                sø- og handelsretten
                                  dom
                         afsagt den 12. april 2019
sag bs-34707/2018-shr
restaurant babette aps
(advokat christian løvenørn bardenfleth)
mod
babette guldsmeden aps
(advokat claude winther nielsen)
denne afgørelse er truffet af dommer mette skov larsen samt medlemmerne
jens krogh og jakob sørensen.
 sagens baggrund og parternes påstande
sagen, der er anlagt den 17. september 2018, handler om, hvorvidt babette
guldsmeden aps forsætligt har overtrådt et forbud mod at bruge kendetegnet
babette i forbindelse med tilvejebringelse af mad og drikke, og hvorvidt babette
guldsmeden aps ved brug af kendetegnene bar'bette og bar'bette's i forbindel-
se med tilvejebringelse af mad og drikke krænker restaurant babette aps’ vare-
mærkeret til babette, og i bekræftende fald om restaurant babette aps som føl-
ge heraf har krav på erstatning og vederlag.
restaurant babette aps (herefter restaurant babette) har nedlagt følgen-
de påstande:
    1. babette guldsmeden aps straffes med bøde.
    2. babette guldsmeden aps tilpligtes at anerkende at være uberettiget til
       og forbydes at gøre erhvervsmæssig brug af kendetegnene bar'bette og
       bar'bette's i forbindelse med tilvejebringelse af mad og drikke, herunder
       drift af restaurant og bar.
    3. babette guldsmeden aps tilpligtes at betale vederlag og/eller erstatning
       på kr. 100.000,00 med sædvanlig procesrente fra sagens anlæggelse til be-
       taling sker. subsidiært et af retten fastsat mindre beløb.
babette guldsmeden aps (herefter babette guldsmeden) har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter
restaurant babette driver restaurant- og cateringsvirksomhed i vordingborg.
babette guldsmeden driver blandt andet hotel babette guldsmeden beliggende
i københavn som del af hotelkæden guldsmeden hotels.
restaurant babettes varemærkeret til babette
restaurant babette fik den 24. februar 2015 ved patent- og varemærkestyrelsen
registreret ordmærket babette for blandt andre nice-klasse 43: tilvejebringel-
se af mad og drikke; cafeer; cafeterier; catering; diner transportable; kantiner;
udlejning af mødelokaler; restauranter; selvbetjeningsrestauranter; snackbarer;
 udlejning af stole, borde, duge, glasvarer, telte; udlejning af madlavningsappa-
rater. registreringen skete på baggrund af en ansøgning af 19. december 2014.
ved sø- og handelsrettens dom af 1. april 2016 fik restaurant babette medhold
i, at babette som betegnelse for restaurant babettes restaurant- og caterings-
virksomhed var indarbejdet således, at restaurant babette havde opnået en va-
remærkeret til betegnelsen for den virksomhed, som restaurant babette drev.
babette guldsmeden, der havde kaldt sin hotelrestaurant babette, fik på den
baggrund forbud mod at gøre erhvervsmæssig brug af kendetegnet babette i
forbindelse med tilvejebringelse af mad og drikke, herunder drift af restaurant
og bar. dommen blev stadfæstet af østre landsret ved dom af 28. marts 2017.
babette guldsmedens brug af kendetegnet babette efter østre landsrets dom
restaurant babette har fremlagt nedenstående udaterede billede af et såkaldt a-
skilt, hvoraf ordet babette er skrevet over en oplistning af madretter. det er op-
lyst, at billedet blev taget i august 2018 i baggården til hotel babette guldsme-
den, hvor der er udeservering.
babette guldsmedens brug af kendetegnene bar’bette og bar’bette’s
restaurant babette har fremlagt nedenstående udaterede billede af et træmenu-
kort med bar’bette indgraveret. det er oplyst, at billedet tillige blev taget i
august 2018 i baggården til hotel babette guldsmeden.
 restaurant babette har endvidere fremlagt udskrift af den 17. august 2018 fra
babette guldsmedens hjemmeside, www.guldsmedenhotels.com, hvor der står
”restaurant bar’bette menu”, udskrift af den 16. august 2018 fra samme
hjemmeside, hvor der står ”bar’bette’s boozy brunch”, samt udskrift af den 17.
august 2018 af facebookbegivenheden bar’bette’s boozy brunch.
babette guldsmeden har til støtte for sit anbringende om, at der ikke foreligger
en forvekslingsrisiko mellem babette og bar’bette eller bar’bette’s fremlagt ud-
skrift af 12. oktober 2018 af hjemmesiden www.fr.wiktionary.org, hvor den
franske udtale af navnet babette angives, samt udskrift af samme dato af den
danske ordbogs hjemmeside, www.ordnet.dk, hvoraf fremgår, at bette er en
uofficiel, men almindelige stavemåde af ordet bitte.
restaurant babette har her overfor fremlagt udskrift af 12. februar 2019 af en li-
ste over godkendte pigenavne i danmark fra ankestyrelsens hjemmeside,
hvoraf babette, bette og bitte fremgår.
restaurant babette påtalte ved brev af 17. august 2018 babette guldsmedens
brug af kendetegnene babette, bar’bette og bar’bette’s, herunder på det oven-
stående a-skilt.
ved e-mail af 24. august 2018 afviste advokat claude winther nielsen for ba-
bette guldsmeden, at kendetegnene bar’bette og bar’bette’s ikke krænkede re-
staurant babettes varemærke.
forklaringer
der er afgivet forklaring af sandra weinert.
 sandra weinert har forklaret blandt andet, at hun er direktør for babette gulds-
meden. hun ved ikke, hvornår billedet af a-skiltet er taget. a-skiltet blev fjer-
net fra gaden og placeret i et depot i hotellets baggård straks efter afgørelsen fra
østre landsret. hun ved ikke, hvorfor a-skiltet blev stillet frem i baggården, el-
ler hvor lang tid det stod der. det kan have stået der en dag eller en uge. det
var en fejl, der må være begået af en medarbejder. hun kommer desværre ikke
på hotel babette guldsmeden dagligt. da hun blev kontaktet om a-skiltet, blev
det straks fjernet. hun er ikke interesseret i at bruge a-skiltet, da hotellets re-
staurant ikke må hedde babette, og da hotellet ikke får noget ud af et bruge et
skilt i baggården, hvor gæsterne allerede ved, at de befinder sig på babette
guldsmeden.
gæsterne i babette guldsmedens baggård kan ikke være i tvivl om, at de ikke
befinder sig i vordingborg hos restaurant babette. baggården, der har adgang
fra gaden, er for gæster af hotellet og de øvrige lokaliteter omkring gården. folk
kommer kun i baggården, hvis de har et ærinde, eksempelvis hvis de bor på ho-
tellet. a-skiltet var ikke placeret synligt for forbipasserende fra gaden.
efter østre landsrets dom ændrede babette guldsmeden navnet på hotellets
restaurant til bar’bette. navnet kommer af, at det er en lille bar med relation til
hotellet – derfor ”bar” ”bette”. babette guldsmeden har ikke markedsført re-
stauranten udover ved det enkeltstående arrangement ”bar’bette’s boozy
brunch”, og navnet bar’bette anvendes ikke i markedsføringssammenhæng.
bar’bette fremgår af restaurantens menukort. det var hendes kommunikations-
chef, der fandt på navnet. hun synes, at navnet var sødt og visuelt flot, ligesom
navnet kan udtales af udlændinge. der var ingen bagtanke bag valget af
bar’bette. hun er bekendt med, at bette også er et pigenavn.
hun ved ikke, hvilke associationer hotellets gæster får, når de spiser på restau-
rant bar’bette, men de tænker formentlig ikke over navnet på en hotelrestau-
rant. hun synes, at det er irriterende, at babette guldsmeden ikke må bruge
navnet babette for sin restaurant. når deres gæster spiser på hotellets restau-
rant, tror de, at de spiser på babette. babette guldsmeden har ikke bevidst lagt
sig op ad restaurant babette i vordingborg.
hun kender ikke de eksakte tal for restaurantens omsætning. hun formoder, at
omsætningen er 20 pct. lavere end anført i dommen af 1. april 2016 fra sø- og
 handelsretten, da der generelt er en nedadgående omsætning i restaurations-
branchen.
parternes synspunkter
for restaurant babette aps er der i det væsentlige procederet i overensstem-
melse med påstandsdokument af 6. februar 2019, hvoraf fremgår følgende:
     ”2. anbringender
     til støtte for de nedlagte påstande gør sagsøger følgende hovedanbringender
     gældende:
     2.1 vedrørende påstand 1
     til støtte for påstand 1 gøres det gældende, at babette guldsmeden ved den fort-
     satte brug af kendetegnet babette i forbindelse med tilvejebringelse af mad og
     drikke […] forsætligt har overtrådt det det med østre landsrets dom af 28. marts
     2017 nedlagte forbud […], og skal således straffes med bøde, jf. retsplejelovens §
     535, stk. 1.
     det bemærkes i den forbindelse, at da sagsøger gjorde sagsøgte opmærksom på
     den fortsatte brug af kendetegnet babette […], svarede sagsøgte blot, at der ik-
     ke forelå en krænkelse […]. sagsøgte fjernede således ikke skiltet efter denne hen-
     vendelse. det må derfor lægges til grund, at sagsøgte bevidst og med fortsæt er
     blevet ved med at bruge kendetegnet babette på trods af østre landsrets dom
     i sagen.
     2.2 vedrørende påstand 2
     til støtte for påstand 2 gøres det gældende, at brugen af forretningskendetegnene
     bar'bette og bar'bette's er en omgåelse af det af østre landsret nedlagte forbud,
     idet bar'bette og bar'bette's uden tvivl er forveksleligt med sagsøgers rettigheder
     til forretningskendetegnet babette og sagsøgers registrerede varemærkeret til
     babette […], som har prioritet fra den 19. december 2014, dvs. før sagsøgtes
     nuværende brug af bar'bette og bar'bette's jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, nr. 2 og
     markedsføringslovens § 22.
     sagsøger er ikke enig med sagsøgte i, at kendetegnene bar'bette og bar'bette's ad-
     skiller sig væsentligt fra forretningskendetegnet babette. det bemærkes i den
     forbindelse, at de eneste forskelle er tilføjelsen af "r" og "s" og en/to apostrof(er).
     udtalelsen af bar'bette og bar'bette's overfor babette er stort set identisk. det
     af sagsøgte fremlagte bilag a vedrørende den franske udtalelse af "babette" skal
     ikke tillægges betydning, idet forretningskendetegnene i nærværende sag vil bli-
     ve udtalt af danskere.
     visuelt er kendetegnene også nærmest identiske. når man skal foretage en for-
     vekslelighedsvurdering, skal man tage udgangspunkt i helhedsindtrykket af
      mærkerne og derfor se bort fra uvæsentlige forskelle, hvilket tilføjelsen af "r", "s"
     og apostrof(f)en må anses for at være.
     sagsøger er desuden uenig med sagsøgte i, at kendetegnenes meningsindhold er
     vidt forskellige. når den relevante forbruger hører ordene bar'bette og bar'bet-
     te's, vil de ikke, som anført af sagsøgte, tænke på en ganske lille bar. forbrugerne
     vil associere navnene bar'bette og bar'bette's med sagsøgers indarbejdede vare-
     mærke babette. det forhold, at babette er indarbejdet for tilvejebringelse af
     mad og drikke betyder, at det har en udvidet beskyttelse, hvilket også er fastslået
     af østre landsret. det ville være i strid med formålet om at kunne håndhæve si-
     ne rettigheder, såfremt man som tredjemand blot kunne indsætte et "r", et "s" og
     en apostrof og dermed komme uden om den beskyttelse, som østre landsret har
     fastslået, at varemærket babette nyder.
     det bestrides desuden, at varemærkelovens § 10 (tidligere § 5) skulle føre til, at
     sagsøgte er berettiget til at bruge kendetegnene bar'bette og bar'bette's. østre
     landsret har som nævnt fastslået, at sagsøger har en kendetegnsret til babette,
     hvilket ordmærke tillige er blevet registreret som varemærke. udover kende-
     tegnsretten til babette gennem ibrugtagning, har patent- og varemærkestyrel-
     sen ved registrering af varemærket fastslået, at babette har iboende særpræg.
     brugen af bar'bette og bar'bette's kan på ingen måde siges at være generiske fri-
     betegnelser, som skal kunne benyttes i forbindelse med sagsøgtes restaurant- og
     barvirksomhed.
     2.3 vedrørende påstand 3
     til støtte for påstand 3 gøres det gældende, at restaurant babette har krav på ri-
     meligt vederlag og/eller erstatning for babette guldsmedens brug af kendetegne-
     ne bar'bette og bar'bette's, jf. varemærkelovens § 43 og markedsføringslovens §
     24, stk. 2 og 3.
     eftersom der er tale om særdeles grov krænkelse, som tillige er en bevidst omgå-
     else af det af østre landsret nedlagte forbud, og idet der er tale om et gentagel-
     sestilfælde, gør sagsøger gældende, at sagsøgte skal betale kr. 100.000 i vederlag
     og erstatning.”
for babette guldsmeden aps er der i det væsentlige procederet i overensstem-
melse med påstandsdokument af 6. februar 2019, hvoraf fremgår følgende:
     ”anbringender
     til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gør sagsøgte gældende:
     1.    vedrørende "bar'bette" og "bar'bette's"
     1.1 ad manglende forvekslingsrisiko
     sagsøgte bestrider, at sagsøgtes brug af betegnelserne "bar'bette" og "bar'bette's"
     for sagsøgtes restaurant- og bar krænker sagsøgers rettigheder til babette, og
     gør til støtte herfor gældende:
 at    "bar'bette" og "bar'bette's" adskiller sig så væsentligt fra babette i såvel
      syns- og lydbillede samt meningsindhold, at sagsøgtes anvendelse af
      ”bar'bette" og "bar'bette's" ikke krænker sagsøgers rettigheder til babette,
      idet der ikke er risiko for forveksling, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2,
      og markedsføringslovens § 22.
visuelt distancerer "bar'bette" og "bar 'bette's" sig fra babette ved tilføjelsen af
bogstaverne "r" og "s" samt ved tilføjelsen af apostrof, som klart adskiller ordet
"bar" fra resten af ordet "bette" og ændrer det visuelle helhedsindtrykket væsent-
ligt.
det fremgår af bemærkningerne til varemærkelovens § 24, stk. 1, i den kommen-
terede varemærkelov, at "også mindre ændringer, fx fjernelse eller tilføjelse af i
sig selv usærprægede elementer, kan føre til, at mærkets helhedsindtryk påvir-
kes". videre fremgår det, at 'tilføjelse eller fjernelse af bogstaver, stavelser eller
hele ord, som hovedregel [vil] være en væsentlig ændring". bestemmelsen angår
adgangen for en indehaver af et registreret varemærke til at foretage ændringer i
varemærket med henblik på modernisering, og regulerer således ikke spørgsmå-
let om forvekslingsrisiko efter varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2 og markedsfø-
ringslovens § 22. ikke desto mindre understøtter det citerede, at tilføjelsen af "r"
og "s" i kombination med tilføjelsen af apostrof giver "bar'bette" og "bar 'bette's"
et visuelt udtryk, som er væsentligt forskelligt fra sagsøgers varemærke babet-
te.
også for så vidt angår lydbilledet er der væsentlig forskel på "bar 'bet-
te"/"bar'bette's" og babette. i "bar 'bette" og "bar'bette's" udtales den første sta-
velse "bar" tydeligt med kraftig "r"-lyd, hvorimod sagsøgers varemærke babet-
te ikke indeholder "r"-lyd og ordet "bette" dominerer lydmæssigt. det fastholdes,
at babette udtales som det franske pigenavn, dvs. uden "r"-lyd og med udela-
delse af endelsen "e", hvilket det i sagen fremlagte bilag a dokumenterer. til for-
skel herfra udtales såvel "r" som endelsen "e" i "bar'bette" og 'bar'bette's" tydeligt.
”bar'bette" og "bar 'bette's" har således ikke auditiv lighed med babette.
meningsindholdet er endvidere vidt forskelligt. babette er et pigenavn, mens
"bar'bette" og "bar 'bette's" er en sammensætning af to deskriptive betegnelser,
navneordet "bar" og tillægsordet "bette" med hver deres selvstændige betydning.
"bar" er en almindelig betegnelse for et serveringssted, og "bette" er en jysk beteg-
nelse for "ganske lille". betydningen af "bette"/"bitte" er dokumenteret ved ud-
skriftet fra websiden ordnet.dk […]. tilsammen beskriver ordene "bar" og "bette"
sagsøgtes virksomhed, herunder det forhold, at der er tale om en mindre bar.
”bar 'bette"/"bar'bette's" og babette henleder således opmærksomheden på
meget forskellige ting, henholdsvis en mindre bar og et pigenavn, og giver samlet
set to vidt forskellige helhedsindtryk.
sagsøgte er derfor - uanset sagsøgers varemærkeregistrering og eneret - beretti-
get til at anvende "bar'bette" og "bar'bette's" for sagsøgtes restaurant- og barvirk-
somhed. der er ikke risiko for forveksling med babette, jf. varemærkelovens §
4, stk. 1, nr. 2, og markedsføringslovens § 22, herunder er der ikke nogen, som vil
forveksle eller associere sagsøgtes bar- og restaurantvirksomhed på sagsøgtes ho-
tel i københavn med sagsøgers varemærke eller virksomhed. virksomhederne
 har ingen geografisk tilknytning til hinanden, og sagsøgers cateringvirksomhed
er rettet mod en helt anden målgruppe (museer, virksomheder) end sagsøgtes bar
og restaurant.
det bestrides, at sagsøgtes anvendelse af "bar'bette" og "bar'bette's" er i strid med
formålet om at kunne håndhæve sine rettigheder. betegnelserne er ikke forveks-
lelige med sagsøgers varemærke. de krænker ikke sagsøgers eneret, og modar-
bejder derfor heller ikke sagsøgers håndhævelse heraf.
1.2 ad lovlig brug af generiske fribetegnelser
netop fordi "bar'bette" og "bar 'bette's" er beskrivende for den virksomhed, som
sagsøgte driver, er sagsøgte berettiget til at gøre brug af disse betegnelser i for-
bindelse med sin restaurant- og barvirksomhed. sagsøgte gør gældende:
at    "bar 'bette" og "bar'bette's" er en sammenstilling af to beskrivende ord "bar"
      og "bette", der som generiske fribetegnelser lovligt kan benyttes til at beskri-
      ve sagsøgtes restaurant- og barvirksomhed uanset sagsøgers rettigheder til
      babette, herunder at anvendelsen er i overensstemmelse med god mar-
      kedsføringsskik, jf. varemærkelovens § 5, nr. 2.
det ville have vidtgående konsekvenser og være i strid med såvel formålet som
ordlyden af varemærkelovens § 5, nr. 2, hvis sagsøger på baggrund af sin eneret
til babette kunne forbyde alle andre erhvervsdrivende at gøre brug af ordene
"bar" og "bette" hver for sig eller i kombination tit at beskrive deres varer og tje-
nesteydelser. varemærkelovens § 5, nr. 2, har netop til formål at forhindre, at in-
dehavere af varemærkerettigheder via deres eneret opnår monopol på generiske,
beskrivende ord som eksempelvis "bar" og "bette", og derved kan afskære andre
fra at gøre erhvervsmæssigt brug af sådanne ord til at beskrive deres varer og tje-
nesteydelser, herunder en mindre bar. ordene tilhører det sproglige fælleseje.
da "bar'bette" og "bar'bette's" angiver arten og egenskaberne ved sagsøgtes virk-
somhed, kan sagsøgte frit anvende betegnelserne uanset sagsøgers eneret til ba-
bette, jf. varemærkelovens § 5, nr. 2. dette er endvidere fastslået i bl.a. sagen c-
265/00 ("biomild"). i sagen anførte eu-domstolen, at ord, som er sammensat af
bestanddele, der hver for sig er beskrivende for en vare eller tjenesteydelse og i
kombination med hinanden ikke skaber et tilstrækkeligt andet eller usædvanligt
indtryk, som er mere end summen af de beskrivende bestanddele, forbliver be-
skrivende for de pågældende egenskaber også i sammensat form.
af danske domme kan henvises til bl.a. u 2007.2393 h vedrørende ordet "lokal-
bank", sammensat af navneordet "bank" og titlægsordet "lokal". højesteret fandt,
at ordsammensætningen var en rent beskrivende artsbetegnelse for pengeinsti-
tutter.
ovenstående understreges også af de ændringer i varemærkelovens § 5, nr. 2,
som trådte i kraft den 1. januar 2019, hvorved reglen om fribetegnelser nu frem-
går af § 10, stk. 1, nr. 2. bestemmelsen er som led i ændringen udvidet således, at
adgangen til at gøre lovligt brug af fribetegnelser ikke alene gælder for tegn eller
angivelser, der er beskrivende for de omhandlede varer eller tjenesteydelser, men
tillige for enhver type af tegn eller angivelser, som mangler særpræg, hvilket er
tilfældet for "bar'bette" og "bar'bette's".
       sagsøgtes brug af "bar'bette" og "bar'bette's" er i overensstemmelse med god
      markedsføringsskik, herunder da "bar 'bette" og "bar'bette's" ikke er egnet til at
      fremkalde forveksling med babette og ikke er i strid med varemærkeloven,
      samt da anvendelsen ikke sker på en måde, som er illoyal eller skadelig i forhold
      til sagsøgers varemærke eller i øvrigt snylter på sagsøgers rettigheder til babet-
      te.
      1.3 ad vederlag/erstatning
      eftersom sagsøgtes anvendelse af "bar'bette" og "bar'bette's" ikke er i strid med
      varemærkeloven eller markedsføringsloven, gøres det gældende:
      at     sagsøgte følgelig ikke kan pålægges nogen sanktion eller at betale vederlag
            og/eller erstatning efter markedsførings- og varemærkelovens regler, og at
            sagsøgte derfor skal frifindes.
      2.   vedrørende a-skiltet
      sagsøgte bestrider, at forudsætningerne for at pålægge sagsøgte bøde efter rets-
      plejelovens § 535, stk. 1, er til stede, og gør til støtte herfor gældende:
      at    sagsøgtes brug af a-skiltet påtrykt babette ikke er forsætlig, men beror på
            en utilsigtet fejl, hvorfor kriteriet for at pålægge bøde i medfør af retspleje-
            lovens § 535, stk. 1, ikke er opfyldt.
      sagsøgte er berettiget til at drive sin hotelvirksomhed under navnet babette. i
      den forbindelse har sagsøgte et a-skilt, hvorpå der står babette. et sådant skilt er
      sagsøgte fuldt berettiget til at benytte i forbindelse med sin hotelvirksomhed. a-
      skiltet er ved en fejl blevet benyttet til at anføre nogle madretter på, som bliver
      serveret i sagsøgtes bar. skiltet var placeret i sagsøgtes baggård og er nu fjernet.
      da sagsøgtes brug af a-skiltet i forbindelse med angivelse af mad beror på en
      utilsigtet forglemmelse, kan sagsøgte ikke pålægges bøde i medfør af retspleje-
      lovens § 535, stk. 1, idet anvendelsen ikke er forsætlig. tilregnelseskriteriet i be-
      stemmelsen er ikke opfyldt.
      det bestrides, at det ud fra e-mailen [af 24. august 2018] på nogen måde kan læg-
      ges til grund, at sagsøgtes brug af a-skiltet er sket med forsæt. e-mailen vedrører
      alene sagsøgtes brug af betegnelserne "bar'bette" og "bar'bette's". der tages i e-
      mailen ikke stilling til sagsøgtes brug af a-skiltet. af samme årsag dokumenter e-
      mailen ikke noget om a-skiltet, herunder om a-skiltet er anvendt med forsæt.”
rettens begrundelse og resultat
påstand 1
efter sandra weinerts forklaring lægger retten til grund, at det skyldtes en fejl
fra en medarbejders side, at a-skiltet med ordet babette blev brugt sammen
med oplistning af en række madretter, og at skiltet blev fjernet, så snart man fik
henvendelsen fra modpartens advokat. herefter og da der alene foreligger do-
 kumentation for en enkeltstående brug af a-skiltet, finder retten det ikke godt-
gjort, at babette guldsmeden forsætligt har overtrådt østre landsrets dom af
28. april 2017.
babette guldsmeden frifindes derfor for påstand 1.
påstand 2 og 3
restaurant babette har både gennem indarbejdelse og ved registrering opnået
varemærkeret til babette for sin restaurant- og cateringvirksomhed.
de af babette guldsmeden anvendte kendetegn bar’bette og bar’bette’s har fo-
netisk og visuelt en betydelig lighed med babette, idet der er tale om det samme
ord tilføjet en apostrof og yderligere bogstavet ”r”, henholdsvis ”r” og ”s”, der
ikke væsentligt ændrer på udtalen eller udseendet af ordet. selvom bar’bette og
bar’bette’s består af ord, som hver i sær kan anses for beskrivende, kan det ikke
antages, at kendetegnene i deres helhed af forbrugerne vil blive opfattet som
beskrivende for en lille bar. derimod bevirker sammenstillingen af ordene, at
bar’bette og bar’bette’s ud fra en helhedsvurdering ligner varemærket babette
så meget, at der foreligger en risiko for forveksling, herunder at forbrugeren vil
antage, at der er en forbindelse imellem varemærket babette og kendetegnene
bar’bette og bar’bette’s. det indgår tillige i denne vurdering, at bar’bette og
bar’bette’s anvendes for en restaurant beliggende på et hotel ved navn babette
guldsmeden.
da der tillige foreligger varelighed, finder retten, at betingelserne for at forbyde
den erhvervsmæssige brug af kendetegnene bar’bette og bar’bette’s er opfyldt,
jf. varemærkelovens § 4, stk. 2, nr. 2, og markedsføringslovens § 22.
det af babette guldsmeden anførte om varemærkelovens § 5, nr. 2 (nu § 10, stk.
1, nr. 2) kan ikke føre til et andet resultat allerede af den grund, at bar’bette og
bar’bette’s ikke kan anses for beskrivende for babette guldsmedens restaura-
tionsvirksomhed.
efter oplysningerne i sagen må det lægges til grund, at babette guldsmeden si-
den østre landsrets dom af 28. marts 2017 har anvendt kendetegnene bar’bette
og bar’bette’s for sin restaurant på menukort, på hotellets hjemmeside og ved
markedsføring af begivenheden bar’bette’s boozy brunch.
 restaurant babette har ikke godtgjort, at den skete krænkelse af varemærket ba-
bette har medført et omsætningstab eller et tab som følge af markedsforstyrrel-
se, der kan kræves erstattet. restaurant babette har imidlertid krav på vederlag
fra babette guldsmeden som følge af krænkelsen, jf. varemærkelovens § 43, stk.
1, nr. 1, og markedsføringslovens § 24, stk. 3. dette vederlag kan på baggrund
af de fremkomne oplysninger om den periode, hvor krænkelsen har fundet
sted, og den skete begrænsede markedsføring passende fastsættes skønsmæs-
sigt til 30.000 kr.
påstand 2 og påstand 3 tages herefter til følge som nedenfor bestemt.
sagsomkostninger
babette guldsmeden skal efter sagens udfald betale sagsomkostninger til re-
staurant babette med i alt 21.740 kr. beløbet udgøres af udgifter til retsafgift af
det vundne beløb med 1.740 kr. og udgifter til advokatbistand, der efter sagens
værdi, omfang og karakter fastsættes til 20.000 kr.
                        thi kendes for ret:
babette guldsmeden aps frifindes for påstand 1.
babette guldsmeden aps tilpligtes at anerkende at være uberettiget til og for-
bydes at gøre erhvervsmæssig brug af kendetegnene bar'bette og bar'bette's i
forbindelse med tilvejebringelse af mad og drikke, herunder drift af restaurant
og bar.
babette guldsmeden aps skal inden 14 dage betale 30.000 kr. til restaurant ba-
bette aps med procesrente fra den 17. september 2018, samt sagens omkostnin-
ger med 21.740 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
 publiceret til portalen d. 12-04-2019 kl. 10:00
modtagere: advokat (l) claude winther nielsen, sagsøgte babette
guldsmeden aps, sagsøger restaurant babette aps, advokat
(h) christian løvenørn bardenfleth
