskib sejler med nedsat manøvredygtighed. undtagelsesbestemmelsen om-
fatter derfor ikke de situationer, hvor der foretages sporing efter fisk.
rådets forordning (ef) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 artikel 4, hvoraf fremgår, at fi-
skeri blandt andet omfatter ”sporing af fisk”, er ikke relevant ved fortolkningen af regel
10(e)(ii). forordningen vedrører oprettelsen af en ef-kontrolordning med henblik på at sikre
overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik. forordningen er således begrundet i helt
andre beskyttelseshensyn end søvejsreglerne. endvidere er der efter forordningens ordlyd
ikke tale om en almengyldig afgrænsning af begrebet ”fiskeri”, men alene en afgrænsning til
brug for forordningen.
formålet med et trafiksepareringssystem er at nedsætte risikoen for kollisioner mellem skibe,
og dette opnås ved at separere og ensrette trafikken, således at modgående skibe ikke møder
hinanden. ts søgning efter fisk fandt sted, uden at skibets manøvreevne var nedsat og således
også uden anvendelse af de signaler eller lys, som skibe, der er i færd med at fiske i
konventionens forstand, skal anvende for at signalere, at der udøves fiskeri. ts sejlads i
skillezonen var herved egnet til at skabe forvirring og usikkerhed for andre skibe.
                                              - 6 -
t har forklaret, at han ved den pågældende sejlads fulgtes med et andet skib, der foretog sig
det samme som ham. hvis flere skibe sejler sammen, er det meget tydeligt, at det vil kunne
skabe forvirring, hvis man måtte søge efter fisk i en skillezone uden at have nedsat
manøvredygtighed. dette ville være i klar modstrid med formålet med søvejsreglernes
bestemmelser om at adskille og separere modsatrettet trafik. formålet er netop at skabe forud-
sigelighed om andre skibes manøvrer.
ts forklaring om, at skibe i trafikerede områder kommunikerer for at undgå risiko for
kollision, kan ikke tillægges betydning ved vurderingen af, om reglerne er overtrådt. som
anført af vidnet a fra søfartsstyrelsen anbefales det, at man entydigt følger søvejsreglerne
uden individuel kommunikation, idet dette giver de bedste muligheder for at undgå
kollisioner. hvis man på grund af den teknologiske udvikling finder, at de gældende
søvejsregler ikke længere er relevante for at forebygge risiko for sammenstød mellem skibe,
må dette komme til udtryk ved en ændring af reglerne.
det er ikke undskyldeligt, at t ikke fiskede med trawl i vandet i skillezonen, idet dette godt
kunne have ladet sig gøre, om end det ville have været dyrere for ham.
en bødestraf på 5.000 kr. er en passende sanktion, jf. bekendtgørelse nr. 1083 af 20. novem-
ber 2009 om søvejsregler § 4, stk. 1. bøden skal fastsættes som en tillægsstraf i medfør af
straffelovens § 89, idet t efter gerningstidspunktet er straffet ved bødeforelæg vedtaget den 9.
april 2014.
retsgrundlag
skibsfartens internationale søvejsregler er fastsat i convention on the international regula-
tions for preventing collisions at sea (colreg). konventionen og søvejsreglerne er udar-
bejdet af fn’s søfartsorganisation, international maritime organisation (imo), og blev ved-
taget i 1972. konventionen er efterfølgende ændret ved flere resolutioner vedtaget på imo’s
forsamlinger, senest i 2007. det fremgår af 1972-konventionens artikel ix, at konventionen
og søvejsreglerne er affattet på engelsk og fransk som officielle sprog.
konventionen og søvejsreglerne med senere ændringer er implementeret i danmark, senest
ved bekendtgørelse nr. 1083 af 20. november 2009. det fremgår af bekendtgørelsens § 2, stk.
1, at skibe omfattet af bekendtgørelsen – dvs. danske og grønlandske skibe, jf. § 1, stk. 1 –
                                               - 7 -
skal opfylde de internationale søvejsregler. det fremgår af bekendtgørelsens § 2, stk. 2, at de
internationale søvejsregler med senere ændringer er optrykt som bilag 1 til bekendtgørelsen.
de internationale søvejsregler indeholder i kapitel a, almindelige bestemmelser, i regel 2(b)
overordnede principper for fortolkningen af reglerne:
      ”regel 2
      ansvar
      …
      (b) ved fortolkningen og overholdelsen af disse regler skal der tages behørigt hensyn til
      alle farer ved sejladsen og for sammenstød samt til enhver særlig omstændighed – her-
      under de pågældende skibes begrænsede manøvremuligheder – der måtte gøre en afvi-
      gelse fra disse regler nødvendig for at undgå overhængende fare.”
de internationale søvejsregler indeholder ligeledes i kapitel a, almindelige bestemmelser, i
regel 3 en række definitioner, herunder en definition af udtrykket ”skib, der er i færd med at
fiske”:
      ”regel 3
      definitioner
      i disse regler skal – medmindre andet fremgår af sammenhængen – nedenstående ord og
      udtryk forstås således:
      …
      (d) ”skib, der er i færd med at fiske” betyder ethvert skib, der fisker med garn, liner,
      trawl eller andet fiskeredskab, som begrænser manøvreevnen, men omfatter ikke et
      skib, der fisker med liner på slæb eller andet fiskeredskab, som ikke begrænser manøv-
      reevnen.”
i de officielle engelske og franske tekster er regel 3(d) affattet således:
      ”rule 3
      general definitions
      for the purpose of these rules, except where the context otherwise requires:
      …
      (d) the term ”vessel engaged in fishing” means any vessel fishing with nets, lines,
      trawls or other fishing apparatus which restrict manoeuvrability, but does not include a
      vessel fishing with trolling lines or other fishing apparatus which do not restrict
      manoeuvrability.”
      ”règle 3
                                                  - 8 -
      défenitions générales
      aux fins des présentes règles, sauf dispositions contraires résultant du contexte:
      …
      d) l’expression ”navire en train de pêcher” désigne tout navire qui pêche avec des
      filets, lignes, chaluts ou autres engins de pêche réduisant sa capacité de manœuvre, mais
      ne s’applique pas aux navires qui pêchent avec des lignes traînantes ou autres engins de
      pêche ne réduisant par leur capacité de manœuvre.”
de internationale søvejsregler indeholder i kapitel b, regler for styring og sejlads, i regel 10
sålydende bestemmelse om trafiksepareringssystemer og skillezoner:
      ”regel 10
      trafiksepareringssystemer
      (a) denne regel gælder for trafiksepareringssystemer, der er vedtaget af organisationen,
      og fritager ikke noget skib fra dets forpligtelse i henhold til nogen anden regel.
      (b) et skib, der bruger et trafiksepareringssystem, skal
      (i) sejle i den rigtige trafikrute og følge den almindelige retning for trafikken i denne ru-
      te;
      (ii) så vidt muligt holde klar af trafikskillelinier og trafikskillezoner;
      (iii) normalt sejle ind i eller forlade en trafikrute, hvor den begynder eller i rutens ender,
      men hvis det sejler ind i eller forlader ruten fra en af siderne, skal dette ske under en så
      lille vinkel som muligt i forhold til den almindelige retning for trafikken.
      …
      (e) medmindre der er tale om et skib, der krydser en trafikrute, eller et skib, der sejler
      ind i eller forlader en trafikrute, må et skib normalt ikke sejle ind i en skillezone eller
      krydse en skillelinie undtagen
      (i) i nødstilfælde for at undgå overhængende fare;
      (ii) for at drive fiskeri i en skillezone.
      …
      (i) et skib, der er beskæftiget med fiskeri, må ikke vanskeliggøre passagen for noget
      skib, der følger en trafikrute.
      …”
i de officielle engelske og franske tekster er regel 10(e)(ii) affattet således:
      ”to engage in fishing within a separation zone.”
      og
      ”pour pêcher dans une zone de séparation.”
                                                - 9 -
de internationale søvejsregler indeholder i kapitel c, skibslys og signalfigurer, i regel 26
sålydende bestemmelse om skibes signalgivning under fiskeri:
      ”regel 26
      fiskeskibe
      (a) et skib, der er i færd med at fiske, må, uanset om det er let eller ligger til ankers, kun
      vise de lys og signalfigurer, der er foreskrevet i denne regel.
      (b) et skib, der er beskæftiget med trawlfiskeri, hvorved forstås slæbning gennem van-
      det af et net eller andet redskab, der anvendes til fiskeri, skal vise:
      (i) 2 lys lodret over hinanden og synlige hele horisonten rundt, det øverste grønt og det
      nederste hvidt, eller en signalfigur bestående af 2 kegler med spidserne mod hinanden,
      den ene lodret over den anden;
      (ii) et toplys agten for og højere end det i pkt. (i) nævnte grønne lys; et skib under 50 m
      i længde skal ikke være forpligtet til at vise dette lys, men kan gøre det;
      (iii) sidelys og et agterlys foruden de i dette stykke foreskrevne lys, når det gør fart gen-
      nem vandet.
      (c) et skib, der er beskæftiget med at fiske, bortset fra trawlfiskeri, skal vise:
      (i) 2 lys lodret over hinanden og synlige hele horisonten rundt, det øverste rødt og det
      nederste hvidt, eller en signalfigur bestående af 2 kegler med spidserne mod hinanden,
      den ene lodret over den anden;
      (ii) et hvidt lys synligt hele horisonten rundt eller en kegle med spidsen opad i retning af
      redskabet, når det fisker med udliggende redskab, der strækker sig over 150 m i vandret
      retning fra skibet;
      (iii) sidelys og et agterlys foruden de i dette stykke foreskrevne lys, når det gør fart gen-
      nem vandet.
      ...
      (e) et skib, der ikke er i færd med at fiske, må ikke vise de i denne regel foreskrevne
      lys eller signalfigurer, men kun dem, der er foreskrevet for et skib af tilsvarende
      længde.”
højesterets begrundelse og resultat
efter byrettens bevisresultat, som må anses for stadfæstet af landsretten, lægges det til grund,
at t den 6. januar 2014 i tidsrummet mellem kl. 17.50 og kl. 18.20 som skibsfører på
fiskeskibet x sejlede med en hastighed på 8,5-9 knob i en skillezone i trafikseparerings-
systemet terschelling-german bight i nordsøen for under anvendelse af skibets sonarudstyr
at søge efter fisk, der kunne fanges.
sagen angår, om t ved at have søgt efter fisk i en skillezone har overtrådt de internationale
søvejsreglers regel 10(e), hvorefter et skib normalt ikke må sejle ind i en skillezone, eller om
                                                 - 10 -
han er omfattet af undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e)(ii), som giver mulighed for at drive
fiskeri i en skillezone.
formålet med de internationale søvejsregler er at forhindre sammenstød mellem skibe, sådan
som deres engelske betegnelse også angiver: international regulations for preventing colli-
sions at sea. efter regel 2(b) skal der ved fortolkningen af reglerne tages behørigt hensyn til
alle farer ved sejladsen og for sammenstød.
det fremgår af søvejsreglernes regel 10(b)(i) og (ii), at et skib, der bruger et trafiksepare-
ringssystem, skal sejle i den rigtige trafikrute og følge den almindelige retning for trafikken i
denne rute og så vidt muligt holde klar af trafikskillelinjer og trafikskillezoner. trafikruterne
er adskilt af skillezoner eller skillelinjer, som et skib normalt ikke må sejle ind i eller krydse,
medmindre der er tale om et skib, der krydser en trafikrute, eller et skib, der sejler ind i eller
forlader en trafikrute, jf. regel 10(e). der er således tale om, at skibe i disse tilfælde kortva-
rigt kan sejle i skillezonerne. endvidere må et skib sejle i en skillezone i nødstilfælde for at
undgå overhængende fare, jf. regel 10(e)(i), og for at drive fiskeri, jf. regel 10(e)(ii).
det fremgår af den danske oversættelse af søvejsreglernes regel 3(d), at udtrykket ”skib, der
er i færd med at fiske” betyder ethvert skib, der fisker med garn, liner, trawl eller andet fiske-
redskab, der begrænser manøvreevnen, men ikke omfatter et skib, der fisker med liner på slæb
eller andet fiskeredskab, som ikke begrænser manøvreevnen. dette definerede udtryk anven-
des i en række bestemmelser i søvejsreglerne, herunder i regel 26, som fastslår, at et skib, der
er i færd med at fiske, og som således er begrænset i sin manøvreevne, skal vise de lys og
signalfigurer, der er foreskrevet i regel 26.
i den officielle franske affattelse af søvejsreglerne er det i regel 3(d) definerede udtryk "navi-
re en train de pêcher" – på samme måde som i den danske sprogversion – ikke anvendt ordret
i undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e)(ii) om sejlads "pour pêcher dans une zone de separa-
tion". der er en højere grad af sammenfald i den engelske sprogversion, hvor definitionen i
regel 3(d) angår "vessel engaged in fishing", og undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e)(ii)
angår sejlads "to engage in fishing within a separation zone".
udtrykket "for at drive fiskeri" er ikke defineret i undtagelsesbestemmelsen, og højesteret
finder på den baggrund og på baggrund af de sproglige ligheder mellem definitionen i regel
                                               - 11 -
3(d) og undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e)(ii), at definitionen har betydning for fortolk-
ningen af undtagelsesbestemmelsen.
når endvidere henses til formålet med søvejsreglerne og til den restriktive afgrænsning af
undtagelsesbestemmelsen i regel 10(e) – hvor det bortset fra fiskeri kun er tilladt skibe kort-
varigt at krydse en skillezone, herunder for at skifte eller forlade en trafikrute, eller i nødstil-
fælde at sejle ind i en skillezone for at undgå overhængende fare – finder højesteret, at ud-
trykket "for at drive fiskeri" ikke omfatter en situation som den foreliggende, hvor fiskefartø-
jet uden nedsat manøvreevne sejler i skillezonen for at søge efter fisk.
højesteret tiltræder herefter, at ts sejlads ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelsen i
regel 10(e)(ii). t er derfor skyldig i tiltalen.
højesteret tiltræder endvidere, at straffen er fastsat til en bøde på 5.000 kr., som er en tillægs-
straf, jf. straffelovens § 89.
under hensyn til sagens principielle karakter skal statskassen betale sagens omkostninger for
højesteret.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for højesteret.
