                                             dom
afsagt den 7. april 2017 af vestre landsrets 16. afdeling (dommerne annette dellgren, karen
foldager og kristina skovbo hauerslev (kst.)) i ankesag
v.l. b–0895–16
danmarks lærerforening som mandatar for a
(advokat søren kjær jensen, københavn)
mod
erstatningsnævnet
(kammeradvokaten v/advokat sanne h. christensen, københavn)
retten i holstebro har den 8. juni 2016 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 3-621/2015).
påstande
for landsretten har appellanten, danmarks lærerforening som mandatar for a, gentaget sin
subsidiære påstand for byretten.
indstævnte, erstatningsnævnet, har påstået dommen stadfæstet.
forklaringer
a, c og d har afgivet supplerende forklaring for landsretten.
a har supplerende forklaret, at der var 6-7 afdelingsledere på skolen. der er 50-60 anbragte
unge på x. der er en del anbragte, der kan gå i almindelige skoler. x skole er derfor
forbeholdt de anbragte unge, der ikke kan rummes i det almindelige skolesystem, og det er
hensigten, at de unge, der går på x skole, skal forberedes til at kunne gå på almindelige
                                                - 2 -
skoler. det er kommunerne, der anbringer de unge. det er også kommunen, der visiterer de
unge til skolen og løbende evaluerer, om de skal fortsætte der. det er normalt de unges
adfærd, der er afgørende for, at de visiteres til at gå på skolen. hun var normalt ikke
involveret i konflikterne med de unge, da hun ikke underviste. det var normalt den voksne på
skolen, der havde en konflikt med en elev, som selv tog sig af det med den pågældende. da
hun ikke kunne trække vejret, da b tog halsgreb på hende, tænkte hun et par sekunder, at hun
ville dø, men hun tænkte ikke, at b var ude på at slå hende ihjel. det var de 5-6
afdelingsledere og ledelsen, der forud for episoden havde drøftet den nye politik med hensyn
til konflikter. hun var ikke enig i de ændringer, der blev dikteret. alle de anbragte børn har
særlige vanskeligheder, og i de huse, hvor de unge bor, er der flere ressourcer til at tage sig af
de unge, der bliver sendt hjem fra skolen. det ville have været helt uforeneligt med det
pædagogiske arbejde med b, hvis hun selv havde anmeldt voldsforholdet. hendes kolleger og
medarbejdere ville også have undret sig og ikke kunnet forstå det. de øvrige elever ville også
have været påvirket af det og have mistet tillid til hende, hvis hun selv havde anmeldt det. b
havde vist gået på skolen i ca. 1 år, da episoden fandt sted. han kom fra en plejefamilie, hvor
han var blevet anbragt meget tidligt, bl.a. på grund af tillidsproblemer. han var tidligt blevet
udadreagerende. det var blevet meget svært for plejefamilien at rumme ham, da han kom i
puberteten, hvorfor han endte i en anbringelse på x. den anerkendende pædagogik indebar, at
de for eksempel ikke havde et lukket lærerværelse, og at der var megen kontakt mellem de
enkelte elever og alle de ansatte, uanset om de underviste. b havde store adfærdsproblemer,
og der var ingen tvivl om, at han havde oplevet rigtig mange svigt fra voksne. da episoden
var overstået, blev hun hurtigt optaget af at finde skemaet, der skulle anvendes til at redegøre
for magtanvendelsen. alle skulle høres, men en skulle starte, og det gjorde hun så. hun var
således den første, der udfyldte skemaet, og hun har ikke fået forelagt, hvad andre har skrevet
i skemaet. hun har overhovedet ikke på noget tidspunkt tænkt, at hun skulle anmelde
forholdet til politiet. hun vidste ikke, at hun skulle anmelde det, og kendte ikke til
erstatningsnævnets eksistens. efter det kendskab hun har nu, ville hun i dag nærmere have
beskrevet de helt særlige hensyn til b, der talte imod at anmelde forholdet. det, der var
særligt bekymrende ved episoden, var, hvilken betydning magtanvendelsen ville have for b.
hun fulgte ikke op på, om x skole anmeldte forholdet. hun regnende umiddelbart med at
komme tilbage til skolen, men kom det ikke.
c har supplerende forklaret, at de anbragte unge, der går på skolen, ikke matcher folkeskolens
                                                - 3 -
tilbud på grund af adfærd. det bliver løbende evalueret, om de anbragte skal forblive på
skolen. b er ikke længere på x. han havde rigtig meget temperament, var meget truende og i
forsvar. hans problemer var så store, at han ikke længere kunne rummes af den plejefamilie,
han havde været anbragt hos. b mødte altid voksne med mistillid, da han havde været udsat
for mange svigt. b havde svært ved at gå i skole, men han var arbejdet op fra nedsat til fuld
skema, da episoden fandt sted. det var rigtig svært for b, at voksne satte krav til ham. det er
en generel politik, at de ikke anmelder de unge til politiet. det ville have været et selvstændigt
problem at anmelde b til politiet, da han havde de udfordringer, som han havde. der havde
ikke været lignende situationer med b. b er flyttet for halvandet år siden.
lovgivningsmæssigt skal der udfyldes et magtanmeldelsesskema, når der har været en
magtanvendelse.
d har supplerende forklaret, at hun blev orienteret om de ændrede retningslinjer om, at
eleverne i konfliktsituationer ikke længere skulle sendes hjem. de skulle tage konflikterne på
skolen. hun husker ikke, at de på skolen have talt om dette, før de ændrede retningslinjer blev
meldt ud. det var voldsomt, at episoden eskalerede så meget. det havde hun ikke set tidligere.
a have ondt og var rigtig ked af det, da hun var påvirket af magtanvendelsen over for b.
procedure
danmarks lærerforening som mandatar for a har for landsretten frafaldet sin principale
påstand for byretten. landsretten har under hovedforhandlingen af ankesagen ikke tilladt
danmarks lærerforening at fremsætte nye anbringender. parterne har herefter i det væsentlige
gentaget deres anbringender for byretten vedrørende danmarks lærerforenings subsidiære
påstand for byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten er enig i byrettens resultat og begrundelsen herfor. det, der er forklaret for
landsretten, kan ikke føre til et andet resultat. landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal danmarks lærerforening som
mandatar for a betale sagsomkostninger for landsretten til erstatningsnævnet med 50.000 kr.
                                               - 4 -
til udgifter til advokatbistand.
beløbet til udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da erstatningsnævnet ikke er
momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske
værdi og dens omfang.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
danmarks lærerforening som mandatar for a skal betale sagens omkostninger for landsretten
til erstatningsnævnet med 50.000 kr.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
