- evh
                                        udskrift
                                             af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 23. maj 2017
v-81-14
                                   roof it aps
                                   (advokat jakob s. johnsen)
                                   mod
                                   dafa a/s
                                   (advokat kristian storgaard)
sagens baggrund og parternes påstande
sagen er anlagt den 25. marts 2014 ved retten i århus og henvist til behandling ved sø- og
handelsretten den 11. november 2014. sagen angår, om dafa a/s ved sin produktion, mar-
kedsføring og salg af sin nyeste undertagsstrammer til udspænding af undertage, lanceret i
februar 2014, krænker roof it aps’ eventuelle rettigheder efter brugsmodelloven og mar-
kedsføringsloven til en undertagsstrammer lanceret i 2010.
                                             -2-
roof it aps har nedlagt følgende påstande:
    påstand 1:
    principalt:
    sagsøgte forbydes enhver form for fremstilling, salg, markedsføring eller erhvervs-
    mæssig anvendelse af undertagsstrammeren som vist på bilag 12 (forbundet og leveret
    i stang) og undertagsstrammeren som vist på bilag 33 (leveret i løs vægt i pose) med
    ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer 620024479 og tun-nummer 1694253.
    subsidiært:
    såfremt retten ikke mener at der er grundlag for at nedlægge forbud mod begge under-
    tagsstrammere som anført i den principale påstand nedlægges følgende subsidiære på-
    stand:
    sagsøgte forbydes enhver form for fremstilling, salg, markedsføring eller erhvervs-
    mæssig anvendelse af undertagsstrammeren som vist på bilag 12 (forbundet og leveret
    i stang) eller undertagsstrammeren som vist på vist på bilag 33 (leveret i løs vægt i po-
    se), begge med ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer 620024479 og tun-
    nummer 1694253.
    påstand 2:
    principalt:
    sagsøgte tilpligtes at tilbagekalde enhver undertagsstrammer som vist på bilag 12 (for-
    bundet og leveret i stang) og enhver undertagsstrammer som vist på bilag 33 (leveret i
    løs vægt i pose) med ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer 620024479 og
    tun-nummer 1694253, der på nuværende tidspunkt er solgt, og som ikke er bragt i
    anvendelse i et byggeri.
                                            -3-
subsidiært:
sagsøgte tilpligtes at tilbagekalde enhver undertagsstrammer som vist på bilag 12 (for-
bundet og leveret i stang) eller enhver undertagsstrammer som vist på bilag 33 (leveret
i løs vægt i pose), begge med ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer 620024479
og tun-nummer 1694253.
påstand 3:
principalt:
sagsøgte tilpligtes at tilintetgøre restlageret af undertagsstrammeren som vist på bilag
12 (forbundet og leveret i stang) og restlageret af undertagsstrammeren som vist på
bilag 33 (leveret i løs vægt i pose) med ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer
620024479 og tun-nummer 1694253, og enhver form for emballage og
markedsføringsmateriale, uanset medie, vedrørende disse produkter.
subsidiært:
sagsøgte tilpligtes at tilintetgøre restlageret af undertagsstrammeren som vist på bilag
12 (forbundet og leveret i stang) eller restlageret af undertagsstrammeren som vist på
bilag 33 (leveret i løs vægt i pose), begge med ean-nummer 5705636409542, dafa-
nummer 620024479 og tun-nummer 1694253, og enhver form for emballage og
markedsføringsmateriale, uanset medie, vedrørende dette produkt.
påstand 4:
sagsøgte tilpligtes at offentliggøre den af sø- og handelsretten under sagsnr. v-81-14
afsagte dom i sin helhed eller i uddrag efter rettens nærmere bestemmelse.
påstand 5:
sagsøgte tilpligtes at anerkende, at denne ved at fremstille, sælge, markedsføre og/eller
erhvervsmæssigt at anvende undertagsstrammeren som vist på bilag 12 (forbundet og
leveret i stang) med ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer 620024479 og tun-
                                              -4-
      nummer 1694253 har krænket sagsøgerens rettigheder efter brugsmodelloven og/eller
      markedsføringsloven §§ 1 og/eller 19.
dafa a/s har nedlagt påstand om frifindelse overfor roof it aps’ påstande 1-4. overfor
roof it aps’ påstand 5 har dafa a/s principalt påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
dafa a/s har herudover nedlagt følgende selvstændige påstande:
      påstand a: dansk brugsmodel dk 2014 00038 y3 er ugyldig.
      påstand b: dansk brugsmodel dk 2014 00042 y4 er ugyldig.
roof it har over for de af dafa nedlagte selvstændige påstande a og b påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
parterne og deres produkter
roof it aps (roof it) er en mindre virksomhed med indehaver jon floris som selskabets
eneste ansatte. virksomheden markedsfører og sælger den i sagen omhandlede undertags-
strammer som sit eneste produkt. selskabet blev stiftet i marts 2010 i forbindelsen med ud-
viklingen af undertagsstrammeren.
dafa a/s (dafa) er en familieejet dansk virksomhed, der producerer plast- og skumpro-
dukter både til industrien og til byggebranchen. dafa udbyder bl.a. en produktserie under
navnet airvent system, som bl.a. indeholder en række undertagsfolier og tilbehør hertil, her-
under en undertagsstrammer.
undertagsstrammere monteres til taglægterne for at opstramme et fleksibelt undertag, hvor
et sådan er anvendt i tagkonstruktionen. roof its undertagsstrammer har følgende ud-
formning:
                                             -5-
der er fremlagt en lang række tegninger udført både i hånden og på computer til illustration
af udviklingsprocessen for roof its undertagsstrammer, samt til dokumentation af, hvor-
når i udviklingsprocessen produktets endelige mål blev fastlagt, herunder blandt andet et
udkast til patentansøgning dateret den 24. marts 2010 samt en tegning dateret 16. marts 2010
udført af lars q thygesen med mål, der svarer til det endelige produkts mål.
                                                -6-
roof it tog i foråret 2010 kontakt til først bramming plast industri og senere dafa med
henblik på at indhente tilbud på produktion af sin undertagsstrammer.
den 1. juni 2010 modtog roof it et tilbud fra dafa på produktion af undertagsstramme-
ren, der kunne udføres enten med målene 135x80x40 mm eller 135x80x50 mm, begge i poly-
ethylenskum.
den 14. juni 2010 modtog roof it et tilbud fra bramming plast industri på produktion af
undertagsstrammeren med målene 140x80x40 mm udført i neopolen skum. det fremgår af
tilbuddet, at undertagsstrammerne skulle leveres i stænger med 25 stk.
roof it og dafa havde yderligere korrespondance om produktets udformning, indtil den
endelige produktionstegning med målene 130x85x40 mm og en åbning på 65 mm i u-profilet
blev fremsendt til roof it den 22. juni 2010.
dafa begyndte herefter produktion af undertagsstrammeren for roof it. roof its un-
dertagsstrammer leveres sammenhængende i ark med 34 stk. og blev solgt første gang i au-
gust 2010.
dafa har i mange år selv produceret og solgt en rund undertagsstrammer fremstillet i cel-
legummi. denne undertagsstrammer monteres til taglægten ved brug af plastikstrips. dafa
sælger denne undertagsstrammer i tre forskellige størrelser, som passer til afstandslister,
som er henholdsvis 19, 25 eller 32 mm høje.
denne undertagsstrammer ser således ud:
                                               -7-
af en revisorerklæring dateret 7. februar 2017 udarbejdet på foranledning af dafa fremgår,
at dafas salg af den runde undertagsstrammer, som passer til henholdsvis en 25 mm af-
standsliste og en 32 mm afstandsliste udgjorde henholdsvis 298.500 og 176.000 stk. i 2012,
henholdsvis 257.100 og 160.800 stk. i 2013, henholdsvis 293.700 og 160.200 stk. i 2014, hen-
holdsvis 206.500 og 158.600 stk. i 2015 og henholdsvis 183.200 og 163.700 stk. i 2016.
dafas nye undertagsstrammer har følgende udformning:
der er fremlagt en række produkttegninger mv. udført af dafa dateret i perioden 16. au-
gust 2013 til 19. december 2013 med henblik på at dokumentere udviklingen af dafas nye
undertagsstrammer.
undertagsstrammeren blev præsenteret 1. gang på en byggerimesse i fredericia i februar
2014 under navnet ”den blå elefant”. af et produktblad fra februar 2014 (bilag 12) fremgår, at
dafas nye undertagsstrammere blev leveret i stænger af 14 stk. af et senere produktblad
fra december 2015 (bilag 33) fremgår, at undertagsstrammerne leveres i kasser med 104 stk.,
og at der medfølger en pose, som man kan tage på ryggen, som kan rumme 52 undertags-
strammere. det er oplyst, at man gik over til denne løsning i sommeren 2015.
                                                   -8-
af en revisorerklæring af 12. august 2016 udarbejdet på foranledning af dafa fremgår, at
dafa i perioden 1. januar til 31. december 2014 har solgt 178.752 af den nye undertags-
strammer leveret i stænger med en omsætning på 286.285 kr., i perioden 1. januar til 8. juni
2015 har solgt 101.472 stk. leveret løst i kasser med en omsætning på 168.685 kr., i perioden 9.
juni 2015 til 31. december 2015 har solgt 166.608 stk. leveret i poser med en omsætning på
317.330 kr. og i perioden 1. januar til 31. juli 2016 har solgt 160.680 stk. ligeledes leveret i po-
ser med en omsætning på 328.830 kr.
roof its brugsmodeller
roof it indgav den 24. februar 2014 en ansøgning til patent- og varemærkestyrelsen om
registrering af sin undertagsstrammer som brugsmodel (ba 2014 00038 u1). ansøgningen
blev indgivet som en forgrening fra roof its europæiske patentansøgning nr. 10850147.9
med prioritet fra den tidligere danske patentansøgning pa 2010 00262 indleveret den 30.
marts 2010. ansøgningen blev imødekommet den 9. maj 2014 uden prøvning, og brugsmo-
dellen blev registreret under br 2014 00038 y3. af brugsmodelskriftet fremgår følgende
brugsmodelkrav:
                                            -9-
den 4. marts 2014 indleverede roof it endnu en brugsmodelansøgning (ba 2014 00042 u1)
til patent- og varemærkestyrelsen med anmodning om prøvning. denne ansøgning er også
en forgrening fra den europæiske patentansøgning nr. 10850147.9. ansøgningen havde der-
                                           - 10 -
med samme indhold, herunder samme brugsmodelkrav, som den tidligere indgivne ansøg-
ning.
i forbindelse med behandlingen af brugsmodelansøgning ba 2014 00042 u1 skrev patent- og
varemærkestyrelsen den 28. maj 2014 til roof its fuldmægtig bl.a., at indholdet af krav 1
og 5 var kendt fra dansk brugsmodel dk 1998 00296 u3, og at indholdet af disse krav derfor
ikke kunne registreres som brugsmodel. som følge heraf blev indholdet af krav 1 ændret.
den 29. august 2014 fremsatte dafa indsigelse mod, at brugsmodellen blev registreret. efter
yderligere indlæg fra roof it og dafa besluttede patent- og varemærkestyrelsen den 28.
november 2014 at imødekomme ansøgningen med ændringer, og brugsmodellen blev regi-
streret under br 2014 00042 y4. af brugsmodelskriftet fremgår:
 - 11 - - 12 - - 13 - - 14 - - 15 - - 16 - - 17 - - 18 - - 19 -                                                - 20 -
kendt teknik
fra dansk brugsmodelskrift dk 1998 00296 u3 kendes en undertagsstrammer med form som
et u-profil. af brugsmodelskriftet fremgår, at undertagsstrammeren placeres mellem under-
taget og lægten, således at u-profilet slutter om lægten, og den anden ende presser mod un-
dertaget. af udførelseseksemplet fremgår, at elementet kan være kubisk og kan være frem-
stillet af forskellige materialer, med mål på længde 25 – 1000 mm, bredde 25 – 200 mm, højde
15-120 mm, og fastholdes til lægten ved en not, fals eller anden befæstelsesanordning. den
foretrukne udførelse er fremstillet af polystyren og måler 100 mm i længden, 100 mm i bred-
den, 60 mm i højden og er udført med en fals på 18 x 56 mm.
roof it har til illustration af, hvad der fandtes på markedet for undertagsstrammere på
prioritetstidspunktet foruden dafas runde undertagsstrammer, fremlagt et eksempel på en
undertagsstrammer fra icopal, som ser således ud:
dafa har endvidere fremlagt et eksempel på en svensk undertagsstrammer udført i et
skummateriale. der er dog enighed om, at denne først er kommet på markedet i 2011.
som dokumentation for, hvad der var kendt teknik inden for skumemner i ark, har dafa
henvist til blandt andet et amerikansk patent, us 291742 fra december 1959, for skosåler ud-
stanset i ark til udprikning, uddrag fra en produktbrochure fra dafa fra april 1990 vedrø-
rende ribbebånd og -klodser udført i polyethylenskum, en produktionstegning fra dafa af
                                                 - 21 -
6. juli 2009 vedrørende ribbebånd i polyethylen, hvor ribbebåndene er udstanset og sam-
menhængende i ark, samt billeder af det fysiske produkt leveret til ds stålprofil, og billeder
af skumtætningsklodser til tætning af tagplader fra rias, hvor skumtætningsklodserne leve-
res sammenhængende i ark. der er enighed mellem parterne om, at de to sidstnævnte pro-
dukter var på markedet før 2010.
øvrige oplysninger
 parterne har desuden fremlagt markedsføringsmateriale, korrespondance med kunder mv.
blandt andet med henblik på at dokumentere produkternes udseende, måden produkterne
er markedsført på, samt indtrykket af ligheden mellem produkterne i markedet.
syn og skøn
der er til brug for sagen afgivet en skønserklæring af patentagent thomas sundien. skønser-
klæringen er dateret 6. marts 2016 og er efterfulgt af en supplerende skønserklæring af 15.
juni 2016.
af skønserklæringen af 6. marts 2016 fremgår det blandt andet:
”…
                                 sagsøgers skønstema
skønsmanden bedes efter gennemgang af sagens dokumenter, det vil sige stævning, svar-
skrift, replik, duplik, processkrift 1 samt bilag 1-32 og bilag a-ai indkalde sagens parter til
skønsforretning til den efter skønsmandens vurdering fornødne besigtigelse af de i sagen
omhandlede undertagsstrammere og herefter besvare følgende spørgsmål, idet der med
”sagsøgtes undertagsstrammer” i det følgende menes sagsøgtes dafas undertagsstrammer
ean-nummer 5705636409542, dafa-nummer 620024479 og tun-nummer 1694253, idet
skønsmanden ved besvarelsen skal definere de i nedenfor anvendte spørgsmål anvendte
termer i overensstemmelse med brugsmodelkravene m.v. i sagens bilag 24:
                                                    - 22 -
spørgsmål 1:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer er:
1. u-profiler,
2. til opstramning af undertag, der er anbragt under lægter, som bærer et overtag så som et
teglstenstag.
svar delspørgsmål 1:
det kan bekræftes at sagsøgtes undertagsstrammer er et u-profil.
skønsmanden har ved besvarelsen lagt vægt på at bilag 24 ikke indeholder angivelser, der udtrykkeligt
begrænser geometrien strengt til den form der er illustreret i fig. 2.
med betegnelsen ”u-profil” forstås efter skønsmandens opfattelse et emne med en set fra hovedfla-
den/enden u-lignende form, og normalt symmetrisk med en bund og to modstående ben, der afgrænser
en mellemliggende åbning/fals.
selv om sådanne profiler typisk har en ensartet godstykkelse/materialetykkelse når de er af stål, er det-
te efter skønsmandens opfattelse ikke typisk tilfældet for sådanne profiler af andre materialer og bereg-
net til at optage et emne i åbningen/falsen, såsom tætningslister.
svar delspørgsmål 2:
det kan bekræftes at sagsøgtes undertagsstrammer er beregnet til opstramning af et undertag, der er
anbragt under lægter, som bærer et overtag, såsom et teglstenstag, jf. sagens bilag 11 og 12.
spørgsmål 2:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstammer har en åbning med
en bredde, som modsvarer bredden af den lægte, den er indrettet til at blive monteret til.
svar:
                                                     - 23 -
det kan bekræftes, at sagsøgtes undertagsstrammer har en åbning med en bredde, som modsvarer
bredden af den lægte, den er indrettet til at blive monteret til, jf. også bilag 12.
spørgsmål 3:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer har en dybde, der er
mellem 5 og 100 mm, fortrinsvis mellem 20 og 50 mm.
den besigtigede undertagsstrammer er vist nedenfor, med en del af den ovennævnte halve stang:
på billedet er af skønsmanden påskrevet dimensioner markeret hhv. 8, 9, 10, 11 og 12, der modsvarer
definitionerne - med de tilhørende markeringer på fig. 2 - i bilag 24.
svar:
dybden 9 (af åbningen) er målt til ca. 28 mm.
spørgsmålet kan derfor besvares bekræftende.
spørgsmål 4:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer har en bredde, som er
mellem 10 og 100 mm, fortrinsvis mellem 40 og 70 mm.
                                                     - 24 -
svar:
undertagsstrammerens bredde 12 er målt til ca. 38 mm.
spørgsmålet kan derfor besvares bekræftende.
spørgsmål 5:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer har en materialetykkel-
se i forlængelse af åbningen, som er mellem 5 og 100 mm, fortrinsvis mellem 20 og 60 mm.
svar:
i forlængelse af åbningen, i niveau med åbningens bund, har undertagsstrammeren en materialetyk-
kelse 11, der er målt til ca. 23 mm, på hver side af åbningen.
spørgsmålet kan derfor besvares bekræftende.
spørgsmål 6:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstammer har en materialetykkel-
se fra bunden af åbningen til en på profilet anlagt flade, der er indrettet til:
1. at udspænde undertaget,
2. der er mellem 100 og 200 mm, fortrinsvis mellem 40 og 100 mm, mere fortrinsvis mellem
50 og 70 mm.
svar delspørgsmål 1:
undertagsstrammeren har en på bunden af u-profilet anlagt flade, der er indrettet til at udspænde
undertaget, når undertagsstrammeren er monteret til en lægte, jf. bilag 12.
undertagsstrammeren har en del, et såkaldt topstykke, beregnet til at kunne fjernes; efter manuel fjer-
nelse af topstykket fritlægges en flade, der efter det oplyste også er indrettet til at udspænde underta-
get, når undertagsstrammeren – uden topstykket – er monteret til en lægte, jf. også bilag 11 og 12.
                                                    - 25 -
svar delspørgsmål 2:
det kan oplyses at materialetykkelsen 10, målt fra bunden af åbningen til den nævnte flade er ca. 75
mm. den lodrette materialetykkelse (10) målt uden topstykket er ca. 65 mm.
i begge tilfælde ligger materialetykkelsen 10, (10) dermed inden for intervallet mellem 40 og 100 mm.
spørgsmål 7:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer er:
1. sammensat af i moduler, der er
2. indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj.
svar delspørgsmål 1:
www.ordnet.dk oplyser følgende ordbogsdefinition af et ”modul”, inden for tekniske konstruktioner:
”enhed beregnet til at indgå i en helhed når den kombineres med andre (lignende) enheder fx en del af
en bygning, en teknisk konstruktion eller en uddannelse”
som delspørgsmålet er formuleret må det undersøges om sagsøgtes undertagsstrammer forefindes
”sammensat i moduler”; et ”modul” indgår i en helhed, jf. ordbogsdefinitionen.
skønsmanden har på s. 5, l. 19-24 i bilag 24 fundet en forklaring af udtrykket ”sammensat i moduler”.
det synes her forklaret, at modulerne kan være rækker (af undertagsstrammerne); når flere af disse
rækker/moduler er sammensat kan undertagsstrammerne dermed efter skønsmandens opfattelse anses
som ”sammensat i moduler”. forklaringen ovenfor er også indeholdt i bilag af.
sagsøgte har efter det oplyste leveret stænger med fjorten indbyrdes sammenlimede undertagsstram-
mere. det er skønsmandens opfattelse at en stang med indbyrdes sammenlimede undertagsstrammere
- inden for rammerne af den førnævnte forklaring - kan anses for at omfatte et antal moduler arrange-
ret i forlængelse af hinanden på en lang række, hvor hvert modul er en kortere række af indbyrdes
sammenlimede undertagsstrammere. stangen, der består af sådanne moduler, udgør dermed helheden
ifølge ordbogsdefinitionen ovenfor.
                                                     - 26 -
spørgsmålet besvares derfor bekræftende; det bemærkes at skønsmanden ikke har fundet særskilte mar-
keringer, der identificerer eksempelvis den modtagne halve stang, eller dele af den, som værende et
modul.
skønsmanden bemærker at krav 1+4 i bilag af, der vedrører de individuelle u-profilers udformning,
ikke genfindes ordret i krav 1 i bilag 24; der er således ved besvarelsen taget højde for at sagsøgtes un-
dertagsstrammer omfatter et topstykke/en del, der kan fjernes, hvilket ikke synes at indgå som et træk i
krav 1 i bilag 24.
svar delspørgsmål 2:
ud fra s. 5, l. 19-21 i bilag 24 forstås at modulerne let kan adskilles (fra hinanden).
det kan bekræftes at sagsøgtes stang let kan deles manuelt, for individualisering af u-profiler, uden
brug af håndværktøj.
spørgsmål 8:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer er fremstillet i et
elastisk polymert materiale.
svar:
det kan bekræftes at undertagsstrammeren er af et elastisk polymert materiale, jf. bilag 12.
spørgsmål 9:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstammer er fremstillet i polyethy-
len.
svar:
det kan bekræftes at undertagsstrammeren er fremstillet i polyethylen (pe skum), jf. bilag 12. skøns-
manden har ved besvarelsen henholdt sig til sagsøgtes egen produktinformation.
                                                     - 27 -
spørgsmål 10:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer ifølge ethvert af de
i ovenstående spørgsmål bilag 24 anførte krav er til anvendelse til udspænding af un-
dertag.
svar:
det kan bekræftes at sagsøgtes undertagsstrammer er beregnet til anvendelse til udspænding af
undertag, jf. også svaret på spørgsmål 1.
spørgsmål 11:
i det omfang spørgsmål 1-10 besvares benægtende, ønskes det oplyst, hvorvidt en
eventuel forskel er funktionsmæssigt begrundet.
der ønskes en nærmere redegørelse for det afgivne svar.
ingen af spørgsmålene er besvaret benægtende.
spørgsmål 12:
på baggrund af skønsmandens besvarelse af spørgsmålene 1-10 ønskes det oplyst, hvorvidt
sagsøgtes undertagsstrammer i det hele eller i hovedsagen er teknisk virkningsmæssigt og
funktionsmæssigt ækvivalent med sagsøgerens undertagsstrammer, jf. brugsmodelregistre-
ring br 2014 00042y4u1.
skønsmanden bedes begrunde svaret, herunder redegøre for eventuelle ligheder og forskelle.
svar:
det er skønsmandens opfattelse at der med sagsøgtes undertagsstrammer med de samme midler opnås
den tekniske virkning, der er forklaret i bilag 24 på s. 5, l. 23-27. spørgsmålet besvares derfor bekræf-
tende.
                                               - 28 -
                                 sagsøgtes spørgsmål
brugsmodeller - opdelt i træk/egenskaber
nedenstående spørgsmål relaterer sig til følgende brugsmodeller:
•     dk 2014 00038 y3 (bilag ad)
•     dk 2014 00042 y4 (bilag 24)
dk 2014 00038 y3 (bilag ad) - krav opdelt i træk/egenskaber
kravene i brugsmodel dk 2014 00038 y3 kan efter dafa a/s' opfattelse inddeles i følgende
egenskaber/træk:
krav 1.
u-profil (6) til opstramning af undertag (2) der er anbragt under lægter (4,5) som bærer et
overtag (7) såsom et teglstenstag,
som er nyt ved at
u-profilet (6)
a)    har en åbning (13) med en bredde (8) som
modsvarer bredden af den lægte (4,5), som den skal monteres til, samt
b)    en dybde (9), der er mellem 5 og 100 mm fortrinsvis mellem 20 og 50 mm,
c)    hvor u-profilet endvidere har en bredde (12) som er mellem 10 og 100 mm fortrinsvis
mellem 40 og 70 mm, og
d)    hvor u-profil har en materialetykkelse (11) i forlængelse af åbningen (13), som er mel-
lem 5 og 100 mm fort[r]insvis mellem 20 og 60 mm, og hvor
                                                   - 29 -
e)    materialetykkelsen (10) fra bunden af åbningen (13) til fladen (14) som udspænder un-
dertaget (2), er mellem 10 og 200 mm, fortrinsvis mellem 40 og 100 mm mere fortrinsvis mel-
lem 50 og 70 mm,
krav 2.
u-profil (6) ifølge krav 1 som er nyt ved at hvert u-profil (6) er fremstillet i et elastisk poly-
mert materiale.
krav 3.
u-profil (6) ifølge krav 2 som er nyt ved at hvert u-profil (6) er fremstillet i polyethylen.
krav 4.
u-profil (6) ifølge et eller flere af kravene 1 til 3 som er nyt ved at u-profilet (6) er sammensat
i moduler, som let deles uden brug af håndværktøj.
krav 5.
anvendelse af u-profil (6) ifølge til et eller flere af kravene 1 til 4 til udspænding af undertag
(2).
dk 2014 00042 y4 (bilag 24) - krav opdelt i træk/egenskaber
kravene i brugsmodel dk 2014 00042 y4 (bilag 24) kan efter dafa a/s' opfattelse inddeles i
følgende egenskaber/træk:
krav 1.
u-profiler (6) til opstramning af undertag (2) der er anbragt under lægter (4,5) som bærer et
overtag (7) såsom et teglstenstag, hvor hvert u-profil (6)
a)    har en åbning (13) med en bredde (8) som
modsvarer bredden af den lægte (4,5), den er indrettet til at blive
                                                 - 30 -
monteret til, og
b)    at hvert u-profil har en dybde 10 (9), der er mellem 5 og
100 mm fortrinsvis mellem 20 og 50 mm,
c)    hvor hvert u-profil endvidere har en bredde (12) som er mellem 10 og 100 mm
fortrinsvis mellem 40 og 70 mm, og
d)    hvor hvert u-profil har en materialetykkelse (11) i forlængelse af åbningen (13), som er
mellem 5 og 100 mm fortrinsvis mellem 20 og 60 mm, og hvor
e)    materialetykkelsen (10) fra bunden af åbningen (13) til en på profilet
anlagt flade (14), der er indrettet til at udspænde undertaget (2), er
mellem 10 og 200 mm, fortrinsvis mellem 40 og 100 mm mere
fortrinsvis mellem 50 og 70 mm,
som er nyt ved at
f)    en flerhed af nævnte u-profiler (6) er sammensat i moduler, der er indrettet til at
kunne deles uden brug af håndværktøj.
krav 2.
u-profiler (6) ifølge krav 1 som er nyt ved at hvert u-profil (6) er fremstillet i et elastisk po-
lymert materiale.
krav 3.
u-profiler (6) ifølge krav 2 som er nyt ved at hvert u-profil (6) er fremstillet i polyethylen.
krav 4.
anvendelse af u-profiler (6) ifølge ethvert af de foregående krav til udspænding af undertag
(2).
                                            spørgsmål
spørgsmål 1
                                                  - 31 -
a)      er skønsmanden enig i den af dafa a/s foretagne opdeling af brugsmodellernes
træk?
b)      såfremt skønsmanden ikke er enig i opdelingen, bedes skønsmanden foretage korrek-
tion i kravsopdelingen og konsekvensrette i forhold til nedenstående spørgsmål.
svar:
skønsmanden er enig i at der kan foretages den beskrevne opdeling fsv. angår bilag ad (dk 2014
00038 y3).
skønsmanden er ligeledes enig i at der kan foretages den beskrevne opdeling fsv. angår bilag 24 (dk
2014 00042 y4), se dog svaret på sagsøgtes spørgsmål 4 d) nedenfor.
spørgsmål 2
a)      kan skønsmanden bekræfte, at dk 1998 000296 (bilag ab) med løbedag 20. august
1998 beskriver alle træk a) til e) i brugsmodel dk 2014 00038 y3 (bilag ad)?
svar:
ved læsning af dk 2014 00038 y3 synes det underforstået at de nævnte intervaller indbefatter inter-
valenderne, således at træk c) i dk 2014 00038 y3 inkluderer bredden 100 mm.
med denne læsning, og i lyset af målangivelserne for den foretrukne udførelse i bilag ab, kan spørgs-
målet besvares bekræftende.
b)      såfremt spørgsmål a) besvares benægtende, således at en eller flere af egenskaberne a)
til e) ikke genfindes i dk 1998 000296 (bilag ab), bedes skønsmanden redegøre herfor.
--
spørgsmål 3
a)      kan skønsmanden bekræfte, at dk 1998 000296 (bilag ab) med løbedag 20 august 1998
beskriver alle træk a) til e) i dk 2014 00042 y4 (bilag 24)?
                                                        - 32 -
svar:
spørgsmålet besvares bekræftende, jf. også ovenstående svar.
b)      såfremt spørgsmål a) besvares benægtende, således at en eller flere af egenskaberne a)
til e) ikke genfindes i dk 1998 000296 (bilag ab), bedes skønsmanden redegøre herfor.
--
spørgsmål 4
skønsmandens opmærksomhed henledes herefter på træk f) i dk 2014 00042 y4 (bilag 24).
a)      er skønsmanden enig i, at træk f) der følger efter udsagnet ”som er nyt ved” brugsmo-
del-teknisk angiver de egenskaber, med hvilke frembringelsen adskiller sig fra den kendte
teknik?
svar:
skønsmanden er enig i at udsagnet ”som er nyt ved” efter sædvanlig prøvningsbehandling ved pa-
tent- og varemærkestyrelsen vil afgrænse frembringelsen fra den fremdragne kendte teknik, der er om-
talt i indledningen til bilag 24, jf. også s. 3, l. 8-11 i bilag 24.
b)      er det skønsmandens vurdering, at træk f) definerer det nye, som frembringelsen tilfø-
jer til den kendte teknik og derfor skal repræsentere en ny teknik, der ikke har været kendt i
forvejen?
svar:
skønsmanden har ikke kendskab til al den kendte teknik på området.
men det er skønsmandens vurdering, at træk f) definerer det nye som frembringelsen tilføjer den kend-
te teknik i form af sagens bilag ab.
                                                      - 33 -
c)     er det skønsmandens vurdering, at træk f) indeholder tekniske træk, der kan anses for
"essentielle", jf. definition af "essentielle træk" i guidelines for brugsmodeller:
http://bmguidelines.dkpto.dk/aa/indlevering-af-brugsmodelansoegninger/krav/essentielle-
traek.aspx
svar:
det er skønsmandens vurdering at træk f) indeholder tekniske træk, og at disse kan anses for essentiel-
le.
d)     såfremt skønsmanden svarer bekræftende på spørgsmål c), bedes skønsmanden rede-
gøre for disse tekniske træk.
svar:
træk f) kan efter skønsmandens opfattelse opdeles i to tekniske træk:
    i) at en flerhed af nævnte u-profiler er sammensat i moduler,
    ii)       der er indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj.
a.
skønsmanden har - i overensstemmelse med brugsmodellovens §37 - på s. 5, l. 19-24 i bilag 24 fundet
forståelse af ovenstående træk f) i). her fremgår at modulerne (hver) kan være rækker af u-profilerne;
når flere af disse rækker/moduler er sammensat må u-profilerne dermed opfattes som ”sammensat i
moduler”.
dette anses for at være et teknisk træk.
b.
træk f) ii) anses tillige for at være et teknisk træk, udtrykt ved det ønskede resultat.
                                                   - 34 -
e)      er det skønsmandens vurdering, at træk f) alene angiver det resultat, der ønskes opnå-
et, jf. definition af "resultat som ønskes opnået" i guidelines for brugsmodeller:
http://bmguidelines.dkpto.dk/aa/indlevering-af-brugsmodelansoegninger/krav/kravenes-
klarhed/resultat-som-oenskes-opnaaet-(opgavemaessig-krav).aspx
svar:
spørgsmålet kan alene besvares bekræftende fsv. ovennævnte træk f) ii).
f)      skønsmanden bedes redegøre for, om der i dk 2014 00042 y4 (bilag 24) er angivet,
hvorledes man ved frembringelsen opnår træk f)? (hvis dette er tilfældet, bedes skønsman-
den beskrive de angivne tekniske løsninger).
svar:
hvorledes ovennævnte to træk f) i) og ii) opnås er alene omtalt på s. 5, l. 19-24 i bilag 24, herunder at
der sker ved fremstillingen.
g)      skønsmanden bedes redegøre for, om stridsbrugsmodellen som offentliggjort i dk
2014 00042 y4 (bilag 24) kræver at fagmanden selv skal tilvejebringe en teknisk løsning for at
opnå træk f)?
svar:
det er skønsmandens opfattelse at en fagmand, der beskæftiger sig med fremstilling af komponenter til
udlægning af tagkonstruktioner, selv skal tilvejebringe en teknisk løsning for at opnå træk f).
spørgsmål 5
skønsmandens opmærksomhed henledes herefter på bilag ak samt tilhørende fysisk udga-
ve af produktet.
a)      kan skønsmanden bekræfte, at produktet, der er afbildet i bilag ak og overgivet i fy-
sisk udgave, er produktet "skumtætningsklodser" til trapezplader fra rias a/s?
                                                  - 35 -
svar:
spørgsmålet besvares bekræftende.
b)     kan skønsmanden bekræfte, at skumtætningsklodser er et pelastisk skumprodukt, ud-
ført i pe-skum, der er beregnet til montering i en tagkonstruktion?
svar:
det kan bekræftes at de pågældende klodser er elastiske, udført i pe-skum og beregnet til montering i
en tagkonstruktion.
ved besvarelsen har skønsmanden henholdt sig til oplysningerne i bilag al på s. 6 samt teksten på
emballagen som indgår i billedserien hørende til bilag ak. emballageteksten hørende til det fysiske
produkt som er modtaget er gengivet nedenfor (to sammensatte fotos):
c)     kan skønsmanden bekræfte, at skumtætningsklodser er sammensat i moduler, der er
indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj?
svar:
produktet (bilag ak) overgivet i fysisk udgave er en stang, der efter skønsmandens opfattelse omfatter
et antal sammenhængende moduler, hver bestående af skumtætningsklodser. stangen kan let deles
manuelt, uden brug af håndværktøj, og spørgsmålet kan således besvares bekræftende.
                                                  - 36 -
d)      med udgangspunkt i produktet skumtætningsklodser samt svar på spørgsmålene a) til
c) bedes skønsmanden herefter vurdere, om det at adskille emner fra et fælles skumemne/-
ark langs prædefinerede spor dels er velkendt inden for produkter i pelastisk skum til tag-
løsninger.
svar:
skønsmanden er ikke bekendt med om ovenstående er kendt i vide kredse. men det kan bekræftes at
ovenstående er kendt fra den udleverede fysiske udgave af bilag ak, hvor adskillelsen finder sted som
vist i billedserien i bilag ak.
spørgsmål 6
skønsmandens opmærksomhed henledes til bilag q og ai.
a)      kan skønsmanden bekræfte, at bilag q i tegningshovedet er påført datoen 08.07.2009?
svar:
spørgsmålet besvares bekræftende.
b)      kan skønsmanden bekræfte, at bilag q i tegningshovedet er påført ”draw.nr.: c-132”,
og at dette betyder tegningsnummer c-132?
svar
spørgsmålet besvares bekræftende.
c)      er det korrekt, at der i tegningshovedets beskrivelsesdel er anført ”corrugated infill
piece, matr:pe-foam, colour: dark gray” (korrugeret indfyldningsdel, materiale: pe skum
("polyethylene skum") og farve: mørkegrå)?
svar:
det kan bekræftes at tegningshovedet har en beskrivelsesdel med denne engelske tekst.
                                                 - 37 -
d)     øverst på bilag q er anført to rektangulære tegninger. over hvert rektangel er beskre-
vet ”die with 14 parts”. den nederste tegning på siden viser et korrugeret profil. kan
skønsmanden bekræfte, at der i de rektangulære tegninger øverst er vist et værktøj, der kan
udstanse 14 stk. korrugerede profiler svarende til profilet nederst på siden (plus en del
spild)?
svar:
skønsmanden kan ikke bekræfte at dette uden videre kan udledes af tegningen.
spørgsmål 7
spørgsmålet er relateret til den kendte teknik.
i bilag an til ap er fremlagt skrifter, der alle er offentliggjort før stridsbrugsmodellens prio-
ritetsdag.
a)     specielt med henvisning til bilag an (us2917842), herunder navnlig kolonne 4, l. 65-
69, bedes skønsmanden angive, om det er skønsmandens vurdering, at patentskriftet beskri-
ver to skumemner (indlægssåler), der er fremstillet som en del af et større emne, men hvor
periferien af emnerne er trykket sammen, så de opfører sig som perforerede, således at de
nemt og uden brug af håndværktøj kan adskilles fra det større emne?
svar:
spørgsmålet besvares bekræftende.
b)     med henvisning til bilag ao (ep1325869) bedes skønsmanden angive om fig. 1 anviser
seks emner udstanset af samme ark, og hvor de enkelte emner holdes sammen af meget små
materialeforbindelser (reference nummer 20), således at emnerne let og uden brug af hånd-
værktøj kan adskilles fra hinanden?
svar:
                                                  - 38 -
spørgsmålet besvares bekræftende, idet det ud fra afsnit 15 synes at kunne udledes at slutbrugeren
uden videre selv kan trække de enkelte emner fra hinanden.
c)     med henvisning til bilag ap (us2008/0000783) bedes skønsmanden angive, om dette
skrift anviser en lang række ark (se figur 6), der er formet i ét og samme lange skummateriale
(se sektion [0008]), hvor hvert ark kan blive adskilt fra øvrige ark langs for-perforerede skille-
linjer (se sektion [0023]) – uden brug af håndværktøj?
svar:
spørgsmålet besvares bekræftende, idet afsnit 23 synes at lade forstå at brugeren blot kan foretage en
afrivning langs perforationerne.
d)     med udgangspunkt i skønsmandens svar på spørgsmålene a) til c) bedes skønsmanden
herefter vurdere, om det at adskille emner fra et fælles skumemne/-ark langs præ-definerede
spor dels er velkendt i mange tekniske områder, og dels har været velkendt i en betydelig år-
række?
svar:
det kan bekræftes at det beskrevne har været kendt siden i hvert fald 1959.
spørgsmål 8
a)     er det skønsmandens opfattelse, at frembringelsen i dk 2014 00042y4 (bilag 24) alene
består af en kombination af kendte løsninger (vurderet af en fagmand på brugsmodellernes
løbedag og på baggrund af sagens bilag samt rias a/s' produkt "skumtætningsklodser", der
er afbildet i bilag ak og overgivet i fysisk udgave) - altså eksempelvis en kombination af
træk a) til e) som beskrevet i brugsmodel dk 1998 000296 (bilag ab) med træk f) som be-
skrevet i bilag an - ap og kendt fra rias a/s' produkt "skumtætningsklodser", eller anden
kombination?
svar:
                                                   - 39 -
skønsmanden kan bekræfte at der ved frembringelsen i bilag 24 indgår en kombination af løsninger
kendt fra en række tekniske områder.
det bemærkes dog at løsningerne beskrevet i bilag an, ao og ap ikke relaterer sig til komponenter til
udlægning af tagkonstruktioner. det omvendte gælder efter skønsmandens opfattelse for bilag ak som
den relevante fagmand efter skønsmandens opfattelse kan være bekendt med.
i hvilket omfang bilag ak, herunder især produkter svarende til den udleverede fysiske udgave, var
kendt på prioritetsdatoen (30. marts 2010) for dk 2014 00042 y4 er skønsmanden ikke vidende om.”
af den supplerende skønserklæring fra 15. juni 2016, fremgår det:
”… med e-mail af 16. maj 2016 har skønsmanden forespurgt som følger:
”en gennemgang af sagsøgerens spørgsmål giver mig anledning til følgende bemærkninger:
det er som spørgsmålet er formuleret uklart om der i spørgsmål 13 spørges til roof its undertags-
strammer således som denne markedsføres, jf. bilag l, eller til undertagsstrammeren vist i fig. 2 i bilag
ad. en tilsvarende uklarhed gælder spørgsmål 14.
omkring sagsøgerens spørgsmål 14 bedes sagsøgeren redegøre for, hvor i sagens akter, der kan findes
oplysninger til besvarelsen, samt uddybe om der refereres til afstandslister (lægter) af den form der i
fig. 1 i bilag ad er markeret med tallene 4, samt hvad der menes med ”klemlister”. ønsket om en ud-
dybning gælder alle delspørgsmålene og ikke mindst delspørgsmål 4, der vel relaterer sig til fortrolige
markedsoplysninger.”
sagsøgeren har med e-mail af 10. juni 2016 svaret følgende:
”i spørgsmål 13 spørges til den i bilag ad figur 2 angivne undertagsstrammer, jf. også det på skøns-
forretningen udleverede eksemplar af sagsøgerens undertagsstrammer. dette gælder også spørgsmål
14.
                                                 - 40 -
med hensyn til klem-/afstandslisten i spørgsmål 14, så menes der med begge angivelserne den i figur 1
i bilag ad med nr. 4 markerede liste.”
sagsøgte har med e-mail af 13. juni 2016 oplyst følgende:
”……….
supplerende kan jeg i forhold til skønsmandens forespørgsel på roof it aps' spørgsmål 14 oplyse, at
der findes (om end sparsom) information om klemlister/afstandslister i sagens bilag ø og å.”
de supplerende spørgsmål besvares som følger.
sagsøgers supplerende spørgsmål
spørgsmål 13:
i forlængelse af det til sagsøgerens spørgsmål 6 afgivne svar ønskes den lodrette materiale-
tykkelse for sagsøgerens undertagsstrammer oplyst.
svar:
under skønsmødes afholdt i aarhus den 5. februar 2016 modtog skønsmanden en fysisk udgave af
sagsøgerens undertagsstrammer; denne undertagsstrammer er vist på nedenstående foto.
                                                    - 41 -
skønsmanden kan ved måling konstatere at den udleverede udgave af sagsøgerens undertagsstrammer
har en lodret materialetykkelse, der målt fra bunden af åbningen er ca. 60 mm.
spørgsmål 14:
i forlængelse af det til sagsøgerens spørgsmål 6 afgivne svar ønskes det oplyst, hvorvidt:
1. de lægter, sagsøgtes og/eller sagsøgerens undertagsstrammer er indrettet til at blive mon-
teret til, monteres på en klem- /afstandsliste,
2. i bekræftende fald, hvilke tykkelser de pågældende klem-/afstandslister findes i, herunder
om der findes i en 25 mm og en 32 mm klem-/afstandsliste,
3. hvorvidt topstykket på sagsøgtes undertagsstrammer skal fjernes i tilfælde af brug af en 25
mm klem-/afstandsliste, og
4. hvilken procentdel henholdsvis en 25 mm og en 32 mm klem-/afstandsliste udgør af det
samlede salg af klem-/afstandslister hos byggemarkeder i danmark, fx stark, bygma og xl
byg.
svar delspørgsmål 1:
det er ikke klart for skønsmanden hvad der i nærværende sammenhæng menes med ”klemlister”.
men det kan – med baggrund i sagsøgers ovennævnte email af 10. juni 2016 – bekræftes at der for
begge parters vedkommende sker montering af undertagsstrammerne på lægter, der forløber over
tværgående afstandslister, således som det er vist i bilag ad med tallet 4 og i bilag 12. disse afstands-
lister sikrer at der kan ske en afvanding af undertaget.
svar delspørgsmål 2:
det er skønsmandens opfattelse at der til tagkonstruktioner typisk benyttes et system af afstandslister
med en tykkelse på mindst 25 mm eller mindst 32 mm, alt efter forholdene.
svar delspørgsmål 3:
bilag 12 indeholder ingen instruktion om at topstykket skal fjernes i det pågældende tilfælde; spørgs-
målet kan derfor ikke umiddelbart besvares bekræftende.
svar delspørgsmål 4:
                                                 - 42 -
skønsmanden kan ikke ud af sagens bilag, ud fra sagsøgers email af 10. juni 2016 eller ud fra en sim-
pel internetsøgning besvare spørgsmålet.
                                                     - 43 -
sagsøgtes supplerende spørgsmål
i forlængelse af skønserklæring af 6. marts 2016 anmodes dafa a/s skønsmanden om efter
gennemgang af sagens akter og fremsendte fysiske produkter samt eventuel besigtigelse af
værktøj som afbildet i bilag aq at besvare nedenstående supplerende spørgsmål efter bedste
evne.
spørgsmålene relaterer sig til dafa a/s' spørgsmål 6 (vedrørende bilag q og ai) og skøns-
mandens besvarelse heraf i skønserklæring af 6. marts 2016.
dafa a/s har fremfundet det værktøj, der blev produceret efter tegningen i bilag q, jf. af-
bildninger af værktøj i bilag aq.
værktøjet indsættes i en udstansemaskine, jf. billeder 5 - 7 i bilag aq og video i bilag ar til
produktion/udstansning af korrugerede profiler, jf. billeder af profil i bilag as samt fysisk
eksemplar, fremlagt som bilag at.
anvendelse af produktet er illustreret ved video fremlagt som bilag ax.
spørgsmål 9
skønsmandens opmærksomhed henledes til bilag q og ai, samt bilag aq - ax, samt besva-
relsen af spørgsmål 6 i skønserklæring af 6. marts 2016.
1) kan skønsmanden bekræfte, at udstansningsværktøjet som vist i bilag aq er mærket "c-
132" tilsvarende tegningshovedet i bilag q?
svar:
skønsmanden kan bekræfte at der i bilag aq er vist et værktøj, men hvorledes dette værktøj fungerer
er ikke vist i bilaget. dog kan det konstateres at værktøjet indsættes i et presseværktøj, ligeledes vist i
                                                     - 44 -
bilag aq. værktøjet omfatter en krydsfinérplade der for enden er markeret ”c-132”, jf. billede 1 i bilag
aq; tegningshovedet i bilag q bærer angivelsen ”draw. nr.: c-132”.
2) kan skønsmanden bekræfte, at udstansningsværktøjet som vist i bilag aq og ar, kan ud-
stanse korrugerede profiler/ribbebånd, svarende til de profiler, der er vist på bilag q?
svar:
det er som nævnt umiddelbart ovenfor skønsmandens forståelse at værktøjet vist i bilag aq indsættes
i pressen ligeledes vist i bilag aq; ved drift af denne presse med det pågældende værktøj forsynes –
som vist i bilag ar – skumemner med et overflademønster som vist i bilag q (1. side) og i øvrigt også
svarende til bilag at. ud fra disse skumemner kan der individualiseres ribbebånd med en kontur som
vist i bilag q (2. side) - og dér betegnet ”corrugated infill piece, matr. pe-foam”.
3) kan skønsmanden bekræfte, at de udstansede profiler, jf. bilag as og at er et plastisk
skumprodukt udført i pe-skum, der er beregnet til montering i en tagkonstruktion, jf. bilag
ax?
svar:
skønsmanden kan bekræfte at det ribbebånd, der monteres i en tagkonstruktion, jf. bilag ax, udseen-
demæssigt svarer til ribbebåndet i bilag as og at. ribbebåndet jf. bilag at er et elastisk skumpro-
dukt; skønsmanden kan ikke med sikkerhed konkludere at ribbebåndet jf. bilag at er af pe-skum, men
kan konstatere, at ribbebåndets materiale minder om materialet til sagsøgtes besigtigede undertags-
strammer, se i øvrigt svaret på sagsøgerens spm. 9.
4) kan skønsmanden bekræfte, at de udstansede profiler, jf. bilag as og at er sammensat i
moduler af 14 stk., der er indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj?
svar:
skønsmanden kan bekræfte at det fremstillede skumemne, jf. bilag as og at, omfatter 14 stk. ribbe-
bånd, der som følge af skumemnets fremstilling sidder sammen, og at skumemnet som følge af dets
fremstilling kan deles for individualisering af ribbebåndene, uden brug af håndværktøj.
                                                      - 45 -
5) med udgangspunkt i de udstansede profiler, jf. bilag as - at samt svar på spørgsmålene
1) til 4) bedes skønsmanden herefter vurdere, om det at adskille emner fra et fælles skum-
emne/-ark langs prædefinerede spor er velkendt inden for produkter i plastisk skum til tag-
løsninger.
svar:
skønsmanden kan ikke ud fra bilagene aq, q, ar, ax eller as – at afgøre om dette, til tagløsnin-
ger, er kendt i vide kredse, herunder om det var tilfældet på prioritetsdatoen (30. marts 2010) for dk
2014 00042 y4.
spørgsmål 10
1) er det skønsmandens opfattelse, at frembringelsen i dk 2014 00042y4 (bilag 24) alene be-
står af en kombination af kendte løsninger - altså eksempelvis en kombination af træk a) til e)
som beskrevet i brugsmodel dk 1998 000296 (bilag ab) med træk f) som og kendt fra de ud-
stansede profiler, jf. bilag as og at under forudsætning af, at de udstansede profiler, jf. bi-
lag as og at, blev omsat før brugsmodellernes løbedag, jf. rammeaftale af 17. december
2007 i bilag av, tegning dateret 6. juli 2009 i bilag q og faktura af 16. oktober 2009 i bilag ai.
svar:
skønsmanden anser – af den samme grund angivet ved besvarelsen af sagsøgtes spørgsmål 2a - træk a)
til e) i krav 1 i bilag 24 (jf. sagsøgtes egen kravinddeling, se s. 10 i skønserklæringen af 6. marts 2016)
- for at være kendt fra bilag ab.
i bilag as/at er ikke vist undertagsstrammere som omhandlet i træk f) i bilag 24, men derimod ribbe-
bånd. forudsættes det at bilag as/at var kendt forud for den relevante dato, f.eks. prioritetsdatoen for
dk 2014 00042 y4, kan skønsmanden bekræfte at der ved frembringelsen ifølge bilag 24 indgår en
kombination af løsninger kendt i forbindelse med komponenter til udlægning af tagkonstruktioner, jf
også svaret på sagsøgtes spm. 8.
                                                - 46 -
skønsmanden understreger at der ved besvarelsen ikke er taget stilling til om den omtalte kombination
er nærliggende for en fagmand, dvs. om frembringelsen adskiller sig tydeligt fra den kendte teknik.
…”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af jon floris, jacob norby, sasha nikolic, thomas
toftmann thomsen, kenny c. holm, anders jensen, jens tellefsen og martin stevnhoved
henriksen.
jon floris har forklaret blandt andet, at han er uddannet indenfor salg og marketing,
og at han tidligere har været ansat som salgs- og marketingdirektør i en anden virk-
somhed. han har ikke en uddannelse inden for byggebranchen. han mødte thomas
toftmann, der er opfinderen bag roof its undertagstrammer, til en fest i deres
børns børnehave. det var i 2008 eller i 2009. der kom de til at tale om thomas’ ideer,
som han ikke rigtig kunne komme videre med selv. han vidste ikke på det tids-
punkt, om det var et godt produkt, men han syntes, at det lød spændende.
roof it blev startet af thomas toftmann og ham selv, da de gik i gang med projek-
tet. på et tidspunkt i 2013 købte han thomas toftmann ud af virksomheden. det var
cirka et år før, tvisten med dafa opstod. roof it har ingen ansatte udover ham
selv, men der kommer en bogholder en gang imellem og hjælper ham. roof it har
kun det ene produkt, undertagsstrammeren, så hele virksomhedens eksistensgrund-
lag hviler på salget af den.
efter deres første møde gik han selv i gang med at undersøge, om der var et marked
for ideen. thomas toftmanns forslag var, at undertagsstrammeren skulle produceres
som et u-profil i stang, så den kunne knækkes af, mens håndværkeren gik på taget.
                                           - 47 -
thomas toftmanns ide var helt fra starten at udvikle en undertagsstrammer, som
skulle kunne monteres uden værktøj, uden brug af strips, og som var sikkert at mon-
tere. det skulle være et hurtigere og frem for alt mere sikkert produkt. der var en del
faldulykker blandt håndværkerne, når de skulle bevæge sig rundt på taget med un-
derstagsstrammerne i en papkasse og skulle bruge begge hænder og værktøj til at
montere dem. den gamle teknik var heller ikke tidsøkonomisk, da hver enkelt
strammer skulle monteres med en strip, der så skulle klemmes af med en tang.
thomas toftmanns ide var enkel, men god. det viste sig hurtigt, at det var bedst at
udføre undertagsstrammeren i noget skum frem for plastik. i 2009 havde thomas
toftmann ikke et produkt, men de skar prøver ud i forskellige skumplader. udvik-
lingsprocessen varede måske 1 ½ år. de havde dialog med hans harding undervejs
vedrørende mulighederne for at patentere produktet. i starten var prototypen rund,
og den har også været både mindre og større end det endelige produkt. de byggede
en model af en tagryg, som de testede de forskellige modeller på. de afprøvede
mange forskellige afstande på u-profilets åbning og kom frem til, at en afstand på 65
mm var bedst i forhold til at klemme fast om lægten. de lavede et hav af test på 65
mm, som også er den bredde dafas elefant er endt på. det var primært thomas
toftmann, der gjorde det, men han deltog også selv lidt. grunden til, at de gik væk
fra den runde prototype, der ligner dafas nuværende produkt, var, at det gav øget
spild i stansningsprocessen. de ville desuden gerne have større trykflade ned mod
underlaget. de valgte 4 cm bredde af økonomiske hensyn. de valgte, at tårnene skul-
le være 32,5 mm for at få mere styrke.
de henvendte sig til bramming plast industri ca. en måned før de mails, de har ud-
vekslet med bramming plast industri, er dateret. de havde på det tidspunkt et pro-
dukt, som de ønskede at få fremstillet. de havde selv nogle materialeprøver med,
men de ville gerne høre bramming plast industris mening om materialevalg også. de
                                           - 48 -
fik lavet prøver, hvor undertagsstrammerne sad sammen i stænger. brochuren fra
neon republic, der er fremlagt i sagen, viser prøver produceret af bramming plast
industri. de syntes imidlertid, at bramming plast industris tilbud var for dyrt og
henvendte sig derfor til dafa som den anden store virksomhed inden for branchen.
de havde dialog med henrik borch fra dafa omkring at få sat undertagsstramme-
ren i produktion. deres første møde med henrik borch lå nok et par måneder før juni
2010, måske kun en enkelt måned. han husker kun, at han selv, thomas toftmann
og henrik borch deltog i mødet. de havde alt deres materiale og alle deres prøver fra
bramming plast industri med til mødet med henrik borch. de spurgte dafa til ma-
terialevalg, men ellers var det produkt, de præsenterede på mødet, et færdigt pro-
dukt.
de kom frem til, at undertagsstrammerne skulle produceres i ark, fordi det var billi-
gere end at fremstille dem i en stang. han mener, at det var, mens de forhandlede
med bramming plast industri, at de besluttede sig for, at undertagsstrammerne skul-
le være sat sammen i ark.
dafa fik de fremlagte computertegninger tegnet af lars q thygesen. han ved ikke
om dateringen er korrekt. thomas toftmann havde også alle sine håndtegninger
med. lars q thygesen har lavet alle deres computertegninger.
dafa bidrog med materialevalg, oplysning om produktionsmulighed og med, hvor
mange enheder man kunne få ind på et ark. det var deres eneste bidrag, og det er jo
ikke udvikling.
de ville gerne have en total løsning fra dafa, hvor dafa både stod for produktion,
logistik og levering. det var derfor meningen, at dafa skulle levere varerne til kun-
                                           - 49 -
derne, men det overtog de hurtigt selv, da det var for omkostningstungt. når stark
eller en anden kunde bestilte, gav de oplysningerne videre til dafa. dafa vidste
derfor alt om deres kunder, og hvor meget de solgte til dem. dafa spurgte også
meget til udviklingen på markedet. de gav oplysninger om alt til dafa. det var
henrik borch og jacob norby, der fik oplysningerne.
deres første salg af undertagsstrammere var til monier i august 2010. monier er ver-
dens største tagproducent. da monier tog roof its undertagsstrammer ind i sit sor-
timent, testede de den i en vindtunnel for at være sikre på, at det var et holdbart
produkt.
det gik rigtig fint med salget af undertagsstrammere. markedet var stigende, og den
eneste reelle konkurrent var den gamle runde undertagsstrammer fra bl.a. dafa.
selvom det var nødvendigt med lidt af en religionsændring hos tømrermestrene, der
skulle gå fra at bruge de gamle kendte modeller til noget nyt, så mange hurtigt forde-
lene ved roof undertagsstrammer. den var tidsbesparende, og der var bedre sik-
kerhed ved montering. det gik rigtig godt med salget, inden dafa kom på marke-
det, men efterfølgende er salget stagneret. roof it sælger sin undertagsstrammer
gennem grossister, hvorimod dafa sælger direkte til byggemarkeder mv., fordi de
har et stort navn. dafa kan bl.a. derfor sælge produkterne meget billigere og har
presset priserne ned.
han har aldrig set den undertagsstrammer i hvid flamingo fra 1998, der er henvist til
under sagen. den er ikke lavet i fleksibelt materiale, og den klemmer ikke om lægten.
den er lavet i flamingo, der kan ødelægge undertaget.
ca. en måned før byggerimessen inviterede jacob norby ham til et møde hos dafa.
der deltog også en strategisk udviklingschef. da de havde talt en times tid, og han
                                           - 50 -
havde fortalt dem en masse om, hvordan markedet udviklede sig, og om en masse
tiltag roof it havde lavet, fortalte jacob norby ham, at dafa havde udviklet en ny
undertagsstrammer. det kom som et meget stort chok for ham, og han havde over-
hovedet ikke forudset det. han forstod ikke, hvorfor de skulle lave en ny. jacob nor-
by ville på det tidspunkt ikke fortælle ham, hvordan den nye undertagsstrammer så
ud, for den var ikke færdigudviklet. jacob norby sagde dog, at han kunne garantere,
at den ikke blev leveret sammenhængende i ark. ud fra svaret kunne han regne ud,
at dafas nye undertagsstrammer måtte være lavet som et u-profil.
efter mødet med dafa gik han og ventede på, at der skulle være byggerimesse. da
messen havde været i gang i en halv time, blev han ringet op af en fra firmaet würtz,
der var grossist for roof its undertagsstrammer, der sagde, at de var ret trætte af,
der var en konkurrent. thomas toftmann ringede også til ham og forstod heller ikke,
hvad der foregik. alle kunder har overfor ham pointeret, at de to produkter ligner
hinanden, og at dafas produkt er et kopiprodukt. der er ingen grund til hverken
farven eller de rundede hjørner på dafas produkt. det er bare noget, der er lavet
for at skjule, at der er tale om en kopi.
det understøtter desuden, at dafas produkt er en kopi af roof it, at en fejl, der
optræder i noget af roof its markedsføringsmateriale også optræder i dafas
markedsføringsmateriale. det viser, at de direkte har kopieret.
dafas produkt har presset roof it på prisen. han kan aldrig komme op på den
pris, som han fik før. markedet er definitivt ødelagt efter dafas lancering af den
nye undertagsstrammer.
                                           - 51 -
den svenske undertagsstrammer, der er henvist til under sagen, er først sat i produk-
tion efter roof its. materialet er ikke fleksibelt nok til, at de kan sammenlignes.
desuden er den kun lanceret i sverige, og roof it er ikke på det svenske marked.
rias’ produkt bruges til tætning af ståltage på f.eks. staldbygninger. det har ikke
noget med diffusionsåbne undertag at gøre, som er det, roof it leverer til. at lave
skumprodukter, som er sammenhængende i ark, er ikke raketvidenskab, og har væ-
ret kendt i årevis.
han er i tvivl om præcis, hvor fast målene på undertagstrammeren lå, da de hen-
vendte sig til dafa. det er nok thomas toftmann, der ved det bedst. det er rigtigt,
at de mål, de gav til bramming plast industri, hed 140 x 80 x 40 mm. de mål blev
ændret i den endelige ordre til dafa. der var små ændringer under hele udvik-
lingsprocessen. de spurgte dafa helt konkret om, hvordan de skulle udnytte pla-
den. åbningen på 65 mm i u-profilet var vigtig for dem, men det kunne også have
været 66 mm. målet betyder også noget for tårnstørrelsen. de kan godt have arbejdet
med et mål på 67 mm ved bramming plast industri. han kan ikke sige med 100 %
sikkerhed, at målet lå fast.
de undertagsstrammere, der blev solgt til monier i august 2010, var produceret i ark.
dimensionerne på dem var de samme, som på dem de sælger i dag. det er de mål,
der fremgår på tegningen fra marts 2010, som lars q thygesen har tegnet for roof
it. den egentlige produktionstegning er den tegning, der er udarbejdet hos dafa
den 22. juni 2010. de har ikke udviklet på produktet siden den tegning, da de skulle
betale for dyrt stanseværktøj, og hvis de skulle foretage ændringer, ville de ikke
kunne forsætte med at bruge det værktøj.
                                             - 52 -
forskellen på skumtyperne mellem dafas og roof its undertagsstrammere er
fløjtende ligegyldig. der er ikke forskel på, hvordan de klemmer. han mener ikke, at
de fik materialevalgsanbefalinger af dafa. det de spurgte til, var primært økonomi
mv.
han ved ikke, om dafa er på det tyske marked med deres nye undertagsstrammer.
patentansøgningen ved epo er fortsat under behandling, og han har forventninger
til den.
da dafa lancerede sit kopiprodukt, gentog jacob norby konstant overfor ham, at:
”du har ingen rettigheder”. han mistede gejsten i forhold til det hele og til arbejdet
med roof it og produktet. nu har de deres faste kunder, og yderligere forsøg på
salg og markedsføring står stille, indtil de får afklaring på retssagen. roof it har et
årligt overskud på ca. 50.000 kr.
roof its salgstal for undertagsstrammeren lå på ca. 14.688 enheder i 2011, 132.192
enheder i 2102, 448.000 enheder i 2103, ca. 223.000 enheder i 2014, 283.000 i 2015 og
277.000 i 2016. faldet fra 2013 til 2014 skyldes helt klart, at de blev presset i markedet
af dafas produkt.
jacob norby har forklaret blandt andet, at han er medejer af dafa, hvor han har ar-
bejdet siden 2001. han var direktør fra 2007 og frem til 2014. han har været medejer
siden 2014. dafa er en familieejet virksomhed, som han ejer i fællesskab med sin sø-
ster. det blev startet af hans farfar.
dafa sælger og udvikler plast og skumprodukter til industri og byggeri. der er to
divisioner. de har individuelle løsninger til industrien, og det er deres primære for-
                                           - 53 -
retning. byggeridelen, også kaldet forhandlersalg, ligger for sig selv. i forhandlersalg
er kunderne primært byggemarkeder mv. i industrisektoren sælger de meget til
vindmøllebranchen og til virksomheder, som fremstiller vinduer og døre.
dafa er ikke et firma, der laver kopiprodukter, og han er ikke bekendt med, at de
har været involveret i en sag som denne før.
når en kunde kommer med et udviklingsprojekt, kommer kunden typisk med en fo-
respørgsel, og på baggrund af den laver de typisk en slags kravspecifikation, hvor
der foregår en dialog med kunden om, hvilke egenskaber mv. der er vigtige. til sidst
bliver der lavet en prøveproduktion inden det endelige produkt bliver sat i produk-
tion.
roof it kom til dafa med en sådan forespørgsel. han deltog ikke selv i den kon-
krete udviklingsopgave, så den kan han ikke sige noget om. han har haft et par mø-
der med jon floris i forbindelse med tvisten omkring roof its og dafas under-
tagsstrammere. de har aldrig haft kontakt om udviklingen af selve undertagsstram-
meren. det er rigtigt, at han havde et møde med jon floris, forud for dafas lance-
ring af den nye undertagsstrammer på byggerimessen i fredericia. de havde arbejdet
et stykke tid på at få en ny undertagsstrammer klar til messen.
de har produktlinjen airvent system, der er et system, der bruges i byggebranchen
til tage. de primære produkter for dem i den forbindelse er folier og tape. i det sy-
stem indgik den gamle runde undertagsstrammer, der skulle monteres med strips.
de lyttede til, hvad der foregik i markedet og fornemmede, at der var et behov for at
lave en ny undertagsstrammer. han vidste godt, at når de lancerede deres nye un-
dertagsstrammer, den ”blå elefant”, så ville de komme i en konkurrencesituation
med roof it. derfor kontaktede han jon floris for at tage det lidt up front. ud over
                                            - 54 -
ham selv og jon floris deltog deres daværende salgsdirektør carsten krogh i mødet.
formålet med mødet var at informere roof it om, at en ny undertagsstrammer var
på vej. jon floris fortalte en masse om, hvor godt det gik, men de pumpede ham ikke
for informationer. formålet med mødet var at give information. de informationer,
som jon floris kom med under mødet, var ikke nogle de kunne bruge til noget efter-
følgende. han sagde, at dafas nye undertagsstrammer ikke blev leveret i ark. han
husker ikke at være blevet spurgt, om de blev leveret i stang.
undertagsstrammere er ikke et vigtigt produkt for dafa. det er et tilbehørsprodukt
til deres airvent system. det er langtfra et primært produkt, og undertagsstrammere
er ikke et fokusområde. de har haft undertagsstrammere i deres sortiment siden
2001-2002. det er vigtigt for dem at kunne levere koncepter, og derfor har de under-
tagsstrammere i deres sortiment. de sælger undertagsstrammere for ca. 1 mio. kr. år-
ligt, hvilket er under 1 procent af dafas omsætning. de omsætningstal, de har
fremlagt under sagen, er bekræftet af en revisor. dækningsgraden på undertags-
strammerne er nogenlunde på samme niveau som mange af deres andre produkter.
det er ikke et strategisk produkt for dem, og det er ikke et vækstområde for dem.
de sælger primært deres undertagsstrammere gennem stark og andre byggemarke-
der. han ved ikke, om de har fået nye kunder på området de sidste 5 år. det er rig-
tigt, at de i april 2014 sendte et kampagnebrev ud til bygma i aars med et særligt til-
bud på den nye undertagsstrammer. bygma har været i deres kundeportefølje længe.
han vil tro, at det samme brev er sendt ud til samtlige deres byggemarkedskunder.
de sender kampagner ud ca. 4 gange om året til deres faste forhandlerkunder. det er
ikke usædvanligt. prisen på undertagsstrammeren i kampagnen er lidt billigere end
normalt, ca. 10-15 % billigere end listeprisen. de tjente stadig penge på at sælge den,
selvom de solgte den til kampagnepris.
                                           - 55 -
dafa i tyskland sælger produkter til industrien. de sælger ikke byggematerialer i
tyskland, og de sælger ikke undertagsstrammere. de sælger lidt byggematerialer i
norge og sverige og en lille smule i england.
dafas samlede omsætning sidste år var på 300 – 350 millioner kroner. der er ca. 300
ansatte i virksomheden. der er ca. 10 ansatte i udviklingsafdelingen. der er efter-
spørgsel på den særlige garanti, som de kan tilbyde med airvent systemet. den ga-
ranti kan de kun tilbyde, hvis kunderne køber alle de anvendte materialer fra dafas
sortiment. der vil ikke være garanti, hvis kunderne køber en undertagsstrammer fra
roof it.
det var kundernes efterspørgsel, samt det at de gerne ville kunne lancere noget nyt
på byggerimessen i fredericia, der fik dem til at starte arbejdet med at udvikle deres
nye undertagsstrammer. han vil tro, det var den daværende salgschef og sasha ni-
kolic, der traf beslutningen om udviklingen af den nye undertagsstrammer. han del-
tog ikke selv i udviklingen og selve udformningen af den. beslutningen om, hvilket
produkt der skulle sættes i produktion tog hans salgsdirektør carsten krogh og han i
fællesskab. han ved ikke, om det ville have været naturligt at stoppe jon floris i at
fortælle om roof its udvikling af markedet under deres møde forud for byggeri-
messen. han kan ikke huske, om de drøftede konkrete markeder og konkrete kunder
på det møde.
i starten blev dafas undertagsstrammer leveret i stænger, men de leveres nu løst i
en stofpose med en rem, så posen kan tages på ryggen. skiftet fra levering i stang til
pose lå omkring 2015, men han husker det ikke rigtigt. de har drøftet udviklingen
med en patentrådgiver. så vidt han husker, var det deres salgsdirektør, der traf be-
slutningen om, at der i stedet skulle leveres i pose. han har fået oplyst, at ændringen
                                           - 56 -
skete, fordi man på den måde havde begge hænder fri ved montering, og fordi det er
en billigere produktionsmetode.
dafas nye undertagsstrammer, som de også kalder ”den blå elefant”, betød en del
for dafa markedsføringsmæssigt, da produktet var nyt. han ved ikke, om det er
nemmere at markedsføre en blå elefant end en rulle undertagsfolie.
sasha nikolic har forklaret blandt andet, at han er ansat som global ansvarlig for re-
search and development i dafa og salgsansvarlig for norden. han har været ansat i
dafa siden 1997. han har haft forskellige roller, herunder flere lederstillinger i for-
bindelse med sin ansættelse. han er uddannet maskiningeniør. han har ikke nogen
uddannelse indenfor tagkonstruktion.
for nogle år siden var han udviklingschef. dengang var dafa ikke så international
en virksomhed, som den er i dag. han varetog overholdelse af iso-certificeringskrav.
i dafa har de guidelines for, hvordan de gennemfører projektudvikling for kunder.
de har også egen produktudvikling. de arbejder ud fra en projektmodel, hvor de
starter med en business case for det produkt, de vil udvikle. de kigger på lønsom-
hed, markedssituation mv. efter arbejdet med business casen kører de konstruktion,
test og produktion. en egen udviklingsproces starter typisk ved ideer opstået i orga-
nisationen. det kan være, der kommer ny lovgivning på et område, og byggemateria-
lerne derfor skal ændres for, at deres kunder kan overholde de nye lovkrav.
måden de gennemfører kundespecifikke projekter på, ligner på mange måder model-
len for deres egen produktudvikling. det er dog mere dynamisk og med kortere
deadlines end egen produktion. egen produktionsprojekter kan vare 1 1/2 år, mens
projekter for kunder typisk forløber over nogle uger eller måneder. når de arbejder
                                              - 57 -
for kunder, smelter projektfaserne også tit sammen. dafa kan bidrage til kundernes
projekter med materialekendskab, teknologisk kendskab og applikationsviden. de
har meget stor viden og erfaring og ved også meget om, hvordan et produkt kan gø-
res mere kommercielt.
dafa airvent system blev udviklet som følge af en opdatering af bygningsregle-
mentet i 2008. der kom nye krav til komponenterne i dansk byggeri. mange af kra-
vene var så høje at eksisterende produkter ikke kunne opfylde dem. de arbejdede i et
tværfagligt team i den forbindelse, der så på, hvor dansk byggeri havde udfordrin-
ger, som dafa kunne bidrage til at løse. det arbejde resulterede i både airstop og
airvent systemerne. airstop er indvendig klimaskærm og airvent er udvendig kli-
maskærm. de startede med at udvikle airstop systemet og gik derefter i gang med
airvent, da de ikke kunne udvikle på begge linjer samtidig. i airvent systemet er
undertagsfolier det primære produkt. derudover er der en række supplerende pro-
dukter, der sikrer, at folien lever op til kravene. f.eks. tape til tætning af samlinger,
ventilationsventiler, undertagsstrammere, klæber, tætningsliste/klemliste mv. det er
vigtigt for dem at arbejde med en system/koncepttankegang, så produkterne kan un-
derstøtte hinanden både teknisk og salgsmæssigt.
airstop systemet kom på markedet i 2008, undertagsfolien i airventsystemet blev
lanceret i 2012, og flere produkter kom til systemet og blev lanceret i 2014.
de tilbyder garantier til deres kunder, hvis de benytter alle airvent systemets pro-
dukter i deres byggeprojekt. det er en del af deres koncepttankegang.
i al den tid han har været ansat hos dafa, har de haft undertagsstrammere i sorti-
mentet. de begyndte på udviklingen af den nye undertagsstrammer i 2013. som en
del af deres produktoptimeringsproces bruger de noget, der hedder ”abc analyse”,
                                           - 58 -
hvor man ser på, hvor lønsomme deres produkter er. produkterne skal helst være i a-
klasse. deres eksisterende undertagsstrammer begyndte at stagnere rent salgsmæs-
sigt. på det produkt var der en prisfaktor, som var væsentlig. de kiggede derfor på,
hvordan de kunne forøge deres salg. de kiggede på, hvad der ellers var i markedet,
og de endte med en 5-6 forskellige bud på, hvad deres nye løsning/produkt kunne
være. han ved ikke præcis hvor inspirationen til den model, der havde et ovalt ele-
ment i midten kom fra, men man kan ikke isolere sig fra den viden, man har i forve-
jen, når man skal udvikle noget nyt.
de kiggede på hele airvent systemet med henblik på produkt- og salgsoptimering på
det tidspunkt. udover undertagsstrammeren lancerede de således også en ny under-
tagsfolie på messen i fredericia.
hovedforskellen på deres tidligere og nuværende undertagsstrammer er materialet.
den gamle var i cellegummi, og den nye er i polyethylen. det gamle materiale er 35-
40 % dyrere. de kunne ikke lave deres gamle undertagsstrammer i polyethylen.
da de gik i gang med processen, fulgte de deres model for egen produktudvikling.
de sammensatte et tværfagligt team og gennemgik alt, hvad der var vigtigt for at la-
ve et godt produkt for dafa. de gav de forskellige løsningsforslag point efter deres
egnethed. de havde to formstøbte løsninger i plast og ca. 3 i skummateriale som for-
slag i udviklingsfasen. det var produkter, der blev prøvestøbt.
som led i udviklingsprocessen lavede de bl.a. en tegning af en skumklods, som har et
snit i midten med mulighed for, at det ovale emne, der sidder i midten, kan drejes og
dermed justere højden på klodsen. de forsøger at imødekomme forskellige behov
med så få varenumre som muligt. et produkt skal derfor optimalt set kunne flere
ting og opfylde flere behov. han kan ikke huske, om dafa har andre produkter
                                            - 59 -
med sådan en drejeknap i sortimentet. de tegnede også en undertagsstrammer ud-
ført i hård plast. den løsning blev dog valgt fra pga. prisen, både fordi slutprisen hos
kunden ville blive for høj, og fordi omkostningerne til deres eget værktøj ville være
store.
prisfaktoren fik dem til i sidste ende at gå efter skumløsningen. der var også nogle
sikkerheds- og miljøaspekter i det. de overvejede at få produktet ekstruderet, men
det var for dyrt. derfor kom de frem til en produktionsløsning, hvor de stansede
emnerne og lavede et rør/stang ved at lime dem sammen. de brugte rigtig meget tid
på at finde ud af, hvordan de skulle lime dem, og hvilke limtyper de skulle bruge.
ideen med stangen var at gøre det brugervenligt. de havde set andre produkter i
markedet, der var i stangform. f.eks. er der møbelfirmaer, der laver kantbeskyttelse,
der leveres i stænger.
de valgte polyethylenskummet, fordi skummet skulle være vejrbestandigt og have
en vis grad af uv-bestandighed. de har tidligere brugt polyethylen til tilsvarende
løsninger. polyethylenskum kan være krydsforbundet eller ikke krydsforbundet.
krydsforbundet skum har højere temperaturbestandighed og er et mere bestandigt
produkt.
det var også en vigtig del af designprocessen at lave det lille snit, der sidder nederst
på den nye blå undertagsstrammer, for at give mulighed for at justere højden på un-
dertagsstrammeren afhængig af, om kunden brugte 25 mm eller 32 mm afstandsli-
ster. de valgte at lave understagsstrammeren rund, fordi det gør, at den ligger godt i
hånden og dermed øger sikkerheden på taget. desuden var deres tidligere produkt i
markedet også rundt. den blå farve blev valgt, fordi det er dafas farve, og fordi det
gør produktet mere synligt, hvilket de naturligvis gerne vil have. de vælger dog kun
farve til materialet, hvor det et muligt uden at påvirke produktets bestandighed. de
                                              - 60 -
har f.eks. tre folier i forskellige farver. højden på den nye blå undertagsstrammer er
defineret ud fra det rent byggetekniske. tykkelsen er fastlagt ud fra testresultater fra
teknologisk institut, fordi en tykkelse på 40 mm gav bedre stabilitet. det ville have
været mere økonomisk at lave den tyndere, men det gav for ringe stabilitet.
det er rigtigt, at det medfører noget materialespild at producere undertagsstramme-
ren med rundede hjørner, som dafa gør, men der var flere grunde til, at de valgte
det runde design, bl.a. fordi det gør den nemmere at gribe om og derfor giver større
sikkerhed på taget. tårnenes højde på 32,5 mm er valgt fordi det skulle gå op med
pladeformatet. man kunne måske godt lave dem 33 eller 34 mm, men det kunne kon-
flikte med udnyttelsen af pladen. på grundlag af de praktiske forsøg de udførte med
forskellige mål for u-profilets åbning, nåede de frem til, at en åbning på 65 mm var
optimal. de laver ikke tegninger på alt, hvad de skærer ud. han kan ikke huske, at
roof it havde 34 undertagstrammere på et ark.
de oplever, at der er efterspørgsel på forskellige størrelser af undertagsstrammere alt
efter kundens brug af afstandslister. de sælger stadig de gamle undertagsstrammere,
og salget af dem fordeler sig nogenlunde ligeligt mellem dem beregnet til 25 mm og
dem beregnet til 32 mm afstandsklemlister.
afrundingen af den nye undertagsstrammer giver også fordele, når den skal udstan-
ses, idet stanseværktøjerne kan komme tættere på hinanden. det var endvidere deres
vurdering på baggrund af de test, de gennemførte, at jo mindre kontakt der er mel-
lem undertagsstrammeren og undertaget, jo mindre er sliddet på undertaget. de har
ikke lavet 10 års slidtest på det, men deres foreløbige test viste at mindre kontakt gav
mindre slid. der kan godt komme bevægelse i et undertag. der er også kraftig tem-
peraturbelastning, hvilket får materialet til at arbejde.
                                             - 61 -
de er gået væk fra levering i stangform til levering i poser. han kan ikke huske den
præcise dato, men det var i slutningen af 2014. de var ikke tilfredse med processen
med at lime emnerne sammen til stænger, fordi det var en manuel proces. de kon-
taktede en af deres leverandører i kina, hvor de også har produktion, for at høre om
de kunne lime dem billigere der. det kunne de ikke, men de foreslog i stedet levering
i poser, der laves i samme materiale som deres undertagsfolie. det gjorde det endnu
mere sikkert, fordi håndværkeren fik begge hænder fri, og posen kunne bruges til af-
fald. det er mere lønsomt for dafa at levere i poser. det er generelt, at de optimerer
deres produkter hen ad vejen også efter lancering.
de har ikke ret meget materiale på deres tårne i forhold til modellen fra roof it. de
har fjernet materialet, fordi det ikke tjener noget formål. det er deres vurdering, at
deres produkt klemmer tilstrækkeligt om lægten.
der er forskel på de skumtyper som dafa og bramming plastindustri tilbød at pro-
ducere roof its undertagstrammer i. bramming plast industri tilbød neopolen, og
dafa har ikke neopolen i sit sortiment. man betegner i branchen neopolen som se-
mi-regidt, fordi det er lidt mere fast. han tror ikke, det gør en stor forskel, om man
vælger det ene eller det andet. måske bliver neopolen mere stift med tiden, hvilket
kunne være et problem. de valgte at producere i polyethylen xas 25, fordi det er
vejrbestandigt, og det er et materiale, de har i huset, som de kan få til en god pris, og
som de har brugt i andre produkter til tag. materialet leveres i blokform. den blå, der
bruges til at producere dafas undertagsstrammer, får de leveret i 40 mm. da de la-
vede roof its undertagsstrammer, mener han også, at de fik blokkene hjem i 40
mm tykkelse.
                                              - 62 -
han har ikke haft direkte kontakt med jon floris. det var en tekniker ved navn an-
ders jensen, der havde kontakten om produktion af roof its undertagsstrammer.
han kender dog til sagen og har fulgt den.
thomas toftmann thomsen har forklaret blandt andet, at han er uddannet tømrer i
1989 og har været selvstændig tømrer i ca. 12 år, hvor han fungerede som tagtømrer.
i dag arbejder han som rådgiver i et firma, der fører tilsyn med og rådgiver om tage
og tagkonstruktioner.
udviklingen af undertagstrammeren var en længere proces. det produkt, der var på
markedet før i tiden, irriterede ham, fordi der var mange arbejdsgange forbundet
med at bruge det. det kom i en papkasse, der ikke var vejrbestandig, og det var be-
sværligt at montere med strips mv.
han skar nogle ting ud i forskellige materialer og undersøgte, hvilke materialer der
kunne bruges. hans tanker var, at hans undertagsstrammer skulle kunne monteres
med en hånd, den skulle være sammenhængende og kunne monteres uden strips.
han fik ideen omkring 2009, hvor har arbejdede som tømrermester på fuldt blus.
han mødte tilfældigt jon floris via deres børns børnehave. han var i tvivl, om han
selv kunne få sin ide og produkt ud på markedet. jon er en energisk fyr, og derfor
kom de ret langt. da han mødte jon, var han tæt på at have et færdigt produkt. der
gik ikke lang tid, før han var klar til at gå ud og finde en producent. de overvejede
om undertagsstrammeren skulle stanses ud eller ekstruderes. i starten hældte de til,
at den skulle ekstruderes som en stang. han skrev allerede på det tidspunkt, at den
skulle produceres i en lukket skum, der skulle være krydsforbundet og uv-
bestandig. det fremgår af den produktbeskrivelse, han sendte til jon i februar 2010.
                                            - 63 -
den firkantede form lagde de sig fast på, da de fandt ud af, hvordan undertags-
strammeren skulle produceres, men funktionen er den samme, uanset om den er
rund eller firkantet. tårnene fik deres dimension for at undgå spild. åbningen på 65
mm i u-profilet er valgt ud fra standardbredden på en taglægte på 73 mm med en to-
lerance på +/- 3 mm. han traf beslutningen om, at målet skulle være 65 mm på bag-
grund af sine egne test på en taglægte.
den runde prototype er lavet lidt bredere end deres firkantede model. han kunne
godt lide fleksibiliteten i den runde prototype. men den firkantede var ok og var i
sidste ende mere økonomisk rent produktionsmæssigt.
det er meget sjældent, at man anvender en 32 mm afstandsliste. det gør man typisk
kun i byggerier med fast undertag, og så benytter man slet ikke undertagsstrammere.
i 95 % af alle tagprojekter anvender man 25 mm afstandslister.
de overvejede på et tidspunkt, at hans svoger, der har en plastvirksomhed i farsø,
skulle producere undertagsstrammeren ved hjælp af ekstrudering. han har ikke
kendskab til materialeforskellen på dafas nye undertagsstrammer og roof its.
roof its runde prototype er lavet af et restprodukt fra bramming plast industri.
han havde kun tegninger og beskrivelser med til bramming plast industri og en fi-
gur skåret ud i flamingo. da de henvendte sig til bramming plast industri, talte de
om materialevalg, og bramming plast industri viste, hvad de kunne lave. han me-
ner, at det var den firkantede undertagsstrammer, som bramming plast industri gav
en pris på, men han er lidt i tvivl. han har tegnet en tegning, hvor undertagsstram-
merne produceres i ark lang til før, han havde et møde med nogen som helst.
                                           - 64 -
det materiale, de gik til dafa med, var den runde prototype, deres tegninger og de
prøver de havde fået lavet hos bramming plast industri. fra dafa deltog henrik
borch og en produktionsingeniør i det første møde. dafa blev ret begejstrede på det
møde, og de havde en snak om, hvordan de kunne stanse produktet ud. han tror
kun, at de havde et møde. resten blev aftalt på e-mail, og derefter gik undertags-
strammeren i produktion. målene på undertagsstrammeren var lagt fast inden hen-
vendelsen. det eneste dafa bidrog med, var prisen på et stansehoved.
det unikke ved roof its undertagsstrammer er, at den kan monteres uden strips,
hvilket giver en effektivisering. dafa kom med nogle besparelsesmæssige forslag i
forhold til, om undertagsstrammeren skulle være 40 eller 50 mm tyk.
efter undertagsstrammeren blev sat i produktion hos dafa, har han stort set ikke
haft kontakt med dem. det er jon floris, der har kørt løbet. han har en lille opfinder-
virksomhed og kom derfor ned på byggerimessen i fredericia i foråret 2014. han så
dér den blå elefant, dafas nye undertagsstrammer. den er limet sammen og ikke
sammenhængende i ark, som de havde talt med dafa om. da han så den, tænkte
han, at jon floris og dafa havde startet et samarbejde. enten var det tyveri, eller
også havde jon floris lavet en god aftale med dafa. han ringede derfor til jon flo-
ris, som han ikke havde talt med i over et år.
han er ikke 100 % sikker på, om han har haft den runde prototype med til dafa,
men han er sikker på, at han har haft et billede eller lignende med. dafa sagde, at
den firkantede var nemmest at gå til.
kenny c. holm har forklaret blandt andet, at han er produktchef ved frøslev træ, og
at han er tidligere produktchef i würth danmark
                                           - 65 -
würth er en global handels- og produktionsvirksomhed, der henvender sig til byg-
gebranchen, autovirksomheder og stålindustri.
hos würth sammensatte han sortimentet til deres sælgere på byggeriomårdet. deres
kunder var primært professionelle håndværkere. de havde også byggemarkeder som
kunder, men det var begrænset. han er udlært tømrer/snedker, men har efterfølgen-
de videreuddannet sig indenfor handel.
han kender jon floris, fordi jon opsøgte ham professionelt og ville præsentere sit
produkt, roof its undertagsstrammer. han kiggede på den og kunne godt set, at
der kunne være potentiale i produktet. de havde en undertagsstrammer, der blev
monteret med strips i deres sortiment. kunderne var trætte af papkasseløsningen og
af arbejdet med stripsen. roof its nye produkt var smartere. det er vel 3 ½ - 4 år
siden, han fik kontakt med jon floris. würth havde roof its undertagsstrammer i
sortiment i et halvt års tid inden byggerimessen i fredericia. han kender ikke til, at
der fandtes en undertagsstrammer, der kunne monteres med en hånd, før roof its
kom på markedet. salget i det halve år inden messen gik fint, selvom produktet lige
skulle introduceres.
da han hørte, det var dafa, der producerede roof its undertagsstrammer, var
han ved at slå bremsen i, da dafa og würth er konkurrenter, og han ville ikke bru-
ge sine mænd på at gøre et marked klar, som dafa nemt kunne overtage.
efter messen ringede han til jon floris og var irriteret over, at han ikke længere hav-
de eksklusivitet på produktet. det var vigtigt for würth at have nogle unikke pro-
dukter, og dafa er desuden ikke lige frem kendt for at holde priserne oppe.
                                             - 66 -
sælgerne begyndte at ringe til ham og var frustrerede over at hans løfte om, at de
solgte et unikt produkt, ikke holdt. han kontaktede jon floris og bad om, at der blev
taget hånd om det. jon floris sagde, at de betragtede det som et kopiprodukt og ville
tage skridt til at gøre indsigelser. hans tillid til jon floris led da et lille knæk, men de
bibeholdte aftalen med roof it.
de var blevet lovet, at de havde indføringsretten på markedet, dog således at monier
også havde lov til at sælge undertagsstrammeren. han følte ikke, at monier var en
stor konkurrent. det er byggemarkeder som stark og bygma, der er konkurrenter til
würth.
anders jensen har forklaret blandt andet, at han har været ansat i dafa i knap 20 år,
og i den tid har han primært været beskæftiget i udviklingsafdelingen. han stoppede
hos dafa for ca. et halvt år siden. han er oprindeligt uddannet elektroniktekniker,
videreuddannet til ingeniør og efterfølgende internt efteruddannet i dafa, så han i
dag er skumekspert. på nuværende tidspunkt er han senior forretningskonsulent i en
virksomhed, der hedder columbus.
han var involveret i udviklingen og produktionen af roof its undertagsstrammer
hos dafa. han var, så vidt han husker, med, fra det første møde blev afholdt hos
dafa. henrik borch, thomas toftmann og jon floris og han selv deltog i mødet.
jon floris og thomas toftmann havde deres produkt med, som de gerne ville have
dafas hjælp til at få sat i produktion. dafa skulle komme med nogle priser og ud-
vikle det til produktion. jon floris og thomas toftmann havde en tegning, skitse og
en klods med. de havde, så vidt han husker, også et ønske til, hvor de skulle lande
rent prismæssigt. han kan ikke huske at have set roof its runde prototype eller
stænger. som han husker det, kom de med et vandstråleskåret ark i neopolen. som
                                            - 67 -
han husker det, var det nogle håndtegninger, som roof it havde med. han mener
ikke, det var cad tegninger. han husker ikke, om der var mål på tegningerne, men
hvis der var, så var det ikke slutmålene, for de optimerede jo produktet til deres pro-
duktion. det er ham, der har kontrolleret målene på den endelige produktionsteg-
ning, der er lavet af dafa og dateret den 22. juni 2010. målene på den tegning blev
fastlagt på grundlag af den optimering, de lavede af produktet, så det passede til må-
lene på råmaterialet, som de købte i kina. de har f.eks. tilpasset målene på tårnene,
så de kunne ligge præcist inden i u-et på undertagsstrammeren. så vidt han husker,
ønskede roof it 50 mm i tykkelse på pladen, men endte på 40 mm af økonomiske
grunde.
som han husker det, kom initiativet til at ændre på produktets mål fra dafa for at
optimere til produktionen.
hjælpen til roof it var helt sædvanlig. det var meget forskelligt, hvor færdigt
kundernes produkter var, når de henvendte sig. de drøftede også materialevalg med
roof it. roof it kom med et produkt fra en konkurrerende virksomhed, og han
vidste, at de skulle se på noget kinesisk produceret for at komme længere ned i pris
end bramming plast industri.
de lavede nogle prøveark, der skulle teste, hvor godt emnerne sad fast i arket.
dafas løsning var en anden, end den roof it kom med fra bramming plast indu-
stri, fordi prøven fra bramming plast industri var lavet ved vandstråleskæring, mens
dafa stansede det ud. det var dem, der sad og sleb værktøjet til mv. kunden skulle
selvfølgelig godkende det, men det var dem, der lavede det.
han kan ikke huske, at han før har set den sorte stang, som roof it har fået lavet
hos bramming plast industri.
                                            - 68 -
det er sædvanligt, at dafa kun laver en tegning, som er den, de producerer ud fra.
de laver ikke tegninger i mellem dem, de modtager fra kunden og deres endelige
produktionstegning. de 65 mm i udstansningen var et mål, som roof it havde
valgt. dafa foreslog ændring af bredden på tårnene og klodsen for at få plads til
flest mulige undertagsstrammere på pladen, som blev leveret i standardmål.
jens tellefsen har forklaret blandt andet, at han er europæisk patentagent og har væ-
ret patentagent for dafa i 8-10 år. han har været involveret i sagen omkring roof
its undertagsstrammer. han blev involveret i sagen hos dafa omkring maj 2014, da
dafa bad ham undersøge om roof it var berettiget til at foretage brugsmodelre-
gistrering. han lavede efterfølgende en indsigelse til patent- og varemærkestyrelsen
på vegne af dafa mod roof its brugsmodelregistrering. den er dateret 29. august
2014. han kender materialet fra arbejdet med indsigelsen. han er ikke blevet bedt om
at finde oplysninger til brug for denne retssag. det er rigtigt, at patent- og varemær-
kestyrelsen ikke tog dafas indsigelse til følge.
indsigelsen gik på, at den kendte teknik dk 1998 00296 u3 (d1) foregreb alle de
egenskaber, der oprindeligt var i roof its brugsmodelkrav. det, at roof it tilføje-
de noget til kravet, der ikke var af teknisk karakter, kunne ikke begrunde en registre-
ring. det var resultatet, der kunne opnås med opfindelsen, de havde beskrevet. en
opfindelse skal defineres i positive tekniske termer. han mente desuden, at det var
kendt, at man kunne have skumprodukter til at sidde sammen i ark i forbindelse
med en udstansning. de lavede en nyhedsundersøgelse, der viste, at det var kendt
lang tid før at præge skumstykker i andre tekniske felter, og også indenfor tagudstyr
var teknikken kendt bl.a. fra dafas egne ribbebånd til brug ved ståltage. når frem-
bringelseshøjden af en opfindelse skal vurderes, ser man på om det vil være nærlig-
                                            - 69 -
gende for en fagmand at kombinere de allerede kendte teknikker og dermed nå til
opfindelsen.
han har kendskab til, hvordan tage er opbygget. han er uddannet bygningsingeniør.
et ståltag er en anderledes konstruktion end f.eks. et tegltag, men det kan godt fore-
komme, at man bruger undertag under et stålpladetag.
det er hans synspunkt, at den fagmand, der ved noget om at lave tage er indenfor
samme tekniske felt, uanset om det er ståltage eller en anden type tagkonstruktion.
martin stevnhoved henriksen har forklaret blandt andet, at han er repræsentant for
et belgisk selskab der sælger tagmembraner. han har arbejdet med salg af materialer
til byggebranchen i det meste af sin karriere. han var salgschef hos virksomheden
erik storm, da sagen opstod. erik storm sælger alle type tagprodukter. han husker
ikke helt, hvordan kontakten mellem ham og jon floris opstod. han syntes, at roof
its undertagsstrammer var ret smart. de ledte på det tidspunkt efter en undertags-
membran, som de kunne sælge på det danske marked, og ville gerne supplere med
en undertagsstrammer. på det tidspunkt var den runde undertagsstrammer, der
skulle monteres med strips, den mest udbredte, men den krævede for lang tid, og
kunderne efterlyste noget smartere. han tog roof its produkt med rundt til nogle
kunder, og det var tydeligt, at det var et produkt, der kunne sælges. det smarte ved
roof its produkt var, at det kunne monteres med en hånd, det var et billigt pro-
dukt, og det var smart, at det kom i ark. de fik god respons på det fra deres kunder.
de gik i gang med at sælge det, og det gik ok. det kunne godt have gået bedre, men
de kom da i gang med at sælge det. han havde ikke set andre undertagsstrammere
af samme karakter, og det havde hans kunder heller ikke. alt ved produktet var nyt
både ideen og typen af produkt.
                                             - 70 -
det er rigtigt, at han skrev en mail til jon floris den 11. april 2014, hvor han blandt
andet skrev, at dafas nye undertagstrammer var en ren kopi af roof its. han
skrev den, fordi en kunde havde vist ham et billede af dafas nye undertagsstram-
mer, den ”blå elefant”. han skrev mailen til jon lige så snart han kom tilbage til kon-
toret. han tænkte, at det var en videreudvikling af roof its produkt og undrede sig
over, at jon ikke havde orienteret ham om produktet. han gik ud fra at den blå ele-
fant var jons produkt. den eneste forskel på jons produkt og elefanten er farven og
en lille smule formen.
han husker ikke, hvilken pris han fik oplyst på dafas nye undertagsstrammer, men
han undrede sig over, at prisen var så lav. der var ikke plads til en fortjeneste i gros-
sistleddet. han mener, det er en klar kopi. i hans optik har den bare fået en anden
farve og en lidt anden form. det er materialevalget og enhåndsbetjeningen, der er
genialt ved roof its produkt, og det har dafa kopieret.
han betragtede erik storm og dafa som konkurrenter på daværende tidspunkt.
salget af roof its undertagsstrammer gik næsten helt i stå efter lanceringen af
dafas undertagsstrammer. de forhandlede ikke en ny pris med roof it, men
stoppede til sidst med at sælge produktet.
skønsmanden, patentagent thomas sundien blev afhjemlet og vedstod sin skønser-
klæring af 6. marts 2016 og supplerende skønserklæring af 15. juni 2016, men oplyste,
at linjehenvisningen på skønserklæringens side 8 skal rettes til l. 11-13.
vedrørende svaret på spørgsmål 7 forklarede skønsmanden, at krav 1 i roof its
brugsmodel nævner, at undertagsstrammerne er sammensat i moduler. det er derfor
nødvendigt at afklare, hvad der menes med moduler. som han har skrevet, er et mo-
dul ifølge ordbogen en enhed, som indgår i en større helhed. af brugsmodelskriftet
                                             - 71 -
for brugsmodelregistreringen dk 2014 00042 y4, s. 5, l. 19-21, fremgår endvidere, at
man ved moduler f.eks. forstår, at undertagsstrammerne er sammensat i rækker, og
det således er rækkerne, der er modulerne. på den blå stang, der udgør dafas nye
undertagsstrammer, før den blev leveret i pose, kan der ikke specifikt identificeres
noget, der er moduler. hele stangen kunne også være en enhed efter ordbogsdefini-
tionen. det er derfor, han har svaret, som han har på 2. afsnit i skønserklæringens
side 6. brugsmodelkravet omkring moduler er ikke særlig klart, men det er som det.
det kunne have været udtrykt på en anden måde.
klemvirkningen er beskrevet i brugsmodelskriftet side 5, l. 11-13, hvor den nævnes i
forlængelse af, at man har beskrevet, at bredden på u-profilets åbning skal være lig
med eller fortrinsvis smallere end lægtens bredde. klemvirkningen opnås altså ved
at tilpasse bredden på åbningen til materialet. det er rigtigt, at der ikke står noget i
brugsmodelkravene om klemvirkningen, men det må være underforstået, idet un-
dertagsstrammeren skal kunne sidde fast på lægten. det må ligge i valget af dimen-
sion på åbningen, som beskrevet i træk a).
det er rigtigt, at det er en del af brugsmodellen af modulerne skal være indrettet til at
kunne deles uden brug af håndværktøj, men hvordan det skal ske, er ikke beskrevet i
brugsmodellen. beskrivelsen er meget overordnet, og den medfører en stor flerhed af
løsningsmuligheder. beskrivelsen er dog tilstrækkelig til, at fagmanden kan udføre
frembringelsen.
der eksisterer ikke en fast definition af, hvad der menes med et u-profil, bortset fra
for stålprofiler. hans konklusion er, at han anser den blå for at være et u-profil i lig-
hed med den sorte.
parternes synspunkter
                                                     - 72 -
for sagsøger, roof it aps, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 6. marts 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”… denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgte ved markedsføring af dennes undertagsstram-
      mer, jf. bilag 4 og bilag 12 og bilag 33, har handlet i strid med sagsøgerens rettigheder, herunder
      markedsføringsloven og brugsmodelloven.
      baggrund
      i starten af 2010 oprettede jon floris sammen med sin forretningspartner thomas toftmann
      thomsen selskabet roof it aps, idet jon floris og thomas toftmann thomsen sammen hav-
      de udviklet en monteringsmæssig mere sikker og tidsbesparende type af undertagsstrammer i
      forhold til dem, der i forvejen fandtes på markedet.
      sagsøgeren blev stiftet den 15. marts 2010, og sagsøgeren har i ca. 1 år forud herfor været i gang
      med forberedelserne af markedsføringen af undertagsstrammeren, herunder udvikling af den-
      ne samt foretagelse af analyser af blandt andet markedspotentiale.
      sagsøgerens undertagsstrammer
      sagsøgerens nye undertagsstrammer er kendetegnet ved at være u-formet, at være udført i et
      fleksibelt/elastisk materiale, eksempelvis polyethylene/pe skum, at gribe og klemme om en læg-
      te, samt fastholde sig selv uden brug af værktøj og/eller tilbehør. endvidere er undertags-
      strammeren kendetegnet ved at være i sammenhængende ark, som den eneste på markedet.
      undertagsstrammerens kendetegn medfører en væsentlig forbedring af sikkerheden under
      montage af undertagsstrammere, idet den dels gør det nemmere for håndværkere at transporte-
      re meget store mængder rundt på tagene, dels effektiviserer monteringen af undertagsstramme-
      ren. dette er samtidigt omkostningsbesparende for entreprenører, som arbejder med opsætning
      af undertage mm.
      idet den af sagsøgeren udviklede undertagsstrammer er u-formet og sammensat i ark, er udført
      i et fleksibelt/elastisk materiale, eksempelvis polyethylene/pe skum, griber om en lægte og
      klemmer om en lægte, samt fastholder sig selv uden brug af værktøj og/eller tilbehør, har un-
      dertagsstrammeren særpræg og adskiller sig væsentligt i forhold til de undertagsstrammere,
      som i forvejen var på markedet.
                                               - 73 -
som blandt andet bilag 1 er fremlagt produkttegning m.m. af sagsøgers undertagsstrammer, og
som bilag 2.1-2.4 er fremlagt nogle af de undertagsstrammere, som i øvrigt findes/fandtes på
markedet. de i forvejen kendte undertagsstrammere er blandt andet kendetegnet ved:
-       ikke at kunne fastholde sig selv til lægten – se bilag 2.1 og bilag 2.2, hvoraf fremgår, at det
er nødvendigt med anvendelser af skruer, søm eller strips,
-       ikke at kunne påføres lægten uden brug af værktøj,
-       ikke at være udført i fleksibelt materiale – se bilag 2.3 og bilag 2.4,
-       ikke at kunne transporteres i sammenhængende ark eller lignende.
udviklingen af sagsøgerens undertagsstrammer
udvikling af sagsøgerens undertagsstrammer er sket efter sagsøgerens egen indsats. der ligger
et omfattende udviklingsarbejde bag undertagsstrammeren, og der er blandt andet foretaget
test af sagsøgerens undertagsstrammere i vindtunnel. til dokumentation herfor er fremlagt e-
mailkorrespondance (bilag 25) med monier roofing ab, sverige, som er en af verdens største
tagproducenter.
som bilag 26 er fremlagt diverse tegninger, skitser m.v. udarbejdet af sagsøgeren. som det
fremgår heraf, har flere muligheder været i spil, men sagsøgerens nuværende undertagsstram-
mer og den undertagsstrammer, der er genstand for denne sag, er udarbejdet af sagsøgeren, og
udvikling er sket inden, sagsøgeren kontaktede sagsøgte.
der er efterfølgende sket mindre ændringer. dette ændrer ikke på, at sagsøgeren har eneret-
tigheder til undertagsstrammeren og dennes særlige kendetegn.
ændring er alene sket med henblik på at få flest mulige undertagsstrammere ud af hvert ark
polyethylen. det er sagsøgeren selv, som har foretaget tilretninger. det fremgår blandt andet af
de fremlagte bilag 27, 28 og 29, e-mailkorrespondance med sagsøgte. sagsøgtes svar fremgår af
den som bilag 30 fremlagte e-mail af 14. juni 2010.
af bilag 41, e-mail af 22. juni 2010: ”vedhæftet har du nedenfor vor opdaterede tegning af jeres
foliestrammer. vi har lavet den i.h.t. din fremsendte tegning, og taget afsæt i den ønskede ver-
sion. med de ændrede mål bliver der lidt flere pr. ”bundt””, og vi forventer at kunne holde pri-
sen.”
det ovenstående materiale er forevist sagsøgte i forbindelse med afholdelse af indledende mø-
der om opstart af samarbejde. også tegningerne af undertagsstrammer med afrundet bund og
                                               - 74 -
hul i midten er forevist for sagsøgte. og i den forbindelse henvises til de udviklingstegninger
sagsøgte selv har fremlagt, hvori man efterfølgende også selv påstår at have udviklet en tilsva-
rende.
til yderligere dokumentation for, at sagsøgeren også forud for indledning af drøftelser med
sagsøgte vedrørende fremstilling af sagsøgerens undertagsstammer havde udviklet den i sagen
omhandlede undertagsstrammer, er fremlagt bilag 31, e-mail fra bramming plast (bpi) med fo-
tos af undertagsstrammeren i stang. som bilag 32 er fremlagt fotos af prøver udarbejdet fra
bramming plast. som det fremgår af materialet, skyldes blandt andet valget af afstanden mel-
lem ”tårnene” et længerevarende udviklingsarbejde foretaget af sagsøgeren.
det bestrides, at sagsøger intet kendskab havde til produktion af skumprodukter og alene hav-
de en upræcis skitse og idé til et produkt. sagsøgeren havde forinden henvendelsen til sagsøgte
været i kontakt med en anden producent, bramming plast industri a/s, og sagsøgeren havde
efter test ved bramming plast industri a/s valgt dimensioner og materiale. sagsøgeren havde
forud for henvendelsen til dafa indhentet tilbud fra bramming plast industri a/s. bramming
plast industri a/s’s produktionspris var imidlertid for høj for sagsøgeren, hvorfor sagsøgeren
valgte at anmode sagsøgte om at foretage produktion af undertagsstrammeren. ved sagsøge-
rens henvendelse til sagsøgte medbragte sagsøgeren således 2 færdige forslag til en undertags-
strammer. til dokumentation herfor er fremlagt sagens bilag 13, oplæg til samarbejdsaftale mel-
lem sagsøgeren og bramming plast industri a/s samt e-mailkorrespondance mellem disse i for-
bindelse med påbegyndelse af samarbejdet.
dette materiale og også vareprøver blev udleveret til sagsøgte, idet sagsøgte herefter produce-
rede sagsøgerens undertagsstrammer efter de af sagsøgeren angivne mål. sagsøgte medvirkede
således ikke til udvikling af produktet, idet sagsøgeren alene henvendte sig til dafa som en
sædvanlig kunde, der ønskede produktion af et nærmere angivet produkt. dette fremgår også
af den mellem parterne indgåede aftale.
som dokumentation for sagsøgerens udvikling af sagsøgerens undertagsstrammere samt de op-
lysninger, sagsøgte modtog herom fra sagsøgeren, er yderligere fremlagt:
-       bilag 35, e-mail af 28. februar 2010 fra thomas thomsen vedhæftet udkast til tekst til sag-
søgerens første brochure vedrørende ”logik undertagsstrammeren”.
-       bilag 36, e-mail af 16. marts 2010 fra lars q. thygesen bilagt tegning af sagsøgerens un-
dertagsstrammer monteret under lægter på tag.
                                               - 75 -
-      bilag 37, samme nu også bilagt tegning af selve undertagsstrammeren. bemærk betegnel-
sen ”lqt” under rubrikken ”konstruktør”.
-      bilag 38, e-mail af 24. marts 2010 fra hans harding bilagt forslag til patentansøgning.
-      bilag 39, e-mail af 16. april 2010 fra lars q. thygesen bilagt tegninger fra denne.
-      bilag 40, e-mail af 11. juni 2010 fra neon republic bilagt udkast til brochure. der er i bro-
churen anvendt 2 forskellige undertagsstrammere. begge undertagsstrammere er prøver lavet
af bramming plast industri – før sagsøgerens første møde med sagsøgte.
-      bilag 41, e-mailkorrespondance mellem sagsøgeren og sagsøgte fra juni 2010 bilag teg-
ninger. for så vidt angår tegningerne bemærkes, at lqt er anført som konstruktør, og at også
ordet ”konstruktør” er stavet uden ”u”. der er således tale om sagsøgerens tegninger.
som det fremgår heraf og øvrigt bilagsmateriale, havde sagsøgeren forud for første møde med
sagsøgte udviklet dennes undertagsstrammer og indsendt patentansøgningen desangående.
bilag 35-41 dokumenterer, at sagsøgeren havde udviklet dennes undertagsstrammer forud for
kontakten til sagsøgte, og det bestrides, at sagsøgte kun har modtaget meget begrænsede tekni-
ske oplysninger.
den af sagsøgte fremlagte computertegning, jf. bilag d, er ikke udtryk for et udviklingsarbejde
foretaget af sagsøgte. der er alene tale om en tegning til brug for sagsøgtes produktionsapparat,
således de af sagsøgte anvendte maskiner via computerskæring kunne udskære/udstanse sag-
søgerens undertagsstrammere.
i øvrigt bemærkes, at sagsøgte er enig i det ovenfor anførte, idet sagsøgte selv i skriftvekslingen
anfører, at ”der var tale om en sædvanlig produktionsopgave…”.
brugsmodelregistreringer
som sagens bilag 14 er fremlagt materiale, hvoraf fremgår, at sagsøgerens undertagsstrammer
under br201400038 er registreret som brugsmodel.
brugsmodelkravet fremgår af bilag 14 side 4.
som det fremgår af bilag 14 side 3 punkt 67 er registreringen en forgrening fra europæisk pa-
tentansøgning nummer 10850147.9. som sagens bilag 15 er fremlagt kopi af den pågældende
patentansøgning mm.
                                                 - 76 -
sideløbende med opnåelse af brugsmodelregistreringsnummer br201400038 har sagsøgeren til
patent- og varemærkestyrelsen indleveret ansøgning om brugsmodelregistrering vedrørende
samme undertagsstrammere med anmodning om forudgående nyhedsundersøgelse. som sa-
gens bilag 16 er vedhæftet bilagsmateriale vedrørende den nyhedsundersøgte brugsmodelan-
søgning, og som det fremgår af blandt andet bilagets side 3, har patent- og varemærkestyrelsen
ved brev af den 28. maj 2014 konkluderet, at sagsøgerens frembringelse kan registreres som
brugsmodel. tilsvarende fremgår af bilaget side 9, patent- og varemærkestyrelsens brev af 26.
august 2014. af bilaget side 14 fremgår de brugsmodelkrav, patent- og varemærkestyrelsen kan
godkende registreret – efter nyhedsundersøgelsen –, og det fremgår af brugsmodelkravene, at
der er tale om en frembringelse af u-profiler til opstramning af undertag, som er nyt ved, at en
flerhed af de pågældende u-profiler er sammensat i moduler, der er indrettet til at kunne deles
uden brug af håndværktøj, ligesom u-profilerne er nye ved, at hvert er u-profil fremstillet i et
elastisk polymert materiale og med at være nyt som følge af, at hvert u-profil er fremstillet i po-
lyethylene.
jf. bilag 16 side 15 til 19, gjorde sagsøgte indsigelse mod registreringen. som bilag 17 er frem-
lagt sagsøgerens patentagents svar til patent- og varemærkestyrelsen vedrørende sagsøgtes
indsigelse samt bilag hertil.
patent- og varemærkestyrelsen imødekom, jf. bilag 24, den 28. november 2014, trods indsigel-
ser fra sagsøgte, ansøgningen og udstedt registreringsbevis. den prøvede brugsmodel har regi-
streringsnummer br 2014 000 42.
af brugsmodelkravene fremgår følgende:
1.      u-profiler (6) til opstramning af undertag (2), der er anbragt under lægter (4, 5), som bærer et
overtag (7) så som et teglstenstag, hvor hvert u-profil (6) har en åbning (13) med en bredde (8), som
modsvarer bredden af den lægte (4, 5), den er indrettet til at blive monteret til, og at hvert u-profil har en
dybde (9), der er mellem 5 og 100 mm, fortrinsvis mellem 20 og 50 mm, hvor hvert u-profil endvidere
har en bredde (12), som er mellem 10 og 100 mm, fortrinsvis mellem 40 og 70 mm, og hvor hvert u-profil
har en materialetykkelse (11) i forlængelse af åbningen (13), som er mellem 5 og 100 mm, fortrinsvis mel-
lem 20 og 60 mm, og hvor materialetykkelsen (10) fra bunden af åbningen (13) til en på profilet anlagt
falde (14), der er indrettet til at udspænde undertaget (2), er mellem 10 og 200 mm, fortrinsvis mellem 40
og 100 mm, mere fortrinsvis mellem 50 og 70 mm, som er nyt ved, at en flerhed af nævnte u-profiler (6)
er sammensat i moduler, der er indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj.
                                                - 77 -
2.     u-profiler (6) ifølge krav 1, som er nyt ved, at hvert u-profil (6) er fremstillet i et elastisk og po-
lymert materiale.
3.     u-profiler (6) ifølge krav 2, som er nyt ved, at hvert u-profil (6) er fremstillet i polyethylen.
4.     anvendelse af u-profiler (6) ifølge ethvert af de forgående krav til udspænding af undertag (2).
som det fremgår af det fremlagte bilagsmateriale er det netop kombinationen af de i brugsmo-
delkravene beskrevne forhold, der gør sagsøgerens produkt unikt, og dermed adskiller sig fra
de undertagsstrammere, der tidligere var på markedet.
udover det ovenfor anførte gøres følgende hovedanbringender gældende vedrørende sagsøge-
rens undertagsstrammer:
at     sagsøgtes undertagsstrammer er kendetegnet ved at være u-formet, at være udført i et
fleksibelt/elastisk materiale, eksempelvis polyethylene/pe skum, at holde fast i en lægte og
klemme om en lægte, og ved at fastholde sig selv uden brug af værktøj og/eller tilbehør og ved
at være i sammenhængende ark/stang,
at     sagsøgeren har eneret til at markedsføre en undertagsstrammer kendetegnet ved at være
u-formet, at være udført i et fleksibelt/elastisk materiale, eksempelvis polyethylene/pe skum, at
gribe og klemme om en lægte, samt fastholde sig selv uden brug af værktøj og/eller tilbehør og
ved at være i sammenhængende ark,
at     sagsøgers undertagsstrammer er særpræget og nyder beskyttelse efter blandt andet mar-
kedsføringsloven og brugsmodelloven,
at     sagsøgerens undertagsstrammer er først i tid,
sagsøgtes undertagsstrammer
sagsøgtes undertagsstrammer er kendetegnet ved at være u-formet, udført i et fleksi-
belt/elastisk materiale, eksempelvis polyethylene/pe skum, griber og klemmer om en lægte
                                                  - 78 -
samt fastholder sig selv uden brug af værktøj og/eller tilbehør, og er i sammenhængende
ark/stang. sagsøgtes efterligning har således nøjagtig de samme kendetegn som sagsøgerens, og
adskiller sig dermed også fra de øvrige undertagsstrammere på markedet på præcis samme vis
som sagsøgerens.
også sagsøgtes undertagsstrammer har de i brugsmodelkravet anførte kendetegn. til doku-
mentation heraf er der under sagen afholdt syn og skøn. af skønsmandens erklæring af den 6.
marts 2016 (fejlagtigt dateret den 6. marts 2015) fremgår blandt andet følgende:
spørgsmål 1:
…….
svar delspørgsmål 1:
det kan bekræftes at sagsøgtes undertagsstrammer er et u-profil.
……..
svar delspørgsmål 2:
det kan bekræftes at sagsøgtes undertagsstrammer er beregnet til opstramning af et undertag, der er an-
bragt under lægter, som bærer et overtag, såsom et teglstenstag, jf. sagens bilag 11 og 12.
spørgsmål 2:
………
svar:
det kan bekræftes, at sagsøgtes undertagsstrammer har en åbning med en bredde, som modsvarer bredden
af den lægte, den er indrettet til at blive monteret til, jf. også bilag 12.
spørgsmål 3:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer har en dybde, der er mel-
lem 5 og 100 mm, fortrinsvis mellem 20 og 50 mm.
den besigtigede undertagsstrammer er vist nedenfor, med en del af den ovennævnte halve stang:
                                                - 79 -
på billedet er af skønsmanden påskrevet dimensioner markeret hhv. 8, 9, 10, 11 og 12, der modsvarer defi-
nitionerne - med de tilhørende markeringer på fig. 2 - i bilag 24.
svar:
dybden 9 (af åbningen) er målt til ca. 28 mm.
spørgsmålet kan derfor besvares bekræftende.
spørgsmål 4:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer har en bredde, som er mel-
lem 10 og 100 mm, fortrinsvis mellem 40 og 70 mm.
svar:
undertagsstrammerens bredde 12 er målt til ca. 38 mm.
spørgsmålet kan derfor besvares bekræftende.
spørgsmål 5:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer har en materialetykkelse i
forlængelse af åbningen, som er mellem 5 og 100 mm, fortrinsvis mellem 20 og 60 mm.
                                                   - 80 -
svar:
i forlængelse af åbningen, i niveau med åbningens bund, har undertagsstrammeren en materialetykkelse
11, der er målt til ca. 23 mm, på hver side af åbningen.
spørgsmålet kan derfor besvares bekræftende.
spørgsmål 6:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstammer har en materialetykkelse
fra bunden af åbningen til en på profilet anlagt flade, der er indrettet til:
1. at udspænde undertaget,
2. der er mellem 100 og 200 mm, fortrinsvis mellem 40 og 100 mm, mere fortrinsvis mellem 50
og 70 mm.
svar delspørgsmål 1:
undertagsstrammeren har en på bunden af u-profilet anlagt flade, der er indrettet til at udspænde under-
taget, når undertagsstrammeren er monteret til en lægte, jf. bilag 12.
undertagsstrammeren har en del, et såkaldt topstykke, beregnet til at kunne fjernes; efter manuel fjernelse
af topstykket fritlægges en flade, der efter det oplyste også er indrettet til at udspænde undertaget, når
undertagsstrammeren – uden topstykket – er monteret til en lægte, jf. også bilag 11 og 12.
svar delspørgsmål 2:
det kan oplyses at materialetykkelsen 10, målt fra bunden af åbningen til den nævnte flade er ca. 75 mm.
den lodrette materialetykkelse (10) målt uden topstykket er ca. 65 mm.
i begge tilfælde ligger materialetykkelsen 10, (10) dermed inden for intervallet mellem 40 og 100 mm.
spørgsmål 7:
skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt sagsøgtes undertagsstrammer er:
1. sammensat af i moduler, der er
2. indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj.
                                                 - 81 -
svar delspørgsmål 1:
………
sagsøgte har efter det oplyste leveret stænger med fjorten indbyrdes sammenlimede undertagsstrammere.
det er skønsmandens opfattelse at en stang med indbyrdes sammenlimede undertagsstrammere - inden
for rammerne af den førnævnte forklaring - kan anses for at omfatte et antal moduler arrangeret i forlæn-
gelse af hinanden på en lang række, hvor hvert modul er en kortere række af indbyrdes sammenlimede un-
dertagsstrammere. stangen, der består af sådanne moduler, udgør dermed helheden ifølge ordbogsdefini-
tionen ovenfor.
spørgsmålet besvares derfor bekræftende; ……..
……….
svar delspørgsmål 2:
………
det kan bekræftes at sagsøgtes stang let kan deles manuelt, for individualisering af u-profiler, uden brug
af håndværktøj.
spørgsmål 8:
…….
svar:
det kan bekræftes at undertagsstrammeren er af et elastisk polymert materiale, jf. bilag 12.
spørgsmål 9:
………
svar:
det kan bekræftes at undertagsstrammeren er fremstillet i polyethylen (pe skum), jf. bilag 12. skøns-
manden har ved besvarelsen henholdt sig til sagsøgtes egen produktinformation.
spørgsmål 10:
………..
                                                  - 82 -
svar:
det kan bekræftes at sagsøgtes undertagsstrammer er beregnet til anvendelse til udspænding af
undertag, jf. også svaret på spørgsmål 1.
spørgsmål 12:
på baggrund af skønsmandens besvarelse af spørgsmålene 1-10 ønskes det oplyst, hvorvidt
sagsøgtes undertagsstrammer i det hele eller i hovedsagen er teknisk virkningsmæssigt og
funktionsmæssigt ækvivalent med sagsøgerens undertagsstrammer, jf. brugsmodelregistrering
br 2014 00042y4u1.
skønsmanden bedes begrunde svaret, herunder redegøre for eventuelle ligheder og forskelle.
svar:
det er skønsmandens opfattelse at der med sagsøgtes undertagsstrammer med de samme midler opnås
den tekniske virkning, der er forklaret i bilag 24 på s. 5, l. 23-27. spørgsmålet besvares derfor bekræften-
de.
sagsøgtes undertagsstrammere, således som beskrevet i påstandene, indeholder netop samme
kendetegn som sagsøgerens og er dermed i strid med sagsøgerens registrerede brugsmodelret-
tighed.
sagsøgtes påståede udviklingsarbejde
sagsøgte har gjort gældende, at denne gik i gang med at analysere konkurrerende produkter på
markedet, herunder sagsøgerens. det er udokumenteret, hvorledes sagsøgte fra foretagelse af
disse ”analyser” kom frem til det endelige produkt – sagsøgtes undertagsstrammer.
det bestrides, at sagsøgte har foretaget det påståede udviklingsarbejde. det må i den forbindel-
se komme sagsøgte bevismæssigt til skade, at denne trods opfordring hertil ikke har dokumen-
teret udviklingsarbejdet.
sagsøgte anfører i duplikken under punkt 2.2.3 på side 12, at undertagsfolien er mere eller min-
dre i konstant bevægelse. det anførte er ikke korrekt. er arbejdet udført håndværksmæssigt
korrekt, vil dugen alene arbejde i ubetydeligt omfang. sagsøgte er opfordret til at dokumentere
                                               - 83 -
det anførte vedrørende undertagsfoliens konstante bevægelse i det omfang sagsøgte finder, at
den pågældende oplysning er af betydning for sagen. opfordringen er ikke efterkommet, hvil-
ket må komme sagsøgte bevismæssigt til skade under sagen.
sagsøgte henviser i punkt 2.2.5 til træguiden.dk. 25 mm klemlisten anvendes i så godt som
100% af samtlige tagkonstruktioner, og derfor anvendes undertagsstrammere til 25 mm klemli-
ster i så godt som alle tilfælde. dette støttes også af håndbogen 65 – taglægter – idet det heraf
fremgår, at 32 mm klemliste alene anvendes i de tilfælde, man betegner som ”indirekte fastgø-
relse”, hvor det er afstandslisten, og ikke klemlisten, der er den bærende liste. i så godt som alle
tilfælde anvendes såkaldt ”direkte fastgørelse”, hvor man sømmer igennem klemlisten og di-
rekte ned i spærret.
sagsøgte anfører, at denne i en årrække har haft en tilsvarende undertagsstrammer på marke-
det, og sagsøgte henviser i den forbindelse til bilag 2.1 og 2.2. det anførte er ikke korrekt, og be-
strides. sagsøgte har således ikke haft en undertagsstrammer på markedet, som svarer til sag-
søgerens undertagsstrammer. den eneste lighed, der er mellem sagsøgtes undertagsstrammer,
som angivet i sagens bilag 2.1 og 2.2, og sagsøgerens, er anvendelsen som undertagsstrammer.
bortset herfra er der ingen ligheder mellem produkterne, idet sagsøgtes undertagsstrammer ad-
skiller sig fra sagsøgerens ved ikke at være fleksibel, ikke at være i u-form, ikke at være i ark, at
skulle fastgøres med strip og ved alene at kunne anvendes ved brug af værktøj ved montering.
sagsøgte anfører i svarskriftet på side 2, at man i tillæg til det gamle format ”ønskede man en
undertagsstrammer, der kunne monteres uden anvendelse af værktøj til fastgørelse, og man øn-
skede tillige en undertagsstrammer, der gav mulighed for indbygning i flere højder…”.
sagsøgte er under sagen opfordret til:
1.      at oplyse, hvorfor man ændrede farven til blå, samt hvori den nævnte videreudvikling
bestod,
2.      at fremlægge dokumentation for udviklingen af dennes undertagsstrammer, herunder
ved fremlæggelse af prototyper, tegningsmateriale og eventuel korrespondance i udviklingsaf-
delingen eller lignende,
3.      at oplyse, hvad baggrunden var for at gøre undertagsstrammeren rund, og hvad var for-
målet hermed,
4.      at angive, hvorfra ”inspirationen” til at skabe en undertagsstrammer, der kunne monte-
res uden anvendelse af værktøj til fastgørelse kom, og i den forbindelse oplyse, hvorvidt der er
                                               - 84 -
andre undertagsstrammere i u-form, i pe-skum og i sammenhængende ark på markedet, der
kan monteres uden brug af værktøj, bortset fra sagsøgerens,
5.     at oplyse, hvorfra inspiration til at producere sin undertagsstrammer i en stang (sam-
menhængende) kom, herunder om der efter sagsøgerens opfattelse er andre undertagsstram-
mere på markedet, som kom som stang eller i sammenhængende ark, og til at fremlægge do-
kumentation herfor,
6.     at oplyse, hvorfor har sagsøgte lige nøjagtigt valgt 65 mm som afstand
7.     at fremlægge kopi af beregninger og test vedrørende afstanden.
8.     at oplyse nærmere om baggrunden for valg af dybden på 4 cm.
disse opfordringer er ikke efterkommet, hvilket skal komme sagsøgte bevismæssigt til skade
under sagen.
med hensyn til den af sagsøgte påberåbte ”ekstra egenskab” med en del af undertagsstramme-
ren, der kan knækkes af, gøres det gældende, at denne egenskab er uden betydning:
en standard taglægte er 74 mm.
som bilag 20 er fremlagt foto af en standard taglægte, som har dimensionerne 73x38 mm, det
vil sige en bredde på 73 mm og en dybde på 38 mm. en standard klemliste har en standardhøj-
de på 25 mm.
som anført ovenfor betyder de standardmål, der er, at denne ekstra egenskab i så godt som
hvert eneste tilfælde skal knækkes af.
med hensyn til valg af skummaterialet, så er det uden betydning, at dette har været anvendt til
andre ting. et skummateriale således som dette fremgår af sagsøgerens frembringelse, eller i
samme viskositet, er ikke anvendt tidligere til undertagsstrammere.
det gøres på baggrund af ovenstående gældende:
at     sagsøgtes undertagsstrammer er en efterligning af sagsøgers undertagsstrammer,
at     sagsøgte har snyltet på sagsøgers kreative og værdiskabende indsats med sin efterlig-
ning,
                                                 - 85 -
at      sagsøgte illoyalt har tilstræbt at efterligne sagsøgers undertagsstrammer og derved at ha-
ve tilsidesat sin loyalitetsforpligtelse i et løbende samarbejdsforhold, hvor sagsøgte i kraft af sin
rolle som producent er blevet betroet sagsøgers forretningshemmeligheder i forbindelse med
udvikling af sit produkt,
at      sagsøgtes efterligning er forvekslelig med sagsøgers undertagsstrammer med nærliggen-
de fare for, at der foreligger markedsmæssig identitet,
at      sagsøgte har misbrugt sagsøgerens forretningshemmeligheder og enerettigheder.
at      sagsøgte har såvel ved sin adfærd som ved markedsføringen af den i sagen omhandlede
undertagsstrammer krænket sagsøgers rettigheder efter markedsføringsloven, jf. såvel lovens §
1 som lovens § 19.
at      sagsøgte har krænket sagsøgerens rettigheder efter lov om brugsmodeller § 6.
det bestrides,
at      det er sædvanligt at levere tagprodukter i pe skum i den masse/struktur, som blandt an-
det er defineret ved at være krydsbundet polyethylen (lukket celle) som sagsøgerens undertags-
strammer leveres i,
at      det er sædvanligt at levere tagprodukter i pe skum i eksempelvis ark, således at disse
først anbrydes, når montøren anvender disse på taget.
sagsøgte har trods opfordring hertil ikke dokumenteret, at det er sædvanligt at levere tagpro-
dukter i pe skum i eksempelvis ark, således at disse først anbrydes, når montøren anvender
disse på taget.
det bestrides, at produkttypen – også i sagsøgers udformning - er almindelig kendt. sagsøgte
er opfordret til at dokumentere dette. opfordringen er ikke efterkommet, hvilket bevismæssigt
skal komme sagsøgte til skade.
ingen af de undertagsstrammere, sagsøgte henviser til, har de samme kendetegn som sagsøge-
rens. i øvrigt henvises til, at patent- og varemærkestyrelsen efter foretagelse af nyhedsundersø-
                                              - 86 -
gelse har konkluderet, at en undertagsstrammer med de særlige kendetegn, sagsøgerens pro-
dukt har, kan registreres. der påhviler derfor sagsøgte en streng bevisbyrde for, at det modsatte
skulle være tilfældet.
sagsøgte henviser blandt andet til sagens bilag g vedrørende et svensk produkt. sagsøgte anfø-
rer, at det svenske produkt er markedsført siden primo 2011. som sagens bilag 18 er fremlagt
kopi af fakturanummer 10342 af den 8. august 2010 og fakturanummer 10343 af den 8. august
2010, hvoraf fremgår at sagsøgeren har markedsført sit produkt forud for primo 2011. allerede
af denne grund må det afvises, at det svenske produkt har betydning i sagen. i øvrigt passer det
svenske produkt ikke til danske standarder, det er ikke fleksibelt, ligesom produktet ikke
kommer i sammenhængende ark eller lignende, se bilag 19.
med hensyn til icopals undertagsstrammere bemærkes, at denne alene holder ved lægten, men
ikke klemmer om denne, ligesom undertagsstrammeren ikke er fleksibel, ikke er sammenhæn-
gende og ikke har samme grad af sikkerhedsmæssig forsvarlighed, idet man ikke har begge
hænder fri ved transport på taget.
i forlængelse af ovennævnte bestrides det, at sagsøgers produkt ikke adskiller sig væsentligt fra
lignende produkter.
sagsøgte anfører, at der er tale om ”meget simple produkter”. det anførte er uden betydning for
sagen. afgørende er, at der er tale om en ny frembringelse med særlige kendetegn, og at der ca.
2 år forud er sket et stort udviklingsarbejde og test af frembringelsen. et produkt med de ken-
detegn, der er kendetegnende for sagsøgerens produkt, var ikke almindelige kendt forud for
sagsøgerens frembringelse. på tidspunkt for lanceringen af sagsøgerens undertagsstrammer
fandtes alene 2 undertagsstrammere på markedet, herunder sagsøgtes – begge helt runde og
kendetegnet ved, at de skulle fastgøres med strips. det ene produkt var endvidere udført i pla-
stik – som decopals, jf. nedenfor. plastik er kendetegnet ved, at det varmepåvirkes og knækker.
sagsøgtes illoyale adfærd
sagsøger og sagsøgte indgik aftale om, at sagsøgte skulle producere undertagsstrammere for
sagsøger. som bilag 3 er fremlagt kopi af den mellem parterne indgåede leveringsaftale.
                                              - 87 -
sagsøgte fik i forbindelse med indgåelse af aftalen og indledning af samarbejdet udleveret - og
opnåede herigennem indgående indblik i - produktionstegninger, materialevalg, andre forret-
ningshemmeligheder samt knowhow om sagsøgerens undertagsstrammer. parterne har endvi-
dere løbende holdt møder, hvor sagsøgeren til sagsøgte har givet samtlige informationer om
sagsøgerens produkt, markedsstrategier, markedsudvikling, kunder, kommende kunder, kun-
ders optimisme vedrørende produktet, udenlandske markeder og kunder, som sagsøgeren var
og stadig er i færd med at oparbejde/bearbejde.
sagsøger og sagsøgte var i tæt løbende dialog om sagsøgers udvikling af undertagsstrammeren,
og sagsøgte fik i den forbindelse tillige kendskab til det potentiale, der var i sagsøgers under-
tagsstrammer. sagsøgte fik således indblik i sagsøgers kundeportefølje, herunder navnlig den-
nes positive respons på undertagsstrammeren, ligesom sagsøgte qua sagsøger fik indblik i hvil-
ket markedspotentiale undertagsstrammeren har i blandt andet tyskland.
sagsøgte har anført, at samarbejdet mellem parterne blev indgået uden vedtagelse af nogen
form for konkurrencebegrænsende aftaler, og at dette skete uanset sagsøgte allerede gennem en
årrække før samarbejdets etablering har haft en undertagsstrammer i skum på markedet. det er
korrekt, at der ikke er aftalt nogen konkurrencebegrænsning, men den undertagsstrammer, som
sagsøgeren udviklede og fik produceret af sagsøgte afviger væsentligt fra sagsøgtes undertags-
strammer samt andre undertagsstrammere.
da sagsøgte indså hvilket indtjeningspotentiale sagsøgers undertagsstrammer havde, begyndte
sagsøgte i 2014 egenhændigt at producere en efterligning. som bilag 4 er fremlagt produktbe-
skrivelse og billede af efterligningen.
fra d. 25. – 28. februar 2014 deltog sagsøgte som udstiller på byggerimessen i fredericia. som
bilag 5 er fremlagt udstillerliste over byggerimessen. forud for messen havde sagsøgte over for
sagsøgeren tilkendegivet, at man ville lancere en ny undertagsstrammer. sagsøgeren spørger på
mødet til denne, og får oplyst, at den ikke ligner sagsøgerens. sagsøgeren anmodede om at se et
eksemplar, men sagsøgtes direktør/indehaver jacob nordby ville ikke udlevere denne, men op-
lyste blandt andet, at der ikke var tale om sammenhængende undertagsstrammere, hvilket viste
sig at være et usandt udsagn, idet den netop viste sig at være sammenhængende.
                                                 - 88 -
som anført deltog sagsøgte fra d. 25. – 28. februar 2014 som udstiller på byggerimessen i frede-
ricia. som bilag 6 er fremlagt fotos fra sagsøgtes stand. flere af udstillerne, heriblandt sagsøgtes
kunder samt kunder som sagsøgeren er i færd med at oparbejde, og potentielle kunder rettede
personligt henvendelse til sagsøger, da de stillede sig undrende over sagsøgtes efterligning. fle-
re af dem troede endog, at det var sagsøgers undertagsstrammer, som blev markedsført af sag-
søgte.
sagsøgers direktør, jon floris, rettede den 24. februar 2014 henvendelse til sagsøgtes direktør,
jacob norby, med opfølgning på et mellem sagsøger og sagsøgte afholdt møde, hvorpå efterlig-
ningen og særligt krænkelsen blev drøftet, men samtalen førte ikke til nogen konkret løsning
herpå. som bilag 7 er fremlagt kopi af henvendelsen.
som det fremgår af bilag 21, e-mail fra profile, og bilag 22, brev af april 2014 fra sagsøgte til
bygma aars, rettede sagsøgte henvendelse til sagsøgerens kunder og underbød sagsøgeren væ-
sentligt med henblik på illoyal vis at trænge sagsøgeren fra markedet. som bilag 12 er fremlagt
produktblad, hvoraf fremgår at sagsøgte anvender væsentligt samme formulering som sagsøge-
ren, ligesom sagsøgtes lægteudsparing er på 65 mm.
som sagens bilag 23 er fremlagt e-mailkorrespondance med martin s. henriksen fra eric storm.
bilaget dokumenterer dels en illoyal henvendelse til sagsøgerens kunde, men også at kunden
betragter sagsøgtes produkt som en kopi af sagsøgerens.
på den baggrund gøres det yderligere gældende:
at      sagsøgte illoyalt har tilstræbt at efterligne sagsøgers undertagsstrammer og derved at ha-
ve tilsidesat sin loyalitetsforpligtelse i et løbende samarbejdsforhold, hvor sagsøgte i kraft af sin
rolle som producent er blevet betroet sagsøgers forretningshemmeligheder i forbindelse med
udvikling af sit produkt,
at      sagsøgte har misbrugt sagsøgerens forretningshemmeligheder og enerettigheder.
sagsøgte har såvel ved sin adfærd som ved markedsføringen af den i sagen omhandlede under-
tagsstrammer krænket sagsøgers rettigheder efter markedsføringsloven, jf. såvel lovens § 1 som
lovens § 19.
                                                   - 89 -
      et forretningsforhold mellem to kontraktparter indebærer således efter praksis ikke blot en for-
      pligtelse til at erlægge en hovedydelse, men hver part har tillige en forpligtigelse til at tage et
      passende hensyn til den andens interesser. loyalitetsforpligtigelsen følger af markedsføringslo-
      vens § 1, stk. 1 og indebærer, at parterne skal afholde sig fra utilbørlige konkurrencehandlinger
      over for hinanden.
      at udnytte viden, som man har tilegnet sig i et samarbejdsforhold, hvor man skulle forestille at
      varetage sin samarbejdspartners interesser, må anses for et alvorligt tillidsbrud og i strid med
      generalklausulen i markedsføringslovens § 1.
      i den foreliggende sag er der tale om en direkte etableret konkurrence udøvet på baggrund af
      erhvervshemmeligheder og knowhow, som sagsøgte har fået adgang til gennem sit hverv som
      producent af sagsøgers undertagsstrammere. sagsøgte har dermed handlet i strid med mar-
      kedsføringslovens § 19.
      efter praksis skal det sikres, at en samarbejdspart i et bestående eller ophørt kontraktforhold,
      ikke til egen fordel tilvender sig idegrundlag, produkter eller kundekreds med utilbørlige for-
      retningsmetoder. til illustration se u.1982.1149s, hvor en samarbejdspartner ligeledes gjorde
      utilbørlig brug af oplysninger, som denne havde tilegnet sig gennem sit samarbejde med en
      producent. dommen slår fast, at loyalitetsforpligtigelsen kan bidrage til en udvidelse af beskyt-
      telsessfæren for også for produktefterligninger, hvis fremtoning ikke nødvendigvis ligner hin-
      anden.
      vedrørende påstandene om forbud.
      for så vidt angår markedsføringsloven og de nedlagte påstande om forbud med videre, henvi-
      ses til markedsføringslovens § 20.
      for så vidt angår krænkelse i henhold til lov om brugsmodeller, henvises til lov om brugsmo-
      deller § 55, § 56 og § 58. …”
for sagsøgte, dafa a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 7. marts 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”…
                                                   - 90 -
         1. denne sag handler om, hvorvidt roof it kan forbyde dafa at producere, markedsføre
         og sælge en bestemt type undertagsstrammer i danmark.
         2. undertagsstrammere anvendes til at holde et undertag stramt. undertaget består (i denne
         sammenhæng) af en kunststofdug, der ligger under overtaget og blandt andet fungerer som
         vindspærre.
         3. begge parter producerer (eller lader producere), markedsfører og sælger undertags-
         strammere i skummateriale til den danske byggebranche. tvisten går således ud på, om
         roof it besidder enerettigheder til sin undertagsstrammer, og - hvis dette er tilfældet - om
         dafas undertagsstrammer udgør en krænkelse af disse rettigheder.
         4. dafa har i en årrække produceret undertagsstrammere, og disse indgår som en del af
         sortimentet i dafa airvent system. dafa airvent system er et system af løsninger til tæt-
         ning af byggeriets klimaskærme på tag og facade. det forhold, at dafa leverer et samlet sy-
         stem af løsninger, gør, at dafa tilbyder attraktive funktions- og produktgarantier. det er
         således en naturlig del af dafas produktsortiment at kunne levere undertagsstrammere.
         derfor er løbende produktudvikling af undertagsstrammere også en naturlig og kontinuer-
         lig del af dafas løbende og samlede produktudvikling.
         5. dafa har som led i denne løbende produktudvikling udviklet en ny type undertags-
         strammer, baseret på dafas egne erfaringer, efterspørgslen i markedet og forskellige kend-
         te løsninger på markedet. det er denne undertagsstrammer, som roof it nu påstår krænker
         selskabets rettigheder.
         6. dafa gør overordnet følgende gældende:
              a)    roof it besidder ikke nogen enerettigheder til undertagsstrammere, som er rele-
              vante for denne sag. roof its brugsmodeller er registreret på et forkert grundlag og er
              derfor ugyldige, og roof its undertagsstrammer nyder ingen eller alene en meget be-
              grænset beskyttelse efter markedsføringsloven.
              b)    de rettigheder, som roof it måtte besidde – hvis nogen - krænkes ikke af dafa.
              dafas har længe, inden roof it kom på markedet, produceret undertagsstrammere, og
              den nye udgave af dafas undertagsstrammer er udviklet som led i dafas almindelige
              produktudvikling.
              c)    dafa har heller ikke på anden måde snyltet på roof it, udnyttet andre ret-
              tigheder tilhørende roof it eller anvendt erhvervshemmeligheder tilhørende roof it.
         7. disse hovedanbringender behandles og uddybes nærmere i det følgende. indledningsvis
         gives nogle få bemærkninger vedrørende sagens påstande og omfang.
1. processuelle forhold
1.1 roof its påstand 5 bør afvises
         8. det gøres gældende, at roof it ikke har nogen særskilt retlig interesse i en anerkendelse-
         spåstand, når der er nedlagt forbuds- og påbudspåstande om samme emne. påstand 5 må
         derfor afvises.
1.2 erstatningsspørgsmål behandles ikke under denne sag
         9. roof it har under forberedelsen meddelt, at der under denne sag ikke vil blive nedlagt
         påstand om økonomiske krav i form af erstatning, vederlag eller godtgørelse. sådanne øko-
                                                    - 91 -
         nomiske krav må således - med bindende virkning for roof it - anses for udgået af sagen og
         må henvises til særskilt søgsmål.
2. roof it besidder ingen enerettigheder til undertagsstrammeren
         10. det er dafas opfattelse, at roof it ikke besidder nogen enerettigheder til undertags-
         strammere, som er relevante for denne sag.
2.1 roof its brugsmodeller er registreret på et forkert grundlag og er derfor ugyldige.
         11. roof it har to brugsmodelregistreringer:
              •            br 2014 00038, der er en uprøvet brugsmodel
              •            br 2014 00042, der er en prøvet brugsmodel
         12. der er forskel på kravene til de to brugsmodeller, hvilket skyldes, at patent- og vare-
         mærkestyrelsen under prøvningen af den sidstnævnte ansøgning har fundet forhold, der har
         medført begrænsninger i kravene. da de oprindelige krav var ens, må de to brugsmodeller
         reelt betragtes som ens, idet prøvning af identiske krav må føre til samme resultat. de to
         brugsmodeller omtales derfor i det følgende under ét, idet der dog er nedlagt to selvstændi-
         ge påstande om udslettelse.
         13. brugsmodellerne er registreret på et forkert grundlag og er derfor ugyldige. det skyldes
         navnlig to forhold:
              •     brugsmodellerne lever ikke op til nyhedskravet, idet alle dele af brugsmodelkravene
              kan genfindes i kendt teknik indenfor det relevante område. det gælder såvel for ud-
              formning og funktion som for opbygningen i moduler, der kan adskilles.
              •     brugsmodelkravene lever ikke op til reglerne i brugsmodelloven, idet kravene ikke
              er beskrevet på en tilstrækkelig konkret måde, der (uden videre) sætter andre i stand til
              at udføre frembringelsen.
         14. da der således ikke kan opretholdes en gyldig brugsmodel, har roof it ingen beskyttelse
         efter brugsmodelloven, og det står således dafa, såvel som andre virksomheder, frit for at
         lave produkter, der ligger indenfor de ethvert af de beskrevne krav.
2.2 brugsmodellerne lever ikke op til nyhedskravet
         15. brugsmodellerne lever ikke op til nyhedskravet, idet alle dele af brugsmodelkravene kan
         genfindes i kendt teknik indenfor det relevante område. frembringelsen i brugsmodellerne
         er ikke ny og adskiller sig ikke tydeligt fra, hvad der var kendt på ansøgningstidspunktet, jf.
         brugsmodellovens § 5, jf. § 47 stk. 1., nr. 1. allerede af den grund må brugsmodellerne be-
         tragtes som ugyldige og dermed udslettes.
         16. roof its undertagsstrammere er meget simple. sådanne undertagsstrammere var allerede
         kendte på tidspunktet, hvor roof its produkt kom på markedet. til eksempel viser bilag g et
         fremlagt print fra den svenske virksomhed t-emballages hjemmeside, hvoraf det fremgår, at
         t-emballage markedsfører et lignende produkt. t-emballage lancerede sit produkt allerede i
         2011, og produktet var således allerede på markedet, da dafa lancerede sit produkt.
2.3 brugsmodellernes indhold (krav)
         17. kravene i brugsmodel dk 2014 00038 y3 (bilag ad) (den uprøvede brugsmodel) kan ef-
         ter dafas opfattelse inddeles i følgende egenskaber/træk:
                                             - 92 -
    •       krav 1: u-profil (6) til opstramning af undertag (2), der er anbragt under lægter
    (4,5), som bærer et overtag (7) såsom et teglstenstag, som er nyt ved, at u-profilet
              a)   (6) har en åbning (13) med en bredde (8), som modsvarer bredden af den
              lægte (4,5), som den skal monteres til, samt
              b)   en dybde (9), der er mellem 5 og 100 mm fortrinsvis mellem 20 og 50 mm,
              c)   hvor u-profilet endvidere har en bredde (12), som er mellem 10 og 100 mm
              fortrinsvis mellem 40 og 70 mm, og
              d)   hvor u-profil har en materialetykkelse (11) i forlængelse af åbningen (13),
              som er mellem 5 og 100 mm fort[r]insvis mellem 20 og 60 mm, og hvor
              e)   materialetykkelsen (10) fra bunden af åbningen (13) til fladen (14), som ud-
              spænder undertaget (2), er mellem 10 og 200 mm, fortrinsvis mellem 40 og 100
              mm mere fortrinsvis mellem 50 og 70 mm,
    •       krav 2: u-profil (6) ifølge krav 1, som er nyt ved, at hvert u-profil (6) er fremstillet i
    et elastisk polymert materiale.
    •       krav 3: u-profil (6) ifølge krav 2, som er nyt ved, at hvert u-profil (6) er fremstillet i
    polyethylen.
    •       krav 4: u-profil (6) ifølge et eller flere af kravene 1 til 3, som er nyt ved, at u-profilet
    (6) er sammensat i moduler, som let deles uden brug af håndværktøj.
    •       krav 5: anvendelse af u-profil (6) ifølge et eller flere af kravene 1 til 4 til udspæn-
    ding af undertag (2).
18. kravene i brugsmodel dk 2014 00042 y4 (bilag 24) (den prøvede brugsmodel) kan efter
dafas opfattelse inddeles i følgende egenskaber/træk:
    •       krav 1: u-profiler (6) til opstramning af undertag (2), der er anbragt under lægter
    (4,5), som bærer et overtag (7) såsom et teglstenstag, hvor hvert u-profil (6)
         f) har en åbning (13) med en bredde (8), som modsvarer bredden af den lægte (4,5),
         den er indrettet til at blive monteret til, og
         g)        at hvert u-profil har en dybde 10 (9), der er mellem 5 og 100 mm fortrinsvis
         mellem 20 og 50 mm,
         h)        hvor hvert u-profil endvidere har en bredde (12), som er mellem 10 og 100
         mm fortrinsvis mellem 40 og 70 mm, og
         i) hvor hvert u-profil har en materialetykkelse (11) i forlængelse af åbningen (13),
         som er mellem 5 og 100 mm fortrinsvis mellem 20 og 60 mm, og hvor
         j) materialetykkelsen (10) fra bunden af åbningen (13) til en på profilet anlagt flade
         (14), der er indrettet til at udspænde undertaget (2), er mellem 10 og 200 mm, for-
         trinsvis mellem 40 og 100 mm mere fortrinsvis mellem 50 og 70 mm,
         som er nyt ved at
         k)        en flerhed af nævnte u-profiler (6) er sammensat i moduler, der er indrettet
         til at kunne deles uden brug af håndværktøj.
    •       krav 2: u-profiler (6) ifølge krav 1, som er nyt ved, at hvert u-profil (6) er fremstillet
    i et elastisk polymert materiale.
                                                      - 93 -
               •     krav 3: u-profiler (6) ifølge krav 2, som er nyt ved, at hvert u-profil (6) er fremstillet
               i polyethylen.
               •     krav 4: anvendelse af u-profiler (6) ifølge ethvert af de foregående krav til ud-
               spænding af undertag (2).
          19. skønsmanden har bekræftet, at han er enig i, at der kan foretages den beskrevne opdeling
          af kravene til den uprøvede brugsmodel og den prøvede brugsmodel (se svar på spørgsmål
          1a, se dog også svaret på dafas spørgsmål 4 d).
2.4 alle træk ved brugsmodellen er kendte fra tidligere brugsmodel, bortset fra trækket om moduler
          20. skønsmanden har herefter bekræftet, at alle træk f)-j) i den uprøvede brugsmodel allere-
          de er kendt fra en eksisterende, dansk brugsmodel (dk 1998 000296) (bilag ab). det samme
          gør sig gældende for den prøvede brugsmodel, dk 2014 00042 y4 (bilag 24). den nævnte,
          ældre brugsmodel er undertagsstrammer i polystyren, der på mange punkter ligner roof its
          produkt.
          21. med den ældre brugsmodel dk 1998 000296 (bilag ab) er det således klart, at nyheds-
          kravet ikke er opfyldt for træk f)-j), da alle disse træk ved frembringelsen var kendte på an-
          søgningstidspunktet og prioritetsdagen. det er også grunden til, at patent- og varemærke-
          styrelsen ved prøvelsen og registreringen af den prøvede brugsmodel har stillet som betingelse,
          at brugsmodelkravene blive indskrænket, således at nyheden begrænses til at angå træk k),
          dvs. at der er tale om en "flerhed af nævnte u-profiler […] sammensat i moduler, der er indrettet til
          at kunne deles uden brug af håndværktøj".
          22. med formuleringen af brugsmodelkravene opnår roof it under alle omstændigheder
          højst en beskyttelse på undertagsstrammere "sammensat i moduler". på baggrund af prøv-
          ningen i patent- og varemærkestyrelsen, og på baggrund af det ovenfor anførte, er der ikke
          tvivl om, at brugsmodellen - selv hvis registreringen opretholdes - ikke omfatter undertags-
          strammere, der ikke er eller ikke længere er sammensat i et modul.
          2.5 brugen af sammenhængende moduler og pe-skum er også kendt teknik indenfor
          tagprodukter
          23. også det sidstnævnte (sammensætningen i moduler) træk er imidlertid kendt, eller i
          hvert fald nærliggende, for en fagmand. allerede længe før brugsmodelansøgningen for
          roof its brugsmodeller blev indleveret, var det almindelig kendt på mange områder at
          sammensætte en flerhed af moduler, der er indrettet til (ved hjælp af forskårne, næsten gen-
          nemgående riller/snit) at kunne deles uden brug af (hånd)værktøj. med sådan en teknik fal-
          der modulerne næsten fra hinanden og kræver meget begrænset mekanisk påvirkning for at
          kunne adskilles. det opleves i praksis ved, at man nemt kan trække modulerne fra hinanden
          ved håndkraft.
          24. som eksempler på dette - og indenfor samme område - har dafa dokumenteret, at
          dafa i en årrække har produceret en skumprofil til sin kunde, ds stålprofil, der netop har
          denne egenskab. dette ses blandt andet af bilag as, bilag ar (medtages ved hovedforhand-
          lingen), bilag aq og videoen i bilag ay. dette produkt har været produceret i hvert fald si-
          den 2008, hvilket ses af bilag av, og produceres fortsat, jf. bilag au.
                                              - 94 -
                                                                                 uddrag af bilag as
25. de nævnte bilag dokumenterer klart, at det, lang tid før roof its brugsmodelansøgninger
blev indleveret, var almindelig kendt at sammensætte en flerhed af moduler, der er indrettet
til at kunne deles uden brug af (hånd)værktøj, og at dette (også) var kendt indenfor tagpro-
dukter. modulerne er desuden fremstillet i et pe-skum materiale, som ville være velegnet til
brug for undertagsstrammere.
26. som et andet eksempel er fremlagt dokumentation for produktet "skumtætningsklodser"
fra rias. dette produkt har samme funktion som det førnævnte produkt, der laves for ds
stålprofil, men er ikke produceret af dafa. der er altså tale om et tagprodukt til brug for
tætning. som det ses af bilag ak, har rias' skumtætningsklodser de samme egenskaber,
nemlig at kunne adskilles uden værktøj, og leveres i sammenhængende moduler (plade), li-
gesom produktet er produceret i pe-skum. anvendelsen heraf ses i bilag al. dette produkt
har været på markedet i hvert fald siden 1998, hvilket ses af bilag am.
27. tilsvarende egenskaber - altså brugen af moduler, der kan adskilles uden værktøj - er og-
så kendt fra andre område, hvilket ses i bilag an, ao og ap
28. det er således uomtvisteligt, at en fagmand vil være bekendt med de produkter, der er
nævnt her. dette er også bekræftet af skønsmanden ved besvarelsen af spørgsmål 8, hvoref-
ter:
         "skønsmanden kan bekræfte at der ved frembringelsen i bilag 24 indgår en kombination af
         løsninger kendt fra en række tekniske områder.
         det bemærkes dog at løsningerne beskrevet i bilag an, ao og ap ikke relaterer sig til kom-
         ponenter til udlægning af tagkonstruktioner. det omvendte gælder efter skønsmandens opfat-
         telse for bilag ak som den relevante fagmand efter skønsmandens opfattelse kan være bekendt
         med.
         i hvilket omfang bilag ak, herunder især produkter svarende til den udleverede fysiske udga-
         ve, var kendt på prioritetsdatoen (30. marts 2010) for dk 2014 00042 y4 er skønsmanden ik-
         ke vidende om."
29. skønsmanden har endvidere bekræftet dette ved besvarelsen af spørgsmål 10.
30. det er derfor meget nærliggende for en fagmand at komme frem til den løsning, der er
angivet i den nye del af den prøvede brugsmodels krav 1 - dvs. trækket om, at der er tale om
moduler, der kan adskilles uden brug af håndværktøj. dette svarer helt nøjagtigt til, hvad
der søges beskyttet i den kendetegnende del af krav 1. der er således ikke tydelig adskillelse
som krævet i brugsmodellovens § 5
                                                     - 95 -
        31. en kombination af den almene viden repræsenteret ved de tidligere produkter, sammen-
        holdt med den kendte teknik som angivet i den ældre brugsmodel dk 1998 000296 (bilag
        ab), vil ikke bibringe noget overraskende. der er ingen tekniske barrierer, der skal overvin-
        des, og resultatet vil blive præcist som forventet.
        32. dafa gør i den forbindelse gældende, at bilag aq, q, ar, ax, as og at dokumenterer,
        at de ovenfor nævnte produkter var kendt i vide kredse på prioritetsdatoen (30. marts 2010)
        og dermed nyhedsskadelige for roof its brugsmodeller. disse viser bl.a. arbejdstegninger og
        en faktura for salg (før prioritetsdatoen) af de elementer, der er fremstillet ifølge tegningen.
2.6 den manglende nyhed er en registreringshindring
        33. det kan således konstateres,
             •      at selve brugen af u-formede undertagsstrammere er kendt teknik, jf. ovenfor (og
             jf. den indledende del af det uafhængige krav 1, samt den ældre brugsmodel dk 1998
             000296 (bilag ab)),
             •      at brugen af moduler, der kan adskilles uden brug af håndværktøj, også er kendt -
             bl.a. fra de nævnte produkter - altså de samme fordele som beskrevet i det eneste nye
             træk i brugsmodellens selvstændige krav,
             •      kombinationen af disse to dele af den kendte teknik er nærliggende for en fagmand
             indenfor området, navnlig idet begge dele er kendt viden i forbindelse med tagproduk-
             ter, og
             •      at materialet, som undertagsstrammerne fremstilles i - pe (polyethylen) - er almin-
             deligt kendt og benyttes udbredt i byggeindustrien, herunder til tagprodukter (samt
             mange andre steder).
        34. det betyder, at der ikke foreligger en nyhed (tydelig adskillelse) i forhold til den kendte
        teknik. brugsmodellovens nyhedskrav er dermed ikke opfyldt, og brugsmodellerne må der-
        for udslettes.
        2.7 brugsmodelkravene lever ikke op til reglerne i brugsmodelloven
        35. selv hvis der bortses fra den manglende nyhed, lever brugsmodelkravene ikke op til reg-
        lerne i brugsmodelloven. kravene ikke er beskrevet på en tilstrækkelig konkret måde, der
        (uden videre) sætter andre i stand til at udføre frembringelse.
        36. det følger af brugsmodelbekendtgørelsens § 19, at brugsmodelansøgningen skal inde-
        holde anvisning af de tekniske egenskaber, der er nødvendige for at kunne opnå den ønske-
        de effekt. det er dafas opfattelse, at særligt underkrav 4 i de uprøvede brugsmodel (br
        2014 00038 y3) samt det nyformulerede hovedkrav i den prøvede brugsmodel (br 2014
        00042 u1) ikke opfylder kravet i brugsmodelbekendtgørelsen.
        37. roof it har i de nævnte krav i brugsmodellen forsøgt at adskille brugsmodellens krav fra
        den kendte teknik ved uklare formålsangivelser om, at modulerne er indrettet til at kunne
        deles uden brug af håndværktøj. det fremgår imidlertid ikke, hvordan denne tekniske effekt
        opnås. fagmanden kan således ved en gennemgang af brugsmodellen ikke se, hvorledes han
        skal opnå den tekniske fordel (at indrette et sammensat modul der kan deles uden brug af
        håndværktøj). dermed bringer beskrivelsen ikke fagmanden i stand til at udøve frembrin-
        gelsen.
                                                     - 96 -
         38. at undertagsstrammere kan være udført i et bestemt materiale giver ikke fagmanden
         yderligere vejledning, ligesom begrebet "håndværktøj" (der også er udefineret) heller ikke
         giver nogen vejledning. der mangler således i brugsmodelskriftet en konkret vejledning til,
         hvorledes denne effekt skal opnås eller hvilke "tekniske egenskaber, der er nødvendige til opnåel-
         se af den tilsigtede virkning".
         39. dette er i sagens natur helt centralt, idet det netop er den effekt - og den eneste effekt -
         der udgør det, der søges beskyttet ved brugsmodellen.
         40. den formulering, som roof it har valgt, giver en beskyttelse, der i realiteten er ganske
         vanskelig at definere, da man sigter efter en ønsket effekt, men uden at anvise, hvordan denne
         effekt opnås.
         41. det gøres derfor gældende, at begge brugsmodellerne angår en frembringelse, der ikke er
         så tydeligt beskrevet eller vist, at en fagmand på grundlag heraf kan udøve den, jf. brugs-
         modelloven § 47 stk. 1, nr. 2. også af denne grund må brugsmodellerne udslettes.
2.8 roof its undertagsstrammer nyder ikke beskyttelse efter markedsførings- eller designloven
         42. roof its undertagsstrammer nyder ingen eller en meget begrænset beskyttelse efter mar-
         kedsføringsloven. da produktets udformning er næsten udelukkende funktionelt begrundet,
         er der intet eller meget lidt særpræg.
         43. lovgivningen giver mulighed for beskyttelse af tekniske løsninger via patent- og brugs-
         modelsystemet, når en række betingelser er opfyldt. når en virksomhed ikke har eller ikke
         kan få sine tekniske løsninger og produkter gennem de relevante beskyttelsesformer (patent
         og brugsmodel), opnås der ingen yderligere beskyttelse af den tekniske løsning gennem
         markedsføringsloven af disse frembringelser.
         44. en eventuel beskyttelse efter markedsføringslovens § 1 vil derfor under alle omstændig-
         heder alene omfatte produktets fremtoning og dermed ikke beskytte funktionelle eller tekni-
         ske elementer. det tilsvarende gælder for designrettigheder.
2.9 roof it har kun i begrænset omfang selv udviklet den endelige løsning
         45. dafa har deltaget i og udført udviklingen af den endelige løsning for roof its produkt.
         dafa har derfor - hvis nogen – del i rettighederne hertil, jf. nærmere herom under pkt. 77-
         84 nedenfor.
3. dafa krænker ikke roof its rettigheder
         46. dafa gør overordnet gældende, at dafa ikke krænker roof its rettigheder, idet pro-
         dukterne hverken ligger inden for beskyttelsessfæren af roof its brugsmodeller, eller i øvrigt
         krænker roof its rettigheder.
3.1 dafa har selv produktudviklet sin undertagsstrammer, der er en del af et samlet system
         47. en af dafas væsentlige produktserier er dafa airvent system. dafa airvent system
         er et system af gennemtænkte løsninger og produkter, der gør det nemt og enkelt at tætne
         byggeriets klimaskærme. det gælder både på tag og facade. i dafa airvent system indgår
         navnlig en række forskellige typer dug/folie (dafa roofoil og dafa windfoil), der er et
         væsentligt produkt for dafa. et eksempel på systemet og markedsføringen heraf kan ses i
         bilag s og bilag aj.
         48. en af fordelene ved dafa airvent system er imidlertid, at dafa kan levere alle dele af
         den samlede klimaskærms-løsning. udover dugen omfatter den også forskellige typer sy-
                                                   - 97 -
        stemtilbehør (eks. tætningskraver, hjørnestykker, og klæbemidler (tape), således at hele un-
        dertaget kan monteres og tætnes med produkter fra dafa airvent system. hvis entrepre-
        nøren alene anvender produkter fra dafa airvent system til den udvendige tætning (og
        disse anvendes forskriftsmæssigt), giver dafa en funktions- og produktgaranti på op til 30
        år (afhængig af folie). der er således tale om et samlet system, der markedsføres samlet af
        dafa.
        49. et af produkterne (et systemtilbehør) i dafa airvent system er en undertagsstrammer.
        undertagsstrammeren sikrer, at undertaget ikke "klaprer" og er dermed medvirkende til, at
        undertagsdugen ikke slides eller skades unødigt.
3.2 undertagsstrammeren produktudvikles kontinuerligt hos dafa
        50. dafa har derfor længe haft undertagsstrammere i forskellige udformninger som en na-
        turlig del af produktsortimentet. der er under forberedelsen redegjort for dafas tidligere
        produkter, som navnlig omfatter en rund (rørformet) undertagsstrammer i cellegummi, der
        blandt andet er vist i bilag å og bilag 2.1 og 2.2. det konkrete produkt har været på marke-
        det siden 2001 og omsættes forsat, jf. også bilag ba.
        51. undertagsstrammeren er et nødvendigt tilbehør, da hovedprodukterne som anført er fo-
        lie til undertag, og det er således en naturlig del af dafas produktsortiment at kunne levere
        undertagsstrammere. som selvstændigt produkt er undertagsstrammere dog ikke noget
        strategisk produkt for dafa.
        52. alle dafas produkter og disses performance på markedet overvåges automa-
        tisk/løbende af dafas salgssystemer. der er for alle produkter givet et interval på forventet
        salg, som igen er givet på baggrund af dafas forventninger til markedet. hvis et produkt
        sælger bedre eller dårligere end dafas forventninger, alarmeres dafa, og produktet tages
        ud til vurdering.
        53. dafas runde undertagsstrammer havde i en lang periode ikke solgt tilfredsstillende og
        blev derfor af dafa underlagt en sådanvurdering. i mange tilfælde kasserer dafa sine
        produkter, hvis de ikke sælger tilfredsstillende, men i dette tilfælde er det væsentligt for
        dafa at kunne tilbyde en undertagsstrammer for at holde airvent-serien komplet. derud-
        over ønskede dafa at optimere de enkelte produkters fremtoning, således at det tydeligere
        fremgik, at disse indgik i en samlet produktpakke, hvor produkterne er optimeret for hinan-
        den, og ikke blot til stand alone salg. dafa gik derfor i gang med at analysere konkurre-
        rende produkter på markedet - inklusive roof its - og på denne baggrund udviklede dafa
        forskellige potentielle løsninger.
        54. dafa foretager løbende produktudvikling af undertagsstrammere som en naturlig og
        kontinuerlig del af dafas løbende og samlede produktudvikling. fokus for produktudvik-
        lingen er at skabe et bedre produkt, der har gode egenskaber, god holdbarhed (det indgår i
        dafa airvent systems funktions- og produktgaranti), brugervenlighed og produktionsop-
        timering. dafa har som led i denne løbende produktudvikling udviklet den nu omtvistede
        type undertagsstrammer, baseret på dafas egne erfaringer, efterspørgsel i markedet og for-
        skellige kendte løsninger på markedet. selv om produktet ikke selvstændigt har strategisk
        betydning, bruges der ressourcer på produktudvikling, for at produktet har samme høje
        standard og kvalitet som dafas øvrige produkter.
                                                  - 98 -
       55. eksempler på produktdesigns, der blev overvejet som led i dafas produktudvikling, er
       blandt andet vist i bilag u, v, x, y og z. i sensommeren 2013 havde man indsnævret feltet til
       løsningsforslag i plast og i skum. som det ses af de fremlagte tegninger, arbejdede dafa
       med den samme runde grundform, som dafas anden undertagsstrammer, men designet
       blev udviklet undervejs med fokus på funktion og produktionsoptimering.
3.3 dafas design af undertagsstrammeren tager udgangspunkt i kendte elementer hos dafa
       56. ved designet af den nye undertagsstrammer har dafa navnlig taget udgangspunkt i
       følgende:
       57. formen: dafas andre varianter af undertagsstrammer (der er udviklet før den nu om-
       tvistede variant) er ligeledes rund, og derfor var den runde form et naturligt valg, som ud-
       nytter den gode erfaring og viden fra eksisterende varianter og anvender samme runde form
       som basis for udvikling af en ny variant. den runde form ligger desuden godt i hånden og
       sikrer (som tidligere beskrevet) den største kontaktflade med underdugen uden kanter eller
       hjørner, der giver særlig belastning af dugen. det indvendige design (udsparingen til tag-
       lægten) er bestemt af den tekniske funktion.
       58. dimensioner - højde og udspænding: højden på produktet - særligt afstanden fra lægte
       til top (og dermed udspændingen af dugen) - afgøres i vidt omfang af lægternes standard-
       tykkelser. der er tidligere under forberedelsen redegjort herfor. dafa har på sit produkt
       valgt en udformning, hvor en del af undertagsstrammeren kan knækkes af, således at under-
       tagsstrammeren kan anvendes til de to mest forekommende typer af afstandslister i tagkon-
       struktionen, nemlig henholdsvis med en tykkelse på mindst 25 mm eller mindst 32 mm.
       hvis dafas undertagsstrammer skal benyttes i forbindelse med 25 mm afstandslister, skal
       den øvre del knækkes af, så udspændingen bliver mindre.
       59. dette design, hvor ét produkt har to funktioner, er i overensstemmelse med dafas ge-
       nerelle produktstrategi om at have flere funktioner i samme produkt. det ses bl.a. også i
       dafa sortiment af rør- og kabelkraver, hvor flere produkter også har flere funktioner eller
       anvendelsesmåder. det har en række fordele; navnlig at kunden kan nøjes med én vare (ét
       varenummer) til flere anvendelser. det giver en nemmere logistik for både dafa og for-
       handlere/kunder, idet der ikke skal lagerføres, administreres og sælges to forskellige model-
       ler. der er ingen ekstraomkostning i produktionsprocessen for dafa ved at lave den ekstra
       udstansning til afrivningen, og det ekstra materiale, der smides ud hos kunden, ville i prak-
       sis også være endt som spild hos dafa.
       60. roof it har i den forbindelse gjort gældende, at muligheden for to afstande er en egen-
       skab, som dafa udelukkende har tilføjet for umiddelbart at adskille sig fra roof its pro-
       dukt, og at "25 mm klemlisten anvendes så godt som 100% af samtlige tagkonstruktioner". roof its
       synspunkt er således, at brugere af dafas undertagsstrammere (næsten) altid vil skulle
       knække overdelen af, og at dafas undertagsstrammer uden overdelen har en større lighed
       med roof its undertagsstrammer. dette bestrides.
       61. det er vist ved bilag ba, at dafas salg af de runde undertagsstrammere understreger, at
       roof its udlægning ikke er korrekt. tallene viser, at forholdet mellem runde undertags-
       strammere til hhv. 25 mm og 32 mm afstandsliste har været nogenlunde ligeligt i 2015 og
       2016, og at andelen af runde undertagsstrammere til 32 mm afstandslister/klemlister på intet
                                                  - 99 -
       tidspunkt i perioden fra 2012 til 2016 har været mindre end 1/3 af det samlede salg (eksklu-
       sive oem-produkter). dette bekræfter således fordelen ved dafas design.
       62. roof its antagelse om fordelingen mellem 25 mm og 32 mm afstandslister er udokumen-
       teret. roof it har ikke selv fremlagt bevis til støtte herfor, og antagelsen blev heller ikke be-
       kræftet under skønsforretningen (se skønsmandens svar på roof its supplerende spørgsmål
       nr. 4).
       63. dimensioner - tykkelse: tykkelsen af produktet afgøres i vidt omfang af de standardtyk-
       kelser, som råmaterialet (pe-skum-plader) findes i. standardtykkelserne "springer" med 10
       mm. dafa har under produktudviklingen testet prototype af 30 mm plade. denne viste sig
       åbenlyst for tynd, mens 40 mm havde tilstrækkelig stivhed. derfor er produktet endt i denne
       tykkelse.
       64. materialevalg: undertagsstrammeren er lavet i pe-skum. pe-skum er et meget alminde-
       ligt materiale til tag- og isoleringsprodukter. dafa har omfattende erfaring med at arbejde
       med pe-skum, som indgår i en lang række af dafas produkter. pe-skummet er billigt,
       nemt at arbejde i, vejr- og uv-bestandigt og har en række fordelagtige egenskaber (fleksibili-
       tet, modstandskraft m.v.) til brug i denne type produkter. det har derfor været et naturligt
       valg for dafa. dafas anden variant af undertagsstrammer (rørformet model) er lavet i cel-
       legummi. det er et lidt dyrere materiale med andre egenskaber, som passer bedre til det de-
       sign, som den pågældende model har. dafa har før eksperimenteret med at lave den rør-
       formede model af undertagsstrammeren (rørmodellen) i pe-skum, hvilket dog viste sig ikke
       at være en holdbar løsning.
       65. farven: dafas undertagsstrammer laves i blå farve. blå er dafas "signaturfarve", hvil-
       ket ses i bl.a. dafas logo, på hjemmesiden, på folier m.v. da pe-skummet til undertags-
       strammeren kunne leveres som standard i en blå farve, valgte dafa derfor dette for at sikre
       genkendelighed.
       66. det ovenstående kan dokumenteres og uddybes ved parts- og vidneforklaringerne under
       hovedforhandlingen.
3.4 dafa krænker ikke brugsmodellerne
       67. for det tilfælde, at brugsmodellerne opretholdes, gøres det gældende, at dafa ikke – el-
       ler i hvert fald ikke længere - krænker beskyttelsen i brugsmodellerne.
       68. som der er redegjort for ovenfor, kan beskyttelsen maksimalt udstrækkes til at omfatte
       undertagsstrammere, der leveres i "moduler" - dvs. i sammenhængende form.
       69. som led i den løbende produktudvikling er dafa overgået fra at levere undertags-
       strammere i stænger til at levere disse i løs form. siden årsskiftet 2014/2015 har der ikke været
       salg af denne type undertagsstrammere i stænger, men udelukkende i løs form – først løst i
       kasser og senere løst i pose. bilag az viser dette.
       70. dafa sælger således ikke længere undertagsstrammere i moduler (sammensat), men
       udelukkende løs form, leveret i en pose. dette ses af sagens bilag aæ, produktblad for
       dafa undertagsstrammer, dateret december 2015, hvoraf det fremgår: "dafa undertags-
       strammere leveres i kasser med 104 stk. kassen inkluderer en handy pose, som kan indeholde 52 stk. –
       lige til at tage på ryggen."
                                                   - 100 -
        71. udviklings- og produktionsprocessen for denne ændring startede dog endnu tidligere
        end lanceringen– før denne sag blev anlagt - og skete ud fra forskellige hensyn som nævnt
        nedenfor. bilag aø viser den produktionstegning, der anvendes til de nuværende under-
        tagsstrammere i løs form. tegningens revisionsdato er 10. april 2014, hvilket viser, at udvik-
        lingsarbejdet til den nye leveringsform var afsluttet på det tidspunkt.
        72. de væsentligste hensyn har i den henseende været følgende:
             •     levering i løs form er billigere, da der spares en ma-
             nuel operation i produktionsprocessen. selve undertags-
             strammeren udstanses på nogenlunde samme måde, men
             ved levering i stang skulle emnerne manuelt limes sam-
             men til en stang. dette produktionstrin (sammenlimning)
             spares.
            •      brugervenligheden er forbedret, da det reelt har vist
            sig at være lettere at få fat i undertagsstrammerne, når de
            ligger løst i en pose, end når de var limet sammen i en
            stang.
            •      arbejdsmiljø og sikkerhed for brugerne er forbedret, da håndværkerne med posen
            har begge hænder fri og let kan bevæge sig rundt med en pose over skulderen som vist
            på illustrationen til højre. posen har en godkendt sikkerhedsclip, så den uden risiko kan
            anvendes ved tagarbejde.
            •      posen kan genbruges og er således mere miljø- og brugervenlig. håndværkerne
            kan eksempelvis bruge posen til byggeaffald, der skal med ned fra tagarbejdet.
        73. ændringen fra levering løst i kasse til levering løst i pose skete senere. sagens bilag aå
        viser, at denne produktionsændring blev endeligt godkendt i juli 2015.
        3.5 dafa krænker heller ikke andre rettigheder
        74. det forekommer åbenbart, at de to produkters fremtoning (når der bortses fra alle tekni-
        ske træk - eksempelvis udsparingen) ikke har nogen lighed eller kan blive genstand for for-
        veksling i praksis. dafa krænker således heller ikke roof its rettigheder efter anden lovg-
        ning (markedsførings- eller designlovgivningen).
        4. dafa har ikke misbrugt erhvervshemmeligheder eller på anden måde krænket roof
        its rettigheder
        75. dafa har ikke på nogen måde snyltet på roof it, udnyttet andre rettigheder tilhørende
        roof it eller anvendt erhvervshemmeligheder tilhørende roof it.
4.1 produktets udformning er ikke en erhvervshemmelighed
        76. roof its produkt - undertagsstrammeren - er ikke i sig selv (hverken som produkt eller
        som produktion) beskyttet efter reglerne om erhvervshemmeligheder i markedsføringslo-
        vens § 19. produktet er ganske simpelt og vil kunne repliceres af enhver, der får det fysiske
        produkt i hænde. da produktet er frit tilgængeligt på markedet, er hverken produktet, de-
        signet eller de tekniske løsninger således hemmelige.
4.2 samarbejdet mellem dafa og roof it
        77. dafa har – udover udvikling af eget produkt – også bistået roof it med produktudvik-
        lingen.
                                                 - 101 -
       78. ved roof its første henvendelse til dafa ønskede roof it ikke tilbud på færdig produk-
       tion, men ønskede derimod indledningsvis blot at købe råmaterialer til produktion andet-
       steds. baggrunden for dette var (så vidt dafa er bekendt), at roof it ikke var tilfreds med
       det materiale, bramming plast industri kunne levere. roof it kontaktede derfor dafa for at
       få rådgivning om materialevalg og leverance af råmaterialer (hele plader i et egnet materia-
       le). dafa fik ikke produktionstegninger i den forbindelse.
       79. senere hen har dafa tilbudt en løsning med egentlig produktion, hvor udgangspunktet
       var den emnetegning, der er vist på roof its tegning dateret den 16. marts 2010 (vist i bilag
       41).
       80. da roof it rettede henvendelse til sagsøgte vedrørende produktion, havde roof it intet
       kendskab til produktion af skumprodukter og alene en upræcis skitse og idé til et produkt,
       hvilket også fremgår af det af sagsøgeren fremlagte bilag 1. det er i sådanne tilfælde helt
       normalt, at dafa i samarbejde med kunder deler og anvender sin viden om materialer,
       produktion og anvendelse med henblik på, at kundens produkt bliver bedre, hvilket da også
       har været tilfælde i samarbejdet med roof it.
       81. den endelige løsning var da også resultatet af samarbejde mellem roof it og dafa. i den
       forbindelse har dafa blandt andet foreslået ændring i produktionsmetoden fra vandstråle-
       skæring (som bramming plast industri ville gøre) til udstansning. det har givet justeringer i
       designet og behov for en anden optimering af udnyttelsen af råmaterialet (skumplader).
       82. det bemærkes, at dateringen af tegningen i bilag 41 til 16. marts 2010 ikke synes at være
       retvisende. i sagens bilag 26.17 ses en tidligere tegning fra roof it (modellen med "kæber"),
       som ligeledes er dateret 16. marts 2010. samme dato fremgår af tegningen i bilag 29 og bilag
       41, uagtet at roof it i korrespondancen netop angiver, at der i sidstnævnte er "lavet lidt om i
       designet". det tyder på, at tegningen således er blevet opdateret, uden at dateringen er opda-
       teret.
       83. det var eksempelvis dafa, der måtte rådgive omkring materialevalg. desuden var det
       dafa, der udarbejdede det materiale, der var nødvendigt for, at produktet kunne produce-
       res, jf. til eksempel produktionstegningerne i bilag d.
       84. det gøres gældende, at dafa har foretaget eller medvirket til produktudvikling, hvorfor
       dafa - hvis nogen - har rettighederne til disse udviklinger. dafa har navnlig medvirket til
       optimering af produktet i forhold til produktion og logistik, og dermed hvordan produktet
       kunne kommercialiseres.
4.3 dafa har ikke haft adgang til eller misbrugt roof its erhvervshemmeligheder
       85. dafa bestrider, at dafa har fået adgang til eller har misbrugt informationer, der er er-
       hvervshemmeligheder for roof it – hverken tekniske oplysninger og kommercielle oplys-
       ninger.
       86. roof it har indikeret, at dafa er kommet i besiddelse af en stor mængde teknisk know-
       how omkring undertagsstrammere fra roof it. markedsføringslovens § 19 vedrører imidler-
       tid ikke generel knowhow, medmindre denne knowhow tillige er en erhvervshemmelighed.
       87. som beskrevet ovenfor vedrørende brugsmodellerne, er den teknik, der anvendes i de
       produkter, som påstås beskyttet af roof it, kendt teknik – altså generel knowhow, som vil
       være almindelig kendt i branchen.
                                                    - 102 -
         88. beskyttelse af en virksomheds erhvervshemmeligheder efter markedsføringsloven forud-
         sætter i alle tilfælde de facto hemmeligholdelse af den viden, der påstås at være erhvervs-
         hemmeligheder. dette er en nødvendig, men ikke tilstrækkelig betingelse.
         89. det må forventes (og for at den konkrete viden kunne opnå status af erhvervshemmelig-
         hed, tillige kræves,) at roof it kun gav dafa adgang til den for samarbejdet nødvendige
         viden eller knowhow eller i det mindste stillede krav om, at samarbejdspartnere underlæg-
         ges hemmeligholdelsesklausuler. det er ikke dokumenteret, at der fandtes sådanne hemme-
         ligholdelsesaftaler eller kontrolprocedurer for den påståede beskyttede viden.
         90. den blotte adgang til den omtalte viden er ikke ensbetydende med, at denne er benyttet
         af dafa. det må således være op til roof it at dokumentere, at dafa både har haft adgang
         til påståede erhvervshemmeligheder, og at disse herudover er benyttet - herunder navnlig at
         dafa ikke kan have den samme viden fra en anden kilde.
         91. det bestrides, at dafa uretmæssigt har benyttet roof its påståede erhvervshemmelig-
         heder. dette godtgøres ikke af, at der udbydes de samme produkter som roof it. denne
         markedsadfærd er fuldt lovlig, idet disse produkter ikke er beskyttet i medfør af patent,
         brugsmodel eller lignende. anvendelse af samme tekniske løsninger er tillige fuldt ud beret-
         tiget, allerede fordi disse tekniske løsninger ikke udgør erhvervshemmeligheder.
         92. et produkts udformning og funktion, der kan konstateres ved brug eller almindelig un-
         dersøgelse (eksempelvis reverse engineering) af produktet, – jf. det ovenfor anførte – kan ik-
         ke være en erhvervshemmelighed, idet kravet om hemmeligholdelse i sagens natur ikke vil
         være opfyldt. produktet findes jo på markedet, og den viden, der kan konstateres ud fra
         produktet selv, er derfor ikke hemmelig.
         93. allerede fordi der ikke er tale om beskyttede erhvervshemmeligheder, er roof it ikke be-
         skyttet efter markedsføringslovens § 19 eller § 1 om god markedsføringsskik, og benyttelse
         kan således ikke på baggrund heraf betragtes som ubeføjet. dertil kommer, at en del af pro-
         duktviklingen (optimeringen) af roof its produkt reelt er lavet af dafa, hvorfor dafa -
         hvis nogen - har rettighederne til den viden, der måtte være anvendt hertil.
4.4 dafa har kun modtaget meget begrænsede tekniske oplysninger fra roof it, og de er ikke
misbrugt
         94. dafa har under alle omstændigheder kun modtaget meget begrænsede tekniske oplys-
         ninger fra roof it.
         95. det materiale, der blev leveret til dafa i forbindelse med samarbejdet, var alene en
         upræcis skitse og en idé til et produkt. roof it havde ikke selv nogen erfaring produktion af
         skumprodukter, og al viden herom er derfor tilført fra dafa.
         96. dafa bestrider at have modtaget andet og mere fra roof it end de produktskitser, der er
         fremsendt i forbindelse med tilbudsgivningen. dafa udarbejdede på baggrund af skitserne
         en egentlig produktionstegning, der er fremlagt som bilag m. dafa har også efterfølgende
         forestået tegningen af øvrige produktionstegninger m.v.
         97. dafa har ikke modtaget tegninger, skitser, billeder eller andet fra roof it af undertags-
         strammere, der blev produceret i en "stang" (modsat i ark, som dafa har medudviklet og
         produceret for roof it). det bemærkes i den forbindelse, at bilag 31 er en mail fra roof it til
         bramming plast industri a/s - og ikke til dafa. dafa har i sagens natur ikke nogen viden
                                                  - 103 -
       om, hvad roof it måtte have sendt til bramming plast industri a/s eller andre fabrikanter.
       det kan blot konstateres, at roof it ikke har sendt eller forevist information til dafa om
       undertagsstrammere, der skulle produceres i en "stang", ligesom roof it heller aldrig har fo-
       respurgt på produktion heraf. der er heller ikke noget i roof its bevisførelse, der tyder på at
       det skulle være tilfældet.
       98. dafa har således kun modtaget meget begrænsede tekniske oplysninger fra roof it, og
       de oplysninger, der er modtaget, er ikke anvendt eller misbrugt, idet dafa har foretaget sin
       egen produktudvikling.
4.5 dafa har ikke modtaget eller anvendt kommerciel eller markedsmæssig information fra roof it
       99. roof it har endvidere gjort gældende, at dafa har tilegnet sig og misbrugt kommercielle
       oplysninger vedrørende roof its produkt, markedsstrategier, markedsudvikling. dette be-
       strides, og er da også fra roof its side helt udokumenteret.
       100.       dafa har på intet tidspunkt modtaget oplysninger om roof its kommercielle for-
       hold, markedsstrategier, markedsudvikling, kunder, kommende kunder, kunders synspunk-
       ter vedrørende produktet, udenlandske markeder eller kunder, som roof it var i færd med
       at oparbejde/bearbejde.
       101.       dafa har ageret som fabrikant og har i den forbindelse modtaget de førnævnte
       (begrænsede) tekniske oplysninger til brug for produktionen. i forbindelse hermed har
       dafa naturligvis kendt ordrestørrelser og i en vis grad forecasts - men da roof its ordrer (i
       sammenligning med dafas samlede forretning) var ganske beskedne, har dette ikke haft
       væsentlig fokus hos dafa, da ordrerne uden større problemer kunne "absorberes" i den
       daglige produktionsplanlægning.
       102.       dafa omsætter og markedsfører alene sit undertagsstrammerprodukt gennem sit
       etablerede netværk af forhandlere, jf. blandt andet den tidligere fremlagte udskrift fra
       dafas hjemmeside (bilag k). hovedparten af disse har købt dafas produkter (inklusive
       dafas øvrige undertagsopstrammerprodukt, jf. bilag 2.1 og 2.2) igennem en meget lang år-
       række (dafa er etableret i 1939). dafa har kun henvendt sig til kunder, der i forvejen er
       kunder hos dafa, og der er ikke sket nogen henvendelser på baggrund af information fra
       roof it - navnlig fordi dafa ikke har fået sådan information.
       103.       de eksempler, som roof it har fremlagt som bilag 22 og bilag 23, hverken doku-
       menterer eller indikerer, at dafa på nogen måde har brugt informationer fra roof it til di-
       rekte markedsføring. bilag 22 er - som det ses af adresselinjen - et generelt nyhedsbrev til en
       butik i bygma-kæden. den type markedsføring udsender dafa flere gange årligt til alle
       kunder, og bygma har i mange år været kunde hos dafa. for så vidt angår bilag 23 frem-
       går det direkte af den første e-mail (bilagets side 2), at afsenderen, martin s. henriksen selv
       har fundet produktet ("fandt lige denne").
       104.       det anføres også af roof it, at dafa skulle have fået "indblik i hvilket markedspoten-
       tiale undertags-strammeren har i blandt andet tyskland". dette bestrides ligeledes. det bemærkes
       desuden, at dafa slet ikke sælger den omtvistede undertagsstrammer i tyskland.
       105.       roof its anbringender på dette punkt er - som på en række andre punkter - helt
       udokumenterede. det samme gælder roof its anbringender om, at produktet i praksis skulle
                                                   - 104 -
          være blevet forvekslet blandt kunder og slutbrugere. roof it har gentagne gange hævdet
          dette, men har på intet tidspunkt dokumenteret, at der er fundet en faktisk forveksling sted.
          106.      dafa har heller ikke på anden måde snyltet på roof its virksomhed. det bestrides
          ikke, at dafa har drevet virksomhed i konkurrence med roof it. dafa er dog, i mangel af
          en konkurrenceklausul, som enhver anden samarbejdspartner, frit stillet til at udnytte sin
          generelle viden i sit samarbejde med andre samarbejdspartnere, herunder generel viden,
          som er oparbejdet i forbindelse med udførelsen af opgaver i forbindelse med samarbejdet
          med roof it.
          107.      det samme gælder naturligvis den viden, som dafa har tilført i forbindelse med
          produktudviklingen af roof its design, idet det bemærkes, at sådan information tilhører
          dafa, medmindre andet er aftalt. der anerkendes et princip om "work-for-hire" efter dansk
          ret, og der foreligger ikke nogen aftaler om overdragelse af sådanne rettigheder.
          108.      dafa har noteret sig, at roof it selv angiver, at dafa har gjort bestræbelser på
          ikke at komme til at krænke andre produkter på markedet. det gøres i forlængelse heraf
          gældende, at roof it ikke har dokumenteret, at dafa har snyltet eller haft til hensigt at snyl-
          te på roof its markedsposition.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
retten skal i denne sag tage stilling til, om roof its brugsmodeller er gyldige, og om
dafas nye undertagsstrammer i givet fald krænker brugsmodellerne. retten skal endvidere
tage stilling til, om dafa ved produktion og salg af sin nye undertagsstrammer har over-
trådt markedsføringslovens § 1 og § 19.
om brugsmodellernes gyldighed
krav 1 i den uprøvede brugsmodelregistrering br 2014 00038 y3 har samme ordlyd som
krav 1 i brugsmodelansøgning ba 2014 00042 u1. i patent- og varemærkestyrelsens brev af
28. maj 2014 til roof its fuldmægtig er det i relation til ba 2014 00042 u1 anført, at frem-
bringelsen ifølge ansøgningens krav 1 savner nyhed i forhold til dansk brugsmodelskrift dk
1998 00296 u3. sø- og handelsretten tilslutter sig patent- og varemærkestyrelsens begrun-
delse i denne henseende. det følger umiddelbart heraf, at frembringelsen ifølge brugsmodel-
registrering br 2014 00038 y3 ikke opfylder nyhedskriteriet ifølge brugsmodellovens § 5.
brugsmodelregistrering br 2014 00038 y3 kendes således ugyldig i henhold til brugsmodel-
lovens § 47, stk. 1.
                                                - 105 -
krav 1 i den prøvede brugsmodelregistrering br 2014 00042 y4 er præciseret i forhold til an-
søgningens krav 1 ved, at kravets genstand er u-profiler (flertal), og at kravet er begrænset
til, at en flerhed af de nævnte u-profiler er sammensat i moduler, der er indrettet til at kunne
deles uden brug af håndværktøj. endvidere adskiller brugsmodelregistreringens krav 1 sig
fra ansøgningens krav 1 ved nogle mindre formuleringsmæssige justeringer, der ikke ses at
have betydning for brugsmodellens beskyttelsesomfang.
sø- og handelsretten betragter det tidligere, danske brugsmodelskrift dk 1998 00296 u3 som
den nærmeste kendte teknik i forhold til frembringelsen ifølge krav 1 i brugsmodelregistre-
ring br 2014 00042 y4. frembringelsen er ny i forhold til brugsmodelskrift dk 1998 00296 u3
ved, at en flerhed af nævnte u-profiler er sammensat i moduler, der er indrettet til at kunne
deles uden brug af håndværktøj.
på baggrund af forklaringerne i sagen og brugsmodelregistreringens beskrivelse lægger ret-
ten til grund, at sammensætningen af u-profiler i moduler letter håndteringen af de u-
formede undertagsstrammere, når disse medtages af tagmontører i forbindelse med arbejdet
på tage.
det er ubestridt, at det på brugsmodelansøgningens prioritetsdato den 30. marts 2010 til tag-
konstruktioner med trapez- og bølgeplader var kendt at sammensætte skumtætningsklodser
(såkaldte ribbebånd) i moduler, der var indrettet til at kunne deles uden brug af håndværk-
tøj, hvilket fremgår af det fremlagte materiale vedrørende ribbebånd produceret af hen-
holdsvis dafa og rias.
fagmanden, der i denne sag må anses for at være en person, der på et professionelt plan be-
skæftiger sig med komponenter til udlægning af tagkonstruktioner, vil efter rettens opfattel-
se dels have haft kendskab til de føromtalte skumtætningsklodser (ribbebånd) på brugsmo-
delregistreringens prioritetsdato og dels have været bekendt med, at sammensætningen der-
af i moduler, der er indrettet til at kunne deles uden brug af håndværktøj, letter håndterin-
gen af klodserne, når disse medtages af tagmontører for montering på tage. det ville således
                                                - 106 -
være nærliggende for fagmanden at overføre skumtætningsklodsernes sammensætning i
moduler til u-formede undertagsstrammere som beskrevet i brugsmodelskrift dk 1998
00296 u3 med henblik på at lette tagmontørens håndtering deraf.
retten har i denne forbindelse lagt vægt på, at undertagsstrammeren ifølge brugsmodelskrift
dk 1998 00296 u3 umiddelbart og uden nogen tekniske modifikationer egner sig til sam-
mensætning i moduler, og at krav 1 i brugsmodelregistrering br 2014 00042 y4 hverken spe-
cificerer et materiale (eller en materialeklasse) for u-profilerne eller angiver specifikke midler
til sammensætningen af disse i moduler. retten tillægger ikke den af roof it påberåbte
klemvirkning nogen betydning for brugsmodellens gyldighed, idet denne virkning ikke føl-
ger af de i krav 1 angivne træk.
sammenfattende adskiller frembringelsen ifølge krav 1 i brugsmodelregistrering br 2014
00042 y4 sig derfor ikke tydeligt fra den kendte teknik, og brugsmodellen opfylder således
ikke kravet om frembringelseshøjde i brugsmodellovens § 5. brugsmodelregistrering br
2014 00042 y4 kendes følgelig ugyldig i henhold til brugsmodellovens § 47, stk. 1.
om overtrædelse af markedsføringsloven
roof it henvendte sig i foråret 2010 til dafa for at få et tilbud på fremstilling af sin under-
tagsstrammer. til et møde med dafa medbragte roof it efter det af jon floris og thomas
toftmann thomsen forklarede en række tegninger med mål og en model af undertags-
strammeren. efter drøftelser med dafa om, hvordan man kunne få flest mulige produkter
ud af et ark polyethylen, blev målene justeret med hensyn til bredden på undertagsstramme-
ren og bredden på de to ”tårne”. det lægges således efter bevisførelsen til grund, at roof
its undertagsstrammer stort set var færdigudviklet, da man henvendte sig til dafa, men at
dafa bidrog med forslag til materialer og produktionsoptimering. efter den indledende di-
alog bestod samarbejdet herefter i, at dafa producerede undertagsstrammeren for roof
it.
                                              - 107 -
det lægges efter bevisførelsen endvidere til grund, at der ikke på det danske marked var en
undertagsstrammer udformet med et u-profil, da roof its produkt kom på markedet i
2010, og at produktet imødekom et behov for en undertagsstrammer, som var billig, og som
endvidere var lettere og mere sikker at montere end de indtil da anvendte runde undertags-
strammere.
det er imidlertid en betingelse for beskyttelse mod produktefterligning efter markedsfø-
ringslovens § 1, at produktet har fremtoningsmæssigt særpræg. roof it har ikke godtgjort,
at udformningen af undertagsstrammeren – herunder dimensionerne på u-profilets åbning –
har været dikteret af andet end produktets tekniske funktion som et emne til at udspænde et
fleksibelt undertag. produktet har derfor ikke det fornødne særpræg til at nyde beskyttelse
mod efterligning efter markedsføringslovens § 1. det forhold, at der bestod et samarbejde
mellem dafa som producent og roof it, ændrer ikke ved denne vurdering.
efter rettens opfattelse har dafa heller ikke i øvrigt handlet i strid med god markedsfø-
ringsskik. retten har herved lagt vægt på, at dafa allerede ved etableringen af samarbejdet
med roof it drev konkurrerende virksomhed, idet man i mange år havde været på marke-
det med en undertagsstrammer og derfor havde et godt kendskab til salget af undertags-
strammere og til aftagerkredsen. der er desuden ikke fremkommet oplysninger om, at
dafa på grundlag af viden, man har fået under samarbejdet med roof it, har rettet hen-
vendelse til sidstnævntes kunder. der er således efter det foreliggende ikke grundlag for at
fastslå, at dafa har udnyttet forretningsmæssige oplysninger, som er fremkommet under
samarbejdet. retten har endvidere lagt vægt på, at dafa ikke gennem samarbejdet er kom-
met i besiddelse af oplysninger om roof its produkt, som har givet dafa en særlig fordel
ved fremstillingen af sin nye undertagsstrammer, selvom denne utvivlsomt er inspireret af
roof its produkt. de af roof it udleverede tegninger m.v. indeholder således ingen op-
lysninger, som man ikke vil kunne komme i besiddelse af blot ved at købe roof its pro-
dukt og måle det op.
det følger af det anførte endvidere, at dafa ikke har udnyttet roof its erhvervshemme-
ligheder eller i øvrigt overtrådt markedsføringslovens § 19.
                                                - 108 -
retten tager derfor i det hele dafas påstande til følge.
efter sagens udfald skal roof it betale sagsomkostninger til dafa med 93.620,45 kr. af be-
løbet dækker 2.350 kr. retsafgift, 16.270,45 kr. vederlag til skønsmanden og 75.000 kr. dafas
rimelige udgifter til advokatbistand. sidstnævnte beløb er fastsat på grundlag af sagens
værdi og omfang, herunder at der har været afholdt syn og skøn, og at der har været afsat tre
dage til hovedforhandling af sagen.
                                       thi kendes for ret:
dansk brugsmodel dk 2014 00038 y3 og dansk brugsmodel dk 2014 00042 y4 kendes ugyl-
dige.
sagsøgte dafa a/s frifindes for roof it aps’ påstande 1-5.
roof it aps skal inden 14 dage til dafa a/s betale 93.620,45 kr. i sagsomkostninger.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
        jakob pade frederiksen        mette skov larsen        søren skovgaard pedersen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                              sø- og handelsretten, den 23-05-2017
                                         jeppe andersen
                                            kontorelev
 - 109 -