                             højesterets dom
                           afsagt torsdag den 21. maj 2015
sag 296/2013
(1. afdeling)
gregers juel
(advokat karsten thomas henriksen)
mod
natur- og miljøklagenævnet
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown)
og
nyborg kommune
(advokat henrik hoeck)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 17. afdeling den 29. november 2013.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen, hanne
schmidt, lars hjortnæs og kurt rasmussen.
påstande mv.
appellanten, gregers juel, har i miljøsagen frafaldet påstand 3 og 4.
gregers juel har i øvrigt gentaget sine påstande.
de indstævnte, natur- og miljøklagenævnet og nyborg kommune, har påstået stadfæstelse.
nyborg kommune har som biintervenient udtalt sig til støtte for natur- og miljøklagenævnets
påstand om stadfæstelse i ekspropriationssagen.
                                              - 2 -
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er fremlagt en række nye dokumenter, herunder de nedenfor nævnte.
ved mail af 3. oktober 2007 til niels-jørgen hoffmann tilbød gregers juel grundejerforenin-
gen skovparken at opføre en støjvold uden beregning på en række nærmere angivne betingel-
ser.
i brev af 31. oktober 2007 til egernvængets beboere henviste gregers juel til sit tilbud af 3.
oktober 2007. i den forbindelse anførte han, at den tilbudte støjvold ville være miljøvenlig og
have en bedre effekt for de husstande, som havde et væsentligt støjproblem.
skønsmand jens elgaard laursen har afgivet en tillægserklæring af 12. november 2014, hvori
det hedder:
      ”spørgsmål 26
      skønsmanden bedes med grundlag i det oprindelige måleområde … beregne sbt på
      samme måde som i skønsrapporten og i tillægsrapporten for så vidt angår:
      a) den i lokalplanen definerede støjvold, jf. hvenegaards opmåling per den 22. septem-
      ber 2009 …
      b) støjvold 4, jf. hvenegaards opmåling per den 22. september 2009 …
      svar:
      a) det oprindelige måleområde har i tidligere beregninger været anført til 93 boliger,
      fordi egernvænget 151 fejlagtigt var opdelt i to huse …
      støjbelastningstallet for den nævnte vold - svarende til støjvold 2 - er derfor opgjort for
      et måleområde med 92 boliger. beregningerne er foretaget ved hjælp af samme metode
      som anvendt i skønsrapporten.
      støjbelastningstallet er fundet til sbt = 2,91.
      b) støjbelastningstallet for den nævnte vold - svarende til støjvold 4 - er opgjort for et
      måleområde med 92 boliger. beregningerne er foretaget ved hjælp af samme metode
      som anvendt i skønsrapporten.
                                         - 3 -
støjbelastningstallet er fundet til sbt = 3,08.
spørgsmål 27
skønsmanden anmodes om, efter indhentning af beregningsgrundlaget fra rambøll, at
beskrive de forudsætninger, der er anvendt som grundlag for beregning af støjvoldene
benævnt ”alternativ 2” og ”alternativ 3” i rambølls notat af den 7. december 2006 …
herunder, i det omfang det er angivet, med angivelse af alternativernes højde, længde,
bredde ved foden, bredde ved kronen, hældning, samt eventuelle yderligere forhold, der
måtte være en faktor ved beregning af effekten af det enkelte alternativ.
skønsmanden bedes om muligt beregne volumen af de i notatet anførte støjvolde be-
nævnt ”alternativ 2” og ”alternativ 3”, alternativt indhente bistand hertil fra hvenegaard
landinspektører.
skønsmanden bedes ved sin beregning af voldenes volumen være opmærksom på, at
terrænet er faldende fra syd mod nord på det sted, hvor vold 3 tænkes placeret, og at den
relevante højde ved vurdering af voldens støjdæmpende virkning skal være voldens
højde i forhold til motorvejens kørebane.
skønsmanden bedes videre oplyse, om rambølls beregninger i skemaet: ”beregning af
støjbelastningstal” på side 4 i notatet er korrekte og i benægtende fald angive de rigtige
tal, idet skønsmanden skal anvende samme beregning af sbt som skønsmanden har an-
vendt i skønsrapporten og tillægsrapporten.
svar:
alternativ 2 (støjvold 2)
i rambølls notat af 7. december 2006 … står der om støjvold 2: ”alternativ 2, hvor
støjvolden er forlænget med ca. 170 m i en højde stigende fra 7 til 10 m og afsluttet med
afrundet fod.”
der er i … ingen yderligere oplysninger om bredden af volden eller dens krone eller
dens hældning. i rambølls soundplan-beregningsmodel er volden repræsenteret med
en tynd skærm, der følger voldkronens forkant (nærmest vejen) og har vejens kote +7 m
op til +10 m. støjvold 2 er derved identisk med volden beskrevet i nyborg kommune
lokalplan nr. 146 …, og dens volumen er allerede beregnet af landinspektørerne
hvenegaard a/s i niras’ notat af 29. september 2009 ... til 35.705 m3.
alternativ 3 (støjvold 3)
i rambølls notat af 7. december 2006 … står der om vold 3: ”alternativ 3, hvor volden
er ført mod nord langs med boligbebyggelsen i en højde refererende til vejens niveau”.
                                              - 4 -
for at beregne volumenet af støjvold 3 har synsmanden bedt finn nielsen fra geopart-
ner landinspektører a/s (før: landinspektørerne hvenegaard a/s) om at placere vol-
den under følgende forudsætninger:
beskrivelsen af voldens udformning fra rambølls notat side 1 …, dvs. en højde på 7 m
over motorvejskoten: 11,4 m + 7 m = 18,4 m.
en voldhældning på 1:2
en kronebredde på 4 m
en total kronelængde på 182 m
voldfoden ligger helt op til det østlige matrikelskel.
resultatet er illustreret i figur 1 som afbildning b. udover geopartner’s tegning er der
på figuren også afbildet den faktiske placering af støjvold 3 i soundplan-støjmodellen
fra rambøll (afbildning a).
det fremgår af geopartner’s optegning af støjvold 3 (afbildning b) på figur 1, at vold-
kronens nordlige del bør ligge ca. 18 m fra matrikelskellet for at give plads til hele vold-
foden. geopartners østlige voldkrone er derfor drejet 6° (mod uret) i forhold til ram-
bølls støjskærm for støjvold 3 (afbildning a). begge voldafbildninger starter i samme
punkt i tilslutningen til den 500 m lange østvold, der ligger syd for boligområdet langs
motorvejen. data og volumen for de to voldafbildninger er vist i tabel 1.
        støjvold 3         fodkote     kronekote  kronebredde   kronelængde volumen
 a   rambølls
                            12,0 m       19,0 m        4,0 m        182 m   33.360 m3
     soundplan-model
 b   geopartners
                            11,4 m       18,4 m        4,0 m        182 m   28.538 m3
     støjvold 3
tabel 1
data og volumen for 2 afbildninger af støjvold 3: a og b.
…
støjbelastningstal, sbt, for støjvold 2 og 3
i tabel 2 er der - ved hjælp af den samme beregningsmetode som i skønsrapporten - an-
givet beregningen af støjbelastningstallet sbt for det oprindelige måleområde med 92
boliger på egernvænget.
 måleområde: 92 boliger                             sbt          sbt
                                                 alternativ 2 alternativ 3
 værdier fra rambølls notat af 7. dec. 2006 …        0,88         0,77
 beregnet vha. metoden i skønsrapporten              2,91         3,02
 geoparters støjvold 3 (afbildning b i tabel 1)        -          3,35
                                          - 5 -
tabel 2
støjbelastningstal sbt for støjvold 2 og 3 for det oprindelige måleområde på 92 boli-
ger.
…
spørgsmål 29
skønsmanden anmodes om i forlængelse af besvarelsen af spørgsmål 26-27 ovenfor at
udfylde følgende skema vedrørende det oprindelige måleområde:
…
svar:
       støjvold 3         fodkote  kronekote   kronebredde     kronelængde volumen
 a   rambølls
                          12,0 m     19,0 m       4,0 m            182 m   33.360 m3
     soundplan-model
 b   geopartners
                          11,4 m     18,4 m       4,0 m            182 m   28.538 m3
     støjvold 3
*) måleområde i henhold til svar på spørgsmål 10, idet egernvænget 151 i tidligere be-
regninger fejlagtigt var opdelt i to huse.
**) nu: geopartner landinspektører a/s
i skemaet herunder er angivet en oversigt over sbt i det oprindelige måleområde på 92
boliger for hver af de alternative støjvolde. skemaet er opbygget på samme måde som
skemaet til besvarelsen af spørgsmål 6.
                                                    forskel i % i
                        gruppe /                 forhold til sbt i
                                      sbt
                         interval                      aktuel
                                                      situation
       aktuel              a              0,7         -
                           b              0,9         -
                           c              0,5         -
                           d              1,3         -
                           e              0,1         -
                           samlet         3,54        -
                                              - 6 -
            alternativ
            2                   a              0,3         -62
                                b              0,5         -48
                                c              0,8         49
                                d              1,0         -22
                                e              0,4         283
                                samlet         2,91        -18
            alternativ
            3                   a              0,3         -62
            (afbildning         b              0,6         -31
            a)                  c              0,7         33
                                d              1,2         -10
                                e              0,3         155
                                samlet         3,02        -15
            alternativ
            3                   a              0,3         -50
            (afbildning         b              0,6         -32
            b)                  c              1,0         106
                                d              1,3         1
                                e              0,0         -100
                                samlet         3,35        -5
            alternativ
            4                   a              0,3         -62
                                b              0,6         -30
                                c              0,7         38
                                d              1,3         -1
                                e              0,2         77
                                samlet         3,08        -13
            alternativ
            5                   a              0,3         -62
                                b              0,6         -37
                                c              0,5         8
                                d              1,4         6
                                e              0,2         76
                                samlet         2,97        -16
     …”
landinspektør finn nielsen har den 2. februar 2015 udarbejdet følgende kort over området
med angivelse af de forslag til støjvolde, der indgår i sagen:
 - 7 -                                                - 8 -
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af skønsmand jens elgaard laur-
sen, der har forklaret bl.a., at det menneskelige øre kan høre ned til nul db. man kan også
have negative db, hvilket blot betyder, at det ligger under området for det, mennesket kan
høre. industristøj er en anden støjtype, og den nævnte grænse er for natstøj. der er skærpede
krav til støjniveauet om natten.
med hensyn til skemaet udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 15 om støjbelastningstal (sbt)
kan man ikke sige, at støjen for nogle af grupperne er blevet forøget i forhold til den aktuelle
situation. der er derimod tale om, at nogle af de beboere, der er nævnt i kategori a, nu i stedet
er omfattet af kategori b osv., og det er derfor, at tallet i visse tilfælde er forøget i forhold til
den aktuelle situation. gruppe a vedrører den gruppe af boliger, hvor støjniveauet er over den
vejledende grænse på 55 db. de tre omtalte alternativer er lige gode for denne gruppe, når
man ser på sbt-tallet. samlet er alternativ 5 det bedste alternativ, og det samme gør sig gæl-
dende, hvis man ser isoleret på henholdsvis gruppe b og c.
ved beregningen af sbt er der flere usikkerheder. der er usikkerheder som f.eks. trafiktallet
og landskabets udformning. husenes højde er også en faktor, der spiller ind, idet husene
skærmer for hinanden, og højden har ikke været præcist angivet. usikkerhederne er dog de
samme for alle forslag, og det har derfor ikke betydning for sammenligningerne, der er meget
præcise.
når han i landsretten har forklaret, at der er tale om ”små ændringer”, er det forskellen på 45
og 47 % i skemaet udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 15 om sbt, han har henvist til. han
er ikke vant til at kvalificere, om der er tale om en ubetydelig forskel. hvis man taler om sig-
nifikante forskelle, taler man om noget statistisk, der relaterer sig til sammenligningen af
usikkerhederne. de ”små” forskelle relaterer sig således ikke til forskellene i sbt-tallene.
i skemaet, som er udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 2c om sbt, er det alternativ 5, der er
det bedste alternativ, idet forskellen i forhold til ”den aktuelle situation” målt i procent er
                                                 - 9 -
størst for dette alternativ. det sidste af de to skemaer udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 29
om sbt vedrører alene det lille måleområde. hvis man alene har fokus på gruppe a-c, der
vedrører boliger med støjintervaller over 49 db, er alternativ 5 det bedste alternativ.
ved besvarelsen af spørgsmål 27 sammenholdt med skemaet i rambølls notat fra 2006 er det
alternativ 3, der giver det bedste resultat. han har set de beregninger, rambøll har lagt til
grund for rapporten, og sbt er alene beregnet for den gruppe af boliger, der har et støjinterval
på mere end 55 db. det er ikke i overensstemmelse med den metode, vejdirektoratet anven-
der, hvor også lavere støjintervaller medtages. han har ved sine beregninger anvendt samme
metode som vejdirektoratet. det er dog alligevel muligt at foretage en sammenligning af
rambølls beregninger og det sidste af de to skemaer udarbejdet til besvarelse af spørgsmål 29
om sbt, idet gruppe a omfatter den gruppe, rambøll har medtaget i sin rapport.
forskellen på alternativ 3b og alternativ 4 i det første af de to skemaer til spørgsmål 29 er, at
alternativ 3b er et tænkt alternativ, hvor støjvoldens krone hele tiden er 7 meter høj i forhold
til vejen. alternativ 4 følger derimod terrænet, og voldfoden vil derfor nogle gange være lave-
re end vejen og nogle gange højere. alternativ 4’s voldkrone vil formentlig ikke være højere
end alternativ 3b på noget tidspunkt. hvis man ser på tegningen indsat i besvarelsen af
spørgsmål 27 om beregninger vedrørende støjvolde, fremgår det for alternativ 3b, at de steder,
hvor volden er smal, er terrænet højt, og de steder, hvor terrænet er lavt, er den bred.
man kunne godt foretage en beregning af antallet af kubikmeter set forhold til sbt og på den
måde finde frem til, hvordan man mest effektivt får det lavest mulige sbt. man regner nor-
malt sbt pr. krone, når man sammenligner alternativer for at finde det mest økonomiske. det
er det, vejdirektoratet gør. man kunne på samme måde beregne sbt pr. volumen ved at divi-
dere sbt-tallet med antallet af kubikmeter.
effektiv anvendelse af kubikmeter afhænger dog af højde og nærhed, og det er lige så godt at
anbringe en støjvold tæt på støjkilden som at anbringe den tæt på det, der skal støjsænkes.
støj bevæger sig ikke i en lige linje, men i en bue, og derfor skal støjskærmen placeres enten
tæt på kilden eller det, der skal støjsænkes. hvis man placerede støjskærmen midt mellem
                                              - 10 -
støjkilden og det støjbelastede område, kunne skærmvirkningen derfor være nyttesløs. det,
som er anført i miljøgodkendelsen, kan lyde, som om den er udtryk for det modsatte. han ved
dog ikke, om der også sigtes til andre forhold, når ordet ”nyttevirkning” er anvendt i tilladel-
sen.
hvis man øgede højden eller volumen på de forskellige alternativer, ville de kunne få bedre
virkning. hvis man således forhøjede alternativ 3a og 3b, ville det forbedre den støjdæmpen-
de effekt. hvis målet med det første af de to skemaer udarbejdet til besvarelse af spørgsmål
29 var at sammenligne volde, der har samme volumen, er de oplyste værdier ikke velegnede.
dette kan ikke løses ved at dividere sbt-tallet med antallet af kubikmeter. hvis der kommer
mere jord i volden, vil der være andre eller flere huse, der bliver påvirket, og det kan ikke på
det foreliggende grundlag siges, hvad der ville blive påvirket mest. det ville kræve, at der
blev foretaget en ny beregning. hvis man flyttede stien, der fremgår af tegningen indsat i be-
svarelsen af spørgsmål 27, til den anden side af volden og dermed flyttede volden tættere på
bebyggelsen, ville den støjdæmpende effekt ligeledes blive forøget.
det, han forklarede i landsretten om, at sbt-tal er vanskelige at forholde sig til og afhænger
af bebyggelsens størrelse, skal forstås sådan, at sbt-tal ikke er intuitivt forståelige. det er en
slags personrelateret tal og har meget at gøre med antallet af berørte personer. jo større tallet
er, jo mere generet er man. tallet er helt afhængigt af, hvor mange boliger der er med, og
hvor meget boligerne er belastet, og det er således afgørende, om der er tale om 100 eller
1.000 huse. tallet får eksponentielt mindre betydning, jo længere man kommer væk fra støj-
kilden. tæt på betyder det meget, og længere væk betyder det mindre. der er ikke faste af-
standsgrænser for, hvor langt væk man medtager boliger. i lav boligbebyggelse, hvor husene
ikke er højere end ca. 6 meter, passer de 500 meter, han har anvendt, nogenlunde. det er en
vurdering, man foretager fra sag til sag, idet vej og landskab betyder, at man ikke på forhånd
kan sige, hvor langt væk man skal måle. ved små veje skal man ikke foretage målingen så
langt væk, mens man ved store veje skal medtage områder, der ligger længere væk. det af-
hænger af støjen.
                                              - 11 -
boliger, der er meget støjbelastede fra starten, vejer meget tungt i forhold til sbt-tal. der
anvendes forskellige gene-faktorer ved beregningen, og gene-faktoren er større ved de bo-
liger, der er meget belastede. det betyder, at man ganger antallet af boliger med en højere
gene-faktor ved boliger, der er omfattet af et højere støjinterval. når støjen er mindre end 40
db, er gene-faktoren nul, og så tæller boligerne ikke med. de mest belastede boliger vægter
således mere i sbt-tallet. når man får en stor beskyttelse af nogle få, vægter det højt. det
afhænger dog at antallet af boliger. modellen, der har været anvendt siden 1984, er meget fair,
og man har senest i 2010 vurderet, at modellen fortsat skulle anvendes.
jo flere boliger der indgår i en undersøgelse, des større statistisk sikkerhed opnår man, men
måleområdet kan være uendeligt lille. det vigtige er sammenligningen. sbt bruges alene, når
man skal sammenligne alternativer.
den dagældende støjgrænse på 55 db er formentlig beregnet på baggrund af kravet fra who,
hvorefter den højeste tilladte grænse indendørs er 30 db. der er formentlig regnet baglæns fra
denne værdi, idet facaden dæmper med ca. 25 db.
højesterets begrundelse og resultat
i lokalplan nr. 146 – en støjvold ved skovparken, der blev vedtaget af nyborg kommune den
27. februar 2007, er det i afsnittet om lokalplanens bestemmelser anført, at lokalplanens for-
mål er at fastlægge områdets anvendelse til offentlige formål i form af en støjvold og at sikre,
at støjvolden udformes, så det visuelt skæmmer området mindst muligt.
højesteret tiltræder, at kommunen ved valg af placering og udformning af støjvolden ikke kun
var berettiget til at lægge vægt på hensynet til at reducere trafikstøjen for de mest støjbelas-
tede boliger, men også på hensynet til at opnå den bedst mulige støjreduktion for flest mulige
boliger i skovparken. endvidere skulle kommunen efter lokalplanen sikre, at støjvolden blev
udformet, så det visuelt skæmmede området mindst muligt, og højesteret finder, at det i den
forbindelse var sagligt at lægge vægt på, hvordan støjvolden ville påvirke udsigtsforholdene
fra skovparken.
                                              - 12 -
ved en sammenligning mellem den af kommunen valgte løsning og den løsning (alternativ 4),
som gregers juel havde foreslået, lægges det efter bevisførelsen til grund, at kommunens
støjvold og alternativ 4 i det væsentlige havde samme støjdæmpende virkning i forhold til de
mest støjplagede boliger, at kommunens støjvold havde en større støjdæmpende virkning i
forhold til de flest mulige boliger i skovparken, og at alternativ 4 med sin placering af støj-
volden umiddelbart vest for bebyggelsen ville have begrænset beboernes udsigt til mark og
skov.
på den baggrund finder højesteret, at det kan lægges til grund, at kommunens løsning med en
støjvold langs med motorvejen var bedre end alternativ 4 til at tilgodese de formål, der var
angivet i lokalplanen.
med disse bemærkninger og af de grunde, som landsretten i øvrigt har anført, tiltræder høje-
steret, at natur- og miljøklagenævnet og nyborg kommune er blevet frifundet. højesteret
stadfæster derfor dommen.
ved fastsættelse af sagsomkostninger er der taget hensyn til, at ekspropriationserstatningen
udgør 251.724 kr., samt arbejdets omfang, herunder at der for højesteret har været suppleren-
de syn og skøn og afhjemling af skønsmanden.
                                       thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal gregers juel betale 100.000 kr. til natur- og miljø-
klagenævnet og 75.000 kr. til nyborg kommune.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
