retten i holstebro
deldom
afsagt den 15. juli 2016 i sag nr. bs 6-153/2016:
a
ved mandatar 3f fagligt fælles forbund
7673 harboøre
mod
maja lyng aps
7680 thyborøn
sagens baggrund og parternes påstande
sagsøgeren, 3f fagligt fælles forbund som mandatar for a, harboøre, har under denne sag,
som er anlagt den 7. marts 2016 overfor sagsøgte, maja lyngs aps, thyborøn, nedlagt
følgende påstande:
1.   sagsøgte tilpligtes at anerkende at være erstatningsansvarlig for det tab, sagsøger har lidt
     som følge af den skade, han pådrog sig den 20. april 2014 om bord på "l248" og
2.   sagsøgte tilpligtes at betale 73.500 kr. med procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
retten har tidligere bestemt, at sagen foreløbig er begrænset efter retsplejelovens § 253 til
alene at angå spørgsmålet om sagsøgtes erstatningsansvar i anledning af den ulykke, som
sagsøgeren var udsat for, samt til spørgsmål om betaling af svie og smerte.
sagsfremstilling
der er under sagen fremlagt en anmeldelsesrapport af 23. april 2014 fra midt- og vestjyllands
politi, hvor sagens genstand er beskrevet således:
       "...
       besætningsmedlem på fiskekutter/rejebomtrawler, l248 maja lyng, fik højre
       hånd/fingre i klemme mellem tov og formentlig jernklame ved forkant af styrehuset i
       bagbord (venstre side). hånd og flere fingre beskadiget. fingre næsten afrevet. den ene
       side af jernklampen brækket af ved påsvejsningen på styrehussiden.
       ..."
det hedder endvidere følgende i rapporten:
       "...
       gerningsstedet er på en ca. 17 m lang stål fiskekutter, rejebomtrawler, der er udstyret
       med 2 udliggerbomme - en i hver side og 2 trawlbomme fastgjort til fiskeredskaber -
       ligeledes en i hver side.
       dækket er indrettet med div. anordninger til håndtering af rejer. der er
       sorteringsmaskine, kogekar med skorsten / røgrør og div. pavner / beholdere.
                                               - 2 -
      ulykken skete med stor sandsynlighed på dækket i bagbord side mellem styrehuset og
      lønningen ved forkanten af styrehuset, hvor der er svejset/monteret en jern-klampe med
      2 vinger på styrehusets side i en højde på godt en meter over dækket. klampen er
      beregnet til fastgørelse af et hejsetov, der er forbundet til et spil via en taljeblok i toppen
      af kutterens forreste mast (der er en i hver side). anførte tov bliver løsnet og tilkobles
      en tov, der er forbundet til trawlets pose (enden af trawlet, hvor fisken samles), når der
      trækkes/hejses fisk indenbords.
      i begge anførte tovender er der splejset en kovs, således at tovene hurtigt kan tilkobles
      hinanden.
      ...
      undersøgelsen viste, at jernklampens forreste vinge var afrevet ved svejsningen.
      umiddelbart foran anførte er kogekarret placeret. skorstenen over kogekarret var bulet,
      svarende til formen af den afrevne klampevinge.
      klampevingen blev fundet på dækket af de øvrige besætningsmedlemmer.
      ..."
sagsøgeren har til politirapport forklaret, at han ikke
      "...
      kunne erindre/huske om han fik hånden i klemme mellem klampen og tovet, eller det
      var den afbrækkede klamp-enden eller kovsen på tovet der ramte ham på hånden, eller
      det var en kombination af det anførte eller noget helt tredje.
      ..."
politiet sluttede sagen vedrørende arbejdsuheldet, efter at søfartsstyrelsen i et brev af 24.
november 2014 ikke havde fundet anledning til at indstille til tiltale.
i en synsrapport af 24. april 2014 udarbejdet af søfartsstyrelsen hedder det blandt andet:
      "...
      der er udarbejdet risikovurdering for arbejde ombord.
      under arbejdet med at bjerge frelser knækkede klamp, det er uvist om det var klamp
      eller tovværk, som ramte tilskadekommen inden i hånden.
      udstyr som anvendes til bjergning af frelser opfylder betingelser vedrørende dette
      arbejde.
      det er oplyst at risikovurdering revurderes skiftelig instruks vedrørende bjergning af
      frelser udarbejdes. i samråd fiskeriets arbejdsmiljøråd.
      ved synet blev der ikke konstateret fejl og mangler på de synede områder. skibets
      certifikater er konstateret gyldige.
      ..."
det er oplyst, at der efter arbejdsulykken i begge sider af skibet er opsat kamera, således at
skibsføreren i styrehuset kan se arbejdsområdet, hvor ulykken skete.
                                                - 3 -
arbejdsskadestyrelsen har den 18. september 2015 anerkendt ulykken som en arbejdsskade.
det hedder i brevet fra arbejdsskadestyrelsen:
       "...
       arbejdsskadestyrelsen kan anerkende en ulykke som en arbejdsskade, hvis skaden er
       forårsaget af dit arbejde eller de forhold de foregår under.
       ulykken den 23. april 214 er en arbejdsskade.
       vi vurderer, at skaden i form af knusningslæsion af ulnarsiden af højre hånd, som har
       medført amputation af 4. og 5. finger er forårsaget af, at du i forbindelse med dit arbejde
       på en fiskeutter fik din højre hånd i klemme.
       vi har lagt vægt på, at du ifølge anmeldelsen af arbejdsulykken fik din hånd i klemme,
       da en klampe fastmonteret styrhuset på fiskekutteren blev revet af og ramte din hånd.
       vi har yderligere lagt vægt på, at der er tale om en strukturel forandring i din hånd. du
       er dermed omfattet af personskadesbegrebet, hvorfor vi kan anerkende din
       knusningslæsion og amputation af højre 4. og 5. finger som en arbejdsskade.
       ..."
parts- og vidneforklaringer
a har forklaret, at han har arbejdet ved fiskeriet i en 34-36 år. han har herunder arbejdet med
fiskeri med bundtrawl i 15-20 år. sagsøgeren sad i kabyssen og drak kaffe, da han blev kaldt
på dækket på grund af en grundstødning. han var godt klar over, at der var sket en
grundstødning. b, som var skibsfører, råbte til ham, at de skulle have rejetrawlet hejst op. han
havde indtryk af, at de skulle skynde sig. det var således vigtigt, at skruen ikke fik fat i
trawlet. sagsøgeren gik over i bagbordssiden, hvor han skulle løsne indhalerlinen fra den
klampe, som var monteret på siden af styrehuset. b stod i styrehuset og kunne ikke se
sagsøger. han er i dag ikke i stand til præcist at forklare, hvordan ulykken skete. han er
imidlertid ret sikker på, at han skulle have viklet tovværket af den pågældende klampe, hvor
tovværket sad som et ottetal. han fik måske ikke tovet gjort helt fri af klampen, inden b
begyndte at hive i indhalerlinen. sagsøgeren blev i hvert fald ramt af enten den venstre vinge
på klampen eller af det hugled, som var monteret på indhalerlinen. på en eller anden måde
nåede han således ikke at blive færdig med hugleddet, som skal flyttes fra klampen og
fastgøres til det andet hugled, som sidder på den line, der er fastgjort til tovet. normalt er det
sådan, at b hiver trawlet op, når sagsøger er gået op i stævnen, hvor b kan se sagsøger. det er
rigtigt, at det ved siden af jernklampen er monteret et nødstop, men sagsøger nåede naturligvis
ikke at aktivere det pågældende nødstop. da han i første omgang blev afhørt af politiet, var
han fortsat smertelindret i form af morfin. det er ikke unormalt, at man som rejefisker er ude
for en grundstødning.
b har forklaret, at han har fisket siden 1986. vidnet er i dag ejer af maja lyng, hvor han
fanger enten rejer eller rødspætter. når trawlet normalt skal hives op, bliver udliggerbomene
trukket ind til siden. for at få trawlet op af vandet, skal en line fastgøres til en anden line, som
er påmonteret trawlet. den pågældende indhalerline skal løsnes fra klampen, hvilket var
sagsøgerens opgave. når indhalerlinen er løsnet, og vidnet kan se sagsøgeren i stævnen,
aktiverer vidnet indhalerlinen. normalt vil indhalerlinen efter fastgøring til den anden line
også ryge op i luften.
                                                - 4 -
vidnet har endvidere forklaret, at han ikke så uheldet eller selve årsagen til uheldet. han har
imidlertid en teori om, at de to hugled var sat sammen, da uheldet skete. uheldet er formentlig
sket, fordi tovet ikke har været helt frigjort omkring klampen. ledhugget i trawlenden var
således efter uheldet forsvundet, hvilket tyder på, at de 2 hugled var sat sammen. situationen
var konkret ikke helt normal, fordi tovet på grund af grundstødningen var slækket, da vidnet
begyndte at hive trawlet op.
vidnet har endelig forklaret, at han aldrig har set a sætte ledhugget fast på jernklampen. det
gør man normalt ikke, når man fanger rejer, kun ved rødspættefangst. det er ikke
usædvanligt, at der under rejefiskeri sker en grundstødning på en revle. når man ikke kan
komme fri ved at fortsætte hen over revlen, skal trawlet naturligvis op af vandet, inden man
slår bak. inden trawlet kommer op af vandet, vil trawlet naturligvis bevæge sig nærmere mod
skibet, men han mener ikke, at der på nogen måde konkret var tale om en faresituation. han
mener, at han hørte jernklampen ramme skorstenen. umiddelbart herefter kom a løbende og
satte sig ned. vidnet måtte herefter selv få trawlet op, nu uden hugled. indhalerlinen og
trawllinen blev blot bundet sammen. vidnet kunne konstatere, at linen ud til trawlet ikke
længere var forsynet med et hugled. han spurgte a, hvad der var sket, men dette kunne a
ikke forklare nærmere. politiet stod og ventede på dem, da de kom i havn. både
havarikommissionen og søfartsstyrelsen foretog en inspektion af skibet. det er rigtigt, at han
efter uheldet har fået opsat nogle kameraer, således at han på en skærm i styrehuset kan følge
med i, hvad der sker på begge sider af dækket mellem lønningen og styrehuset. vidnet kan
således i dag se, om der står en person ved klampen, når han påbegynder indhaling.
parternes synspunkter
sagsøgeren har i sit påstandsdokument gjort følgende gældende:
       "...
       det bestrides ikke, at sagsøger havde et godt kendskab til kutteren samt var bevidst om
       hvilke rutiner der gjaldt.
       skibsføreren begik derimod en eklatant fejl, hvilket forårsagede, at sagsøger blev
       alvorligt invalideret. sagsøger er uden skyld i ulykken.
       omstændighederne omkring arbejdsulykken står klart, idet det kan lægges til grund, at
       skibsføreren begyndte at hive uden at have sikret sig at sagsøger var af vejen.
       skibsføreren begyndte at hive indhalerlinen ind, men havde ikke sikret sig, at der var
       visuel kontakt med sagsøger og der var heller ikke varskoet. skibsføreren kan ikke have
       konstateret, at indhalerlinen hang løst, før efter klampen var knækket, da dette skete
       som følge af trækket fra spillet.
       skibsføreren kunne have fået visuel kontakt med sagsøger, hvis han havde ønsket dette.
       det fremgår af anmeldelse af arbejdsulykken til arbejdsskadestyrelsen, der er udfyldt af
       sagsøgte, at ”tilskadekomne arbejdede på dækket, da en klamp fastmonteret på styrhuset
       blev revet af. klampen rammer tilskadekomnes højre hånd og knuser fingrene og del af
       hånd”.
                                         - 5 -
denne anmeldelse er udfyldt af sagsøgte, hvorfor dette må lægges til grund som
værende årsagen til ulykken.
det som sagsøger måtte have oplyst til politiet, jf. bilag a, kan ikke tillægges særlig
betydning. det bemærkes, at afhøringen er meget kortfattet og er umiddelbart efter
ulykken, hvor sagsøger var kommet alvorligt til skade.
det forhold, at søfartsstyrelsen ikke fandt anledning til kritik skal ikke tillægges nogen
betydning, idet, jf. rapporten, bilag b, hvoraf det fremgår, at rapporten afspejlede
skibets nuværende tilstand på de synede områder.
det fremgår af politirapportens side 2, jf. afhøringen af b (skibsføreren), at ” da wiren
og var trukket ind, og bommen var over vandet, skulle trawlen tømmes for fisk, før du
kunne begynde at bakke kutteren fri fra grundstødningen. under arbejdet med at koble
trawlens tov til fiskeposen og hejsetovet på kutteren eller umiddelbart før/efter skete
uheldet”. 3
arbejdsulykken skete formentlig fordi, at skibsføreren, fordi der var grundstødning,
ville undgå, at fiskeposen flød ind i skruen, hvorfor skibsføreren havde travlt med, at få
halet ind, og han afventede derfor ikke på signal fra sagsøger eller sikrede sig, at
sagsøger havde fået frigjort indhalerlinen fra klampen og fastgjort denne igen, og
sagsøger var af vejen.
det forhold, at der var et nødstop på skibet har ingen betydning, idet sagsøger ikke
nåede at reagere, da det gik meget stærkt.
det gøres i den forbindelse gældende, at sagsøgte er erstatningsansvarlig overfor a i
anledning af skaden.
skibsføreren udviste ikke den nødvendige agtpågivenhed, men ud fra en culpa
betragtning handlede derimod særdeles uagtsomt ved ikke at træffe de nødvendige
forholdsregler inden han begyndte at hive fiskeposen ind.
det pågældende arbejde var ikke blevet udført sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, jf.
normen i bekendtgørelse og meddelelser fra søfartsstyrelsen a, afsnit a.
der blev ikke ført et effektivt tilsyn med arbejdets udførelse. der blev ikke givet
instruktion om de faremomenter, der var forbundet med arbejdets udførelse.
sagsøgte hæfter efter, jf. sølovens § 151, for skade, der er forårsaget ved fejl eller
forsømmelse i tjenesten af skibsfører og mandskab eller andre, der udfører arbejde i
skibets tjeneste.
det fremgår af bekendtgørelse af lov om sikkerhed til søs § 10, at skibsføreren skal
sørge for, at skibet er i sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarlig stand, og at arbejdet
kan tilrettelægges således, at det kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt
forsvarligt.
                                               - 6 -
     det fremgår endvidere af § 11, at den, der leder arbejdet om bord, skal sørge for, at de
     ansatte er til strækkeligt beskyttet mod ulykkestilfælde og sundhedsfarlig påvirkning og
     skal ved instruktion og tilsyn sikre, at arbejdet udføres på forsvarlig måde under hensyn
     til ulykkes- og sundhedsrisikoen.
     ulykken kunne og burde have været undgået, hvis skibsføreren enten havde
     kommunikeret med sagsøger eller haft visuel kontakt med sagsøger, inden han betjente
     spillet, hvorfor arbejdet ikke var tilrettelagt sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt
     forsvarligt.
     sagsøger, ansvar forudsat, er pligtigt at udrede godtgørelse for svie og smerte, hvis
     størrelse er ubestridt, ..
     ..."
sagsøgte har i sit påstandsdokument gjort følgende gældende:
     "...
     sagsøgte imødegår sagsøgers anbringender og det bestrides at sagsøgte eller nogen for
     hvem sagsøgte hæfter har handlet ansvarspådragende.
     bevisbyrden for at sagsøgte har handlet ansvarspådragende, påhviler sagsøger. sagsøgte
     bestrider at sagsøger alene ved sin egen forklaring, har ført et tilstrækkeligt bevis.
     sagsøgte bestrider det som udokumenteret at hændelsesforløbet er som forklaret af
     sagsøger. det bemærkes i den forbindelse at der ikke er nogen vidner til selve
     hændelsen.
     det gøres gældende at årsagen til uheldet ikke ligger fast.
     ved vurderingen af om sagsøgte har tilsidesat sine forpligtelser som arbejdsgiver skal
     det tages i betragtning at sagsøger har 35 års erfaring som fisker og i mange år har været
     ansat på sagsøgtes kutter. sagsøger kender derfor kutteren indgående samt hvilke rutiner
     der gælder.
     umiddelbart forud for uheldet var kutteren i færd med at trække bomme og trawlet op
     af vandet. uheldet er sket umiddelbart i forbindelse med at fiskeposen skulle tømmes.
     det bestrides at sagsøgte har påbegyndt trækket i indhalerlinen, uden at denne var løsnet
     fra klampen. signalet til at påbegynde trækket er netop, at linen hænger løst, hvilket
     ikke kan lade sig gøre uden at sagsøger har løsnet den.
     det bestrides endvidere, at sagsøgte skulle afvente et signal fra sagsøger eller at synlig
     kontakt mellem b og sagsøger havde gjort nogen forskel.
     grundstødningen på en revle har endvidere ikke haft nogen indflydelse på proceduren
     med at trække fiskeposen ind, og der var således hverken travlt med at få gjort dette
     eller nogen risiko for at fiskeposen skulle flyde ind i skibets skrue.
     det gøres gældende, at sagsøgtes kutter er indrettet fuldt ud forsvarligt, herunder med
     en nødstopsfunktion som sagsøger med lethed kunne have anvendt, hvis det var
                                                - 7 -
       påkrævet. søfartsstyrelsen, som var på kutteren og afholdt syn, konstaterede således
       ikke fejl eller mangler på denne, ligesom heller ikke søfartsstyrelsen har kunne angive
       en årsag til uheldet.
       det gøres gældende, at sagsøgte har iagttaget samtlige forpligtelser som arbejdsgiver.
       samlet set bestrides det at der er ført noget bevis for årsagen til uheldet. uheldet må på
       den baggrund betegnes som hændeligt. af samme grund bestrides det at der på nogen
       måde er handlet ansvarspådragende.
       ..."
rettens begrundelse og afgørelse
det lægges til grund, at fiskeskipper b beordrede sagsøgeren på dækket, da rejetrawlet skulle
bjerges, efter at fiskefartøjet var gået på grund. sagsøgeren, der havde mange års erfaring med
fiskeri, løsnede indhalerlinen, som skulle fastgøres til en line, der var monteret på selve
trawlet. i hver ende af de 2 liner var der fastgjort et såkaldt hugled, og disse hugled skulle
forbindes med hinanden. det er ikke ganske klarlagt, hvordan uheldet præcist skete, men på
en eller anden måde var indhalerlinen ikke frigjort fra den jernklampe, som var monteret på
ydersiden af styrehuset, inden fiskerskipperen i styrehuset begyndte at hive i indhalerlinen. et
hugled må antages at have revet den ene vinge af jernklampen af, og sagsøgeren blev med stor
kraft ramt på højre hånd af enten hugleddet eller af vingen fra jernklampen.
retten finder, at fiskeskipper b burde have afventet et klartegn fra sagsøgeren, eller at
sagsøgeren var af vejen, inden han begyndte at hive i indhalerlinen.
under disse omstændigheder må uheldet skyldes, at arbejdet ikke var tilrettelagt
sikkerhedsmæssigt fuldt ud forsvarligt, og retten finder derfor, at fiskeskipper b har handlet
ansvarspådragende over for sagsøgeren, selvom sagsøgeren på uheldstidspunktet havde fisket
i mange år.
da der ikke er rejst indsigelse imod kravet om svie og smerte i størrelsesmæssig henseende,
afsiges der deldom som nedenfor anført.
retten vil tage stilling til spørgsmålet om sagsomkostninger i forbindelse med sagens
afslutning.
thi kendes for ret:
sagsøgte, maja lyng aps, thyborøn, tilpligtes at anerkende at være
erstatningsansvarlig for det tab, sagsøger, a, har lidt som
følge af den skade, han pådrog sig den 20. april 2014 om bord på "l248",
og sagsøgte tilpligtes inden 14 dage til sagsøgeren at betale 73.500 kr. med
 procesrente fra sagens anlæg den 7. marts 2016, til betaling sker.
