- bej
                                    udskrift
                                        af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                   ____________
                                    dom
afsagt den 20. oktober 2011.
s-17-08
                                    inuit service company a/s (tidligere arctic umiaq
                                    line a/s)
                                    (advokat niklas korsgaard christensen)
                                    mod
                                    søren grønhøj andersen
                                    (advokat henrik thal jantzen)
                                                -2-
indledning
sagens hovedspørgsmål er, om sagsøgte, søren grønhøj andersen (herefter: søren ander-
sen), har handlet ansvarspådragende som direktør i henholdsvis det tidligere selskab arctic
umiaq line a/s (i dommen omtalt som ”det gamle arctic umiaq line”/”det gamle aul”),
hvis virksomhed gennem en årrække havde bestået i rederidrift i grønland, og det pr. den 1.
april 2006 nyoprettede selskab arctic umiaq line a/s (”det nye arctic umiaq line a/s”/”det
nye aul”). eneaktionær i ”det gamle arctic umiaq line” var grønlands hjemmestyre. ejer-
kredsen i ”det nye arctic umiaq line” bestod helt overvejende af et konsortium af tre rejse-
selskaber, og selskabet er, indtil navnespørgsmålet faldt på plads, også omtalt som atg eller
atg-gruppen.
påstande
sagsøgeren har nedlagt påstand om, at søren andersen skal betale 15.578.750 kr. med pro-
cesrente fra den 14. april 2007.
sagsøgte, søren andersen, har påstået frifindelse.
påstanden er opgjort som summen af differencen mellem markedsværdien af skibet sarpik
ittuk i henhold til en vurdering, indhentet hos maersk broker k/s, og den senere salgspris,
hvilket omregnet fra usd til kurs 6,0 svarer til 10.875.000 kr., og mistede charterindtægter i
130 dage a eur 5.850, omregnet til kurs 7,5 til 4.703.750 kr.
sagsfremstilling
før 1. april 2006
søren andersen havde gennem en årrække været ansat i rederiselskabet arctic umiaq line
a/s, ”det gamle aul”. han havde siden 1998 været rederichef i selskabet og med virkning
fra den 1. november 2004 administrerende direktør. af hans ”direktørkontrakt” fremgår
bl.a., at det påhviler direktøren at varetage den daglige ledelse og at ”holde rederiets besty-
relse gennem dennes formand eller i dennes forfald næstformanden nøje underrettet om alle
forhold omkring rederiet, som måtte antages at være af interesse for rederiets ledelse”.
lønnen var aftalt til 105.000 kr. om måneden.
                                                 -3-
det gamle arctic umiaq line’s hovedaktivitet var på dette tidspunkt passagertrafik langs
den grønlandske vestkyst og regional passagertrafik i sydgrønland og diskobugten under en
servicekontrakt med grønlands hjemmestyre. hjemmestyret, der var eneaktionær i selska-
bet, besluttede imidlertid i 2005, at selskabet skulle privatiseres, og at servicekontrakten ikke
ville blive fornyet efter udgangen af 2005. det offentlige tilskud til driften ville dermed bort-
falde.
i sensommeren/efteråret 2005 påbegyndte grønlands hjemmestyre drøftelser med potenti-
elle købere af selskabets aktiviteter, og søren andersen havde i perioden bl.a. kontakt til et
konsortium af rejsebureauer, arctic travel group a/s (atg), bestående af rejsebureauerne
topas, profil rejser og albatros travel. søren andersen havde i den forbindelse kontakt til
skibsingeniørfirmaet ole steen knudsen a/s.
som et led i undersøgelserne af mulighederne for kommerciel drift uden tilskud indledte sø-
ren andersen i efteråret endvidere drøftelser med det amerikanske selskab quark expedi-
tions inc. (herefter: quark) om en charteraftale for to af selskabets skibe, sarpik ittuk og sø-
sterskibet sarfaq ittuk, med det sigte at få skibene beskæftiget i vinterhalvåret på den sydlige
halvkugle, således at skibene kunne være helårsbeskæftigede.
drøftelserne mundede ud i et letter of agreement, bilagt ”proposal for hire of sarpik ittuq”
af 4. oktober 2005. det fremgik, at sarpik ittuk skulle udchartres i en periode på 5 år fra no-
vember 2006, og tilsvarende 5 år for sarfaq ittuk fra november 2007, med mulighed for 5 års
forlængelse for begge skibe. lejeperioden for sarpik ittuk skulle være 130 dage om året ”ba-
sis montevideo/montevideo”, begyndende i den første uge af november. i henhold til punkt
3 i letter of agreement skulle skibene leveres ”renovated per the specifications < (subject to
minor adjustments to the bar layout on the top deck and cabin layout and buffet layout on
the upper deck)”. af punkt 6 fremgik, at “charterer acknowledges that the solas maxi-
mum for the vessel presently stands at 120 persons. <”. “hire rate” var aftalt til 4.500 eur
uden ombygning af skibet og 6.500 eur efter ombygning. ”letter of agreement” er ikke
fremlagt i underskrevet udgave.
                                                -4-
skibsingeniørfirmaet ole steen knudsen a/s var af søren andersen blevet bedt om at ud-
færdige beregninger af panoramadækket og skibets stabilitet, og en intern mail-korrespon-
dance mellem anders ørgård hansen og preben lauridsen, begge fra ole steen knudsen
a/s, i dagene 21. – 24. oktober 2005 afsluttedes med, at anders ørgård hansen skrev således
til søren andersen:
              ”<
              hermed de opdaterede lastekonditioner.
              i tråd med vores seneste telefonsamtale er vi gået ud fra at der ikke skal regnes
              med overisning.
              dette har betydet at vi kan klare os uden yderligere ballast da isen på de øver-
              ste dæk således ikke medregnes.
              jeg vedhæftede det seneste ga [general arrangement plan] så du har tingene
              samlet.
              <”
der er fremlagt en tegning, ”general arrangement plan”, for sarpik ittuks søsterskib, sarfaq
ittuk. tegningen er oprindeligt udarbejdet af det polske skibsværft remontowa i forbindelse
med en tidligere opbygning af skibet. ole steen knudsen a/s har arbejdet videre med teg-
ningen med en datering den 14. oktober 2005. det fremgår af planen på tegningen, at skibet
har en passagerkapacitet på 100, og at det højeste antal personer, der må være om bord, er
156.
omstændighederne vedrørende salg og udchartering blev drøftet på et bestyrelsesmøde i det
gamle arctic umiaq line den 1. november 2005 med tilstedeværelse af bestyrelsesformand
niels kreutzmann og 3 øvrige bestyrelsesmedlemmer, herunder ole lennert, og med yderli-
gere deltagelse af søren andersen ”direktion”, jens hesseldahl ”referent” og flemming kri-
stensen, som var økonomiansvarlig. af referatet fra mødet fremgår blandt andet:
              ”nk indledte mødet med at beklage den sene udsendelse af mødematerialet,
              hvilket skyldes at forhandlingerne om salg af rederiet var pågået stort set lige
              op til bestyrelsesmødets start. <
                                   -5-
sa orienterede om de videre forhandlinger i toronto med det amerikanske sel-
skab quark expedition om vinterbeskæftigelse af sarfaq og sarpik ittuk ved
fart på antarktis. en forudsætning for en sådan beskæftigelse var en ombyg-
ning af skibene til en højere standard med flere kahytter og panoramalounge i
stil med disko ii. der er indhentet et overslag, som lyder på 18 mio. kr. for
ombygning af hver af de to skibe.
forhandlingerne med quark expedition har ført til en enighed om underteg-
ning af et letter of intent om indgåelse af en 5 års charteraftale med start i vin-
teren 2005/2006 med først et skib i charter og fra vinteren 2006/2007 med begge
skibe i charter.
der er enighed om en dagsrate på niveauet 50.000 kr. på vilkår, at charter dæk-
ker variable udgifter til fuel, havnepenge m.v.
aftalen er indgået under forudsætning af
               hjemmestyrets accept
               bestyrelsens accept.
               ny ejers accept.
<
sa bad om bestyrelsens stillingtagen og et mandat til direktionen om indgåelse
af en kontrakt med quark expeditions på de i materialet beskrevne vilkår og
forudsætninger, herunder at foretage det videre i forbindelse med forberedelse
af en ombygning af sarfaq ittuk og sarpik ittuk.
nk konstaterede at direktionens beretning var taget til efterretning og at besty-
relsen tiltrådte direktionens indstilling om meddelelse af et mandat til indgå-
else af aftale med quark expeditions.
<
nk orienterede om, at arbejdet med budgetter til brug for opstilling af forret-
ningsplan for drift af rederiet under en ny ejer havde betydet at økonomiafde-
lingen efter hans ønske måtte udskyde udarbejdelse af perioderegnskaber.
<
nk gav en orientering om forhandlingsforløbet efter at atg gruppen den 14.
oktober 2005 indledte med at afgive første tilbud og til den nu foreliggende
tekst til overdragelsesaftale, som foreligger til bestyrelsens stillingtagen på da-
gens møde. under forhandlingsforløbet er der sket ændringer i både sammen-
sætning af køberkonsortiet og i tilbuddet. den pris som er lagt til grund i det
endelige tilbud har taget udgangspunkt i de laveste vurderinger af skibene og i
de bogførte værdier af bygninger, som er tæt sammenfaldende med de ind-
hentede mæglervurderinger. det betyder, at det samlede tab i forhold til bog-
førte værdier ved en afhændelse til de tilbudte købssummer vil løbe op i ca. 9,6
mio. kr.
<
ol kunne tiltræde indgåelse af overdragelsesaftalen blot der var sikkerhed for,
                                                   -6-
               at det efterlod tilstrækkelige likvider i arctic umiaq line a/s til at der kunne
               gennemføres en solvent likvidation efter 1. april 2006.
               <
               efter at bestyrelsens medlemmer havde haft lejlighed til at tilkendegive deres
               holdninger, konkluderede nk <, at bestyrelsen meddeler hjemmestyret dets
               anbefaling af, at man indgår den foreliggende overdragelsesaftale med atg
               gruppen. <”
søren andersen skrev i en mail af 9. november 2005 til patrick shaw fra quark, at det gamle
aul’s aktiviteter ville blive overtaget af atg-gruppen pr. 1. april 2006, herunder skibene
sarpik ittuk, sarfaq ittuk og disko ii. det gamle aul ville fortsætte sin ”business until new
year”, og selskabet ville fra midten af januar påbegynde ombygningen af sarpik ittuk, så
skibet kunne blive klar til sommersæsonen i grønland og til starten på parternes samarbejde
i antarktis i november 2006.
i ”overdragelsesaftale” mellem det gamle aul og atg, der er underskrevet den 10. og 17.
november 2005, fremgik, at atg pr. 1. april 2006 skulle overtage fire skibe, sarpik ittuk, sar-
faq ittuk, disko ii og nunamut, samt en række ejendomme, biler, løsøre og navnerettighe-
derne til bl.a. arctic umiaq line a/s. den samlede købesum for aktiverne udgjorde 65 mio.
kr., hvoraf 20 mio. kr. skulle betales kontant, og der skulle udstedes gældsbrev for resten.
sælger forpligtede sig til i perioden frem til overtagelsesdagen at udføre den for skibene al-
mindelige planlagte vedligeholdelse, herunder sørge for, at skibenes klasse opretholdtes
uden anmærkninger. det fremgik af aftalen endvidere, at sarpik ittuk i perioden frem til
overtagelsesdagen på købers anmodning ”skulle ombygges på værft, således at kahytsan-
tallet blev udvidet fra 26 til 46, antallet af besætningskahytter øges, og der etableres vaskeri
og udsigtslounge.” udover købesummen på 65 mio. kr. skulle køber ”godtgøre de udgifter
efter regning, som ville påløbe i forbindelse med ombygningen af sarpik ittuk, anslået til ca.
kr. 17.000.000<”. en specifikation af ombygningsprojektet var vedlagt som bilag c til afta-
len.
den 11. november 2005 udsendtes en pressemeddelelse om arctic travel groups overtagelse
pr. april 2006. af pressemeddelelsen fremgik afslutningsvis følgende: ”to obtain further in-
formation, please contact the ceo of arctic umiaq line, søren andersen: tel. < addition-
                                                 -7-
ally you could contact the ceo of atg, jørgen nielsen: tel. < or søren rasmussen < chair-
man of the board.”
den 29. november 2005 blev der indgået aftale om søren andersens ansættelse som direktør
i arctic travel group (det nye aul) med virkning fra den 1. april 2006. som aftalt i kon-
traktens punkt 9 tegnede søren andersen i forbindelse med sin tiltræden aktier for nominelt
500.000 kr. i selskabet.
af budget for 2006-2008 for arctic travel group, som var grundlaget for selskabets drift i
den pågældende periode, dateret 25. januar 2006 (direktion jørgen nielsen, bestyrelse søren
rasmussen (formand), jørgen nielsen og john schapiro), fremgår bl.a.:
               ”3. forretningsplan for arctic travel group (atg)
               3.1 baggrund
               atg er stiftet med det formål på kommercielle vilkår at udvikle turismen og
               trafikken mellem grønland og danmark og internt i grønland ved at fastholde
               og udvikle de eksisterende skibsprodukter, som arctic umiaq line a/s (aul)
               har udviklet i samarbejde med de danske turoperatører, som producerer pak-
               kerejser til grønland. det er endvidere tanken at genoptage skib/fly produktet
               mellem grønland og danmark (med skib mellem byerne i grønland og atlant-
               lufthavnene og med fly mellem atlantlufthavnene og danmark). herefter er det
               tanken at etablere et supplement til air greenlands trafik både internt i grøn-
               land og mellem grønland og danmark samt etablere forbindelser mellem
               grønland og island.
               for at videreudvikle de skibsbaserede turistprodukter og for at åbne nye mar-
               keder for turismen til grønland vil atg etablere flyforbindelser mellem grøn-
               land og island med videreforbindelser til/fra danmark, europa og usa. der-
               med vil adgangen til grønland forøges væsentligt.
               atg påtænker at købe de kommercielle aktiviteter i aul af grønlands hjem-
               mestyre. disse aktiviteter danner den kritiske masse, der skal til for at etablere
               et transportsystem til/fra grønland og internt i grønland som supplement til
               det eksisterende.
               atg vil endvidere etablere andre turismerelaterede forretningsområder såsom
               servicering af krydstogtskibe og om nødvendigt medvirke til at udvikle og
               etablere oplevelser og logistik-løsninger i grønland til lands til vands og i luf-
               ten.
                                   -8-
atg vil som driftsselskab købe ydelser hos underleverandører, således at et to-
talt rejsekoncept kan tilbydes af atg til turoperatører og til kunderne direkte.
3.2 ejere
følgende selskaber ejer atg:
- albatros travel
- profil rejser a/s
- topas adventure travel
den samlede aktiekapital bliver kr. 12.000.000, som indskydes kontant. ejer-
kredsen er åbne over for at lade flere investorer træde ind som ejere af atg ef-
ter etableringsfasen og efter overtagelsen af de kommercielle aktiviteter i aul
fra hjemmestyret har fundet sted.
i ejerkredsen findes en betydelig kompetence indenfor markedsføring og di-
stribution af turistprodukter og indenfor transport i grønland generelt. sam-
menholdt med auls kommercielle aktiviteter vil ejerkredsen og det nye sel-
skab i forening kunne levere en hel sammenhængende kæde af transport-
overnatnings- og oplevelsesydelser til både turister og andre rejsende både in-
ternt i grønland og til/fra grønland.
3.3 aktiver og it-systemer
atgs forretning drives ved udnyttelse af følgende aktiver:
sarfaq ittuk (bruges til rutesejlads på grønlands vestkyst)
sarpik ittuk (bruges til rutesejlads på grønlands vestkyst)
<
edb-systemer.
økonomisystem
lønsystem
bookingsystem ejet af aul
<
aktiver
arctic travel group a/s erhverver pr. 1. april anlægsaktiver i form af skibe,
ejendomme, biler og inventar for i alt 83 mio. kr.
skibe
                                         mio.kr.
1.   m/s sarfaq ittuk                    11,1
2.   m/s sarpik ittuk                    11,1
3.   m/s sarpik ittuk, ombygning         18,0
                                    -9-
 4. m/s disko ii                           18,5
 5. m/s nunamut, tenderfartøj                0,0
 i alt                                      58,7
 <
 3.4. eksisterende forretningsområder
 forretningsområdet for atg bygger på de kommercielle aktiviteter, som er
 overført fra aul. auls forretning har været meget sæsonbaseret med stor vo-
 lumen om sommeren og lille volumen om vinteren. aul har indtil udgangen
 af 2005 en servicekontrakt, som sikrer en helårssejlads og lave priser i den grøn-
 landske skibstrafik. ved bortfaldet af denne servicekontrakt den 1. januar 2006
 kan kommerciel drift som udgangspunkt kun etableres i grønland om somme-
 ren. derfor er atgs aktiviteter i grønland baseret på drift i perioden april-
 september.
 en meget stor del af de pakke-produkter, som sælges til turister, indeholder et
 element af sejlads med auls skibe.
 atg henvender sig til fire kundegrupper:
       ekspeditionssejlads med turister
       pakketure for turister med ruteskibe
        transport af passagerer mellem de største grønlandske byer og dan-
 mark
-      transport af lokale passagerer internt i grønland mellem de største
grønlandske byer
 <
 3.5 nye forretningsområder
 der fokuseres endvidere på en række nye forretningsområder, som udspringer
 af kerneaktiviteten, og som udnytter den kompetence, der allerede er til stede i
 organisationen. disse aktiviteter er:
 <
  udchartring af skibe om vinteren
 <
 aul er ved at afsøge markedet for at udchartre 1-2 skibe 3-4 måneder om vin-
 teren til operation i f.eks. antarktis og amazonas. der er en interesse i marke-
 det for dette. men det vil betyde, at enten sarfaq ittuk eller sarpik ittuk eller
 begge skibe skal ombygges, således at kahytskapaciteten forøges, så der kan
 være op til ca. 100 passagerer i kahyt ombord.
 aul er i forhandlinger om en charterkontrakt for vinteren 2006-7 for et skib
 med mulighed for en udvidelse til 2 skibe for vinteren 2007-8 og fremover. det
 forudsætter dog, at et af de store skibe ombygges, inden atg overtager de
 kommercielle aktiviteter i aul, og at atg herefter ombygger det andet store
                                 - 10 -
skib inden vinter 2007-8.
en evt. udchartring vil få konsekvenser for hele forretningen i grønland, som
skal tilpasses skibenes nye indretning. skibene vil få mere kahytskapacitet, og
kapaciteten til turismeprodukter vil således blive forøget tilsvarende. desuden
vil skibene i ombygget stand være meget velegnede til den type ekspeditions-
sejlads, som i dag udføres med disko ii i grønland.
<
4. beskrivelse af væsentlige budgetforudsætninger
4.1. baggrund og formål
formålet med dette afsnit er at uddybe beskrivelsen af de væsentligste forud-
sætninger, som basisbudgettet for arctic travel group a/s (atg) for perioden
2006 til 2008 er opbygget på grundlag af.
basisbudgettet udviser følgende hovedtal:
[omsætning 2006: ca. 116,5 mio. kr. 2007: ca. 128,5 mio. kr. 2008: ca. 136,5 mio.
kr.]
<
4.2 resultatopgørelsen
i det følgende beskrives de væsentligste poster i resultatopgørelsen og de un-
derliggende budgetforudsætninger.
4.2.1 omsætning
omsætningen sammensætter sig i hovedposter, således:
<
[lejeindtægter: 2006: ca. 19,7 mio. kr. 2007: ca. 29 mio. kr. 2008: ca. 34,5 mio. kr.]
<
4.2.1.2 omsætning, skib mv.
omsætning skib m.v. sammensætter sig således:
<
[2006 og 2007: godt 47 mio. kr. 2008: godt 48 mio. kr.]
<
sarpik ittuk ombygges inden sæson 2006. efter ombygning kan skibet medføre
ca. 180 passagerer i kahytter samt op til 90 passagerer på dagsrejse (må til-
bringe én nat ombord uden sengeplads).
sarfaq ittuk kan i sæsonen 2006 medtage op til 104 passagerer i kahytter, 80
passagerer på kupéplads, 62 på liggeplads samt 24 dagsrejsende.
<
4.6. følsomhed
budgettets følsomhed knytter sig primært til omsætningssiden, idet der for en
række produkter er tale om en forventet massiv fremgang i passagermængden.
                                                 - 11 -
               det gælder i særlig grad fly/skib-konceptet, hvor der er budgetteret med en
               væsentlig stigning i forhold til 2002, hvor dette produkt senest har været ud-
               budt.
               i det omfang salget af skib/fly-produktet ikke går som forudsat i budgetterne
               for 2006 til 2008, er det forventningen, at den heraf følgende ledige kapacitet i
               væsentlig omfang vil kunne udbydes til lokalrejsende, hvorfor omsætningens
               følsomhed vil være relativt begrænset.
               <
               følsomheden på flysiden knytter sig ligeledes til omsætningen, idet et svig-
               tende salg af fly/skib-produktet eller pakkerejser mv. alt andet lige vil betyde
               ledige flysæder.
               <”
den 17. januar 2006 indgik søren andersen på vegne af det gamle arctic umiaq line – med
substitutionsret for arctic travel group - to timecharterpartier med quark (v/new naviga-
tion ltd). af timecharterpartiet for sarpik ittuk fremgår, at charterperioden var minimum
130 dage om året i fem år med mulighed for forlængelse med yderligere 5 år. skibet skulle
leveres i montevideo, uruguay. efter klausul 2 skulle skibet leveres renoveret i overens-
stemmelse med appendix b og c. i henhold til appendix b skulle skibet ombygges til at ha-
ve 45 kahytter, heraf 7 3-personers kahytter, 35 2-personers kahytter og 3 enkeltkahytter,
svarende til i alt 94 passagerer. skibet skulle endvidere have en observation lounge med
plads til 96 passagerer i stil med den, der allerede fandtes på disko ii.
klausul 8 indeholdt følgende bestemmelse:
               ”<the vessel shall be delivered fully classed for ships of their type with the
               classification society det norsk veritas and shall be in possession of all neces-
               sary certificates, including valid passenger certificates issued by the competent
               authorities, permitting the carriage of passengers and crew up to a total of 120
               persons as set out in the general arrangement plan at appendix c”
klausul 53 indeholder følgende bestemmelse om successionserklæring:
               ”53. the owners are the current registered owners of the vessel. their intention
               is that the registered ownership of the vessel will be transferred during the cur-
               rency of this charter to arctic travel group a/s of postbox 608, 3900 nuuk,
               greenland, and that arctic travel group a/s will assume all the rights and ob-
               ligations of the owners once the transfer of ownership has been completed. it is
                                                 - 12 -
              agreed by the charterers that this transfer is permitted subject to express writ-
              ten confirmation from arctic travel group a/s to the charterers prior to the
              registration of the vessel in their name, that upon the transfer of ownership to
              them, they accept all the obligations of the “owners” under this charter as pri-
              mary contracting party and that they have in place all relevant insurances in
              their name.”
af appendix a, ”vessel specifications, fremgår vedrørende begge skibe: ”crew : 22”, pas-
sengers: 98” og ”built/rebuilt/renovated: 1992/2000/2006”.
i januar 2006 havde søren andersen forhandlinger med hotel & fartygsindredning om om-
bygningen af sarpik ittuk. den 19. januar 2006 var søren andersen og jan gundestrup på
vegne det gamle aul til møde med søfartsstyrelsen vedrørende ombygningsprojektet og
godkendelsen heraf. den 20. januar 2006 skrev søren andersen følgende til jørgen nielsen
og søren rasmussen [atg] og med kopi til niels kreutzmann [bestyrelsesformand i det
gamle aul]:
              ”<
              med tirsdag aften / nats underskrivelse af kontrakt for udchartring af sar-
              pik/sarfaq ittuk til vinterbeskæftigelse på antarktis var vejen banet for reali-
              tetsforhandlinger om ombygningen af skibene.
              tirsdag gennemgik vi specifikation og scope of work, schedule of finishes,
              makers list/ material list etc. med hotell & fartyggsinredning, gøteborg. ud-
              gangspunktet for ombygningen var jobbet og finishen fra ombygningen af
              disko ii.
              <
              klokken 18.25 gav vi håndslag på (jysk handelsmetode, som aldrig går af mo-
              de), at hf udfører opgaven for sek 22.550.000, som med dagens kurs mod-
              svarende dkk 18.025.000 i runde tal.
              i denne ombygning indgår elementer, som under ”normale” omstændigheder
              kunne henføres til en dokliste. derfor har vi indhentet priser på disse dokem-
              ner hos værft, idet det er mit udgangspunkt at hævde, at disse opgaver skulle
              være løst under almindelig årlig dokning af skibet, som ifølge overdragelses-
              aftalen afholdes af sælger.
              rederiet har stadig nogle opgaver i forhold til ombygning, såsom opgradering
              af radiostation, maling, redningsudrustning etc, som kan påvirke den samlede
              pris, men det er mit indtryk, at dersom der hos sælger (aul) og køber (atg) er
              enighed om fremgangsmåden med at modregne almindelige dokningsarbejder
                                                 - 13 -
              mod elementer, der løses i ombygningen, så ender vi meget nært på målet af
              rederiets vanlige dokninger samt ombygning estimeret iflg. overdragelsesaf-
              talen til mkr. 18. det er min hensigt at fremlægge dette synspunkt på bestyrel-
              sesmøde i aul tirsdag den 24. januar. da nogen vil kunne hævde, at jeg har et
              habilitetsproblem i forhold til dette forhold, kan resultatet blive, at andre fra
              atg må ind overfor denne sag i forhold til sælger.
              vi har i sagens natur ikke formået at skrive kontrakt med h&f i dag, men vi er
              blevet enige om hovedtræk < endvidere er det aftalt, at sarfaq kan ombygges
              efter samme koncept og pris, som aftalt for sarpik. <
              jeg stiler efter at vi anvender rederiets vanlige kontraktsformulering ved store
              ombygninger – h&f stiler mod en forenklet løsning, men hvorom alting er, så
              håber jeg, at vi kan slutte kontrakten over weekenden – lykkes dette ikke, må
              det ligge til torsdag i kommende uge, hvor nyt møde er aftalt, og hvor quark
              vil være repræsenteret.
              <
              dersom der blandt modtagere af dette skriv er en anden opfattelse i forhold til
              fremgangsmåde, hører jeg naturligvis gerne herom.”
jørgen nielsen besvarede samme dag mailen således:
              ”det ser fornuftigt ud og er ok med mig. hvis der bliver problemer med at fin-
              de den rigtige dokningspris for hjemmestyret (det gamle aul) må man tage
              gennemsnittet ved de sidste dokninger”
den 24. januar 2006 blev der afholdt bestyrelsesmøde i det gamle aul. til stede var fire be-
styrelsesmedlemmer, herunder som ny formand ole lennert, samt søren andersen (”direk-
tion”), jens hesseldahl (”referent”) og flemming kristensen. af mødereferatet fremgår bl.a.:
              ”ad punkt 3. bestyrelsesformandens beretning.
              ol omdelte på mødet et notat om status på afviklingen af selskabet og med
              udgangspunkt heri gav han en kort redegørelse om driften frem til overtagel-
              sesdagen den 1. april 2006 og det videre forløb frem mod selskabets endelige li-
              kvidation. < der skal endvidere etableres et gældsbrev som led i finansiering
              af atg’s køb og der skal aftales en plan med grønlands hjemmestyre for en-
              delig udlodning af selskabets værdier til hjemmestyret.
              det var ol’s forventning, at der i forbindelse med afholdelse af ordinær gene-
              ralforsamling 2006 vil blive valgt en minimal bestyrelse på 3 medlemmer. der
              var aftalt møde med bestyrelsessekretariatet omkring tilrettelæggelsen af sel-
              skabets drift i afviklingsperioden. <
                                                  - 14 -
               ad punkt 4. direktionens beretning.
               ...
               sa henviste til det udsendte materiale vedr. kontrakter med quark expedition,
               usa om vinterbeskæftigelse på antarktis af sarpik ittuk fra vinteren 2006/2007
               og af sarfaq ittuk fra vinteren 2007/2008. der er tale om en 5 års kontrakt for
               begge skibe i 130 dage startende primo november hvert år til en fast hyre på
               6.200 euro pr. døgn.
               …
               ol anmodede om, at der blev indhentet en formel skriftlig accept fra arctic
               travel group a/s om indtræden i charterkontrakterne, således at det utvety-
               digt vil fremgå at arctic umiaq line a/s være frigjort for de forpligtelser, som
               følger af charterkontrakterne efter skibenes overdrage pr 1. april 2006.
               <
               ad punkt 5. status på estimat på årsregnskab 2005 … og punkt 6. status på
               estimat på budget 2006.
               fk orienterede om, at tiden ikke havde gjort det muligt at færdiggøre estimat
               på årsregnskab 2005 hvorfor det af ligeledes ikke havde været muligt at udar-
               bejde budget for 2006. < arbejdet var også forsinket af arbejdet med budgetter
               til brug for opstilling af forretningsplan for drift af rederiet under en ny ejer,
               som havde medført en udskydelse af udarbejdelse af perioderegnskaber.
               <”
ved internt brev af 27. januar 2006 til aul’s hovedkontor, nuuk, vedr. ”dokninger og om-
bygning/renovering af m/s sarpik ittuk” oplyste søren andersen, at det var aftalt med rede-
riets vedligeholdelseschef jan gundestrup, at denne skulle varetage opgaven som rederiin-
spektør og dermed fungere som rederiets repræsentant over for værft, myndigheder (f.eks.
søfartsstyrelsen og dnv), og leverandører og underleverandører til opgaverne, og at han
skulle føre korrespondance med søfartsstyrelsen om godkendelse af forskellige tegninger,
beregninger, dispensationer m.v. i forbindelse med ombygningen.
den 31. januar 2006 indgik søren andersen på vegne af det gamle aul kontrakt, ”conver-
sion contract”, med hotel & fartygsinredning rbj ab om ombygning af sarpik ittuk til en
fast pris på sek 23.385.000. da hotel & fartygsinredning rbj ab ikke selv havde værftska-
pacitet, skulle ombygningen ifølge punkt 9 foretages hos karstensens skibsværft i skagen. af
kontraktens punkt 22, ”responsibilities by owner”, fremgår, at det bl.a. påhvilede rederisel-
skabet, det gamle aul, at indhente offentlige godkendelser og nødvendige stabilitetsbereg-
ninger i forbindelse med ombygningen og bl.a. afholde ”expenses related to inspections by
                                                - 15 -
the authority’s class societies and regulatory bodies.”. der er fremlagt en række kontrak-
ter/standardformularer mv. til belysning af, hvad der sædvanligvis påhviler værftet hen-
holdsvis rederiet som kontraktuelle forpligtelser.
anders ørgård hansen skrev den 31. januar 2006 til søren andersen og jan gundestrup:
              ”vedhæftet finder i nyt oplæg til indretning af observation lounge <
              derudover - som i kan se af nedenstående - har vi jo i stabilitetskonditionerne
              til ombygningsprojektet fjernet overisningsvægten i forbindelse med beregnin-
              gerne.
              vi har kigget lidt på definitionerne på hvornår på året der skal tages forbehold
              for overisning og syntes at definitionerne er lidt uklare.
              har spørgsmålet været diskuteret med søfartsstyrelsen og er der sikkerhed for
              at der kan sejles uden overisning i de perioder der påtænkes?”
søren andersen svarede i en mail den 31. januar 2006 således:
              ”tak for fremsendte forslag <
              jævnfør vores tidligere telefonsamtaler fik jeg opfattelsen af, at du havde været
              i kontakt med søfartsstyrelsen omkring fravalg af beregning med overisnings-
              kondition. da det ej er tilfældet, vil jeg anmode dig snarest få dette afklaret
              med sfs, så vi ej løber ind i problemer.”
efter henvendelse til søfartsstyrelsen skrev anders ørgård hansen den 1. februar 2006 føl-
gende til søren andersen og jan gundestrup:
              ”vi har nu været i kontakt med søfartsstyrelsen angående ændring af fartstilla-
              delserne med hensyn til overisning.
              meddelelsen fra søfartsstyrelsen var, at de ønskede en generel information fra
              aul omkring de planlagte ombygninger af de to skibe.
              der var som vi fik oplyst givet en række dispensationer til skibene i forbindelse
              med ombygningerne i polen som de mente skulle bringes til diskussion i for-
              bindelse med endnu en ombygning.
              for at komme videre i sagen, vil jeg derfor mene, at vi skal forsøge at få arran-
              geret et møde med søfartsstyrelsen, så vi kan få dem ud af busken omkring
                                                - 16 -
               ombygningen.”
søren andersen skrev herefter den 1. februar 2006 til jan gundestrup:
               ”jeg er ikke klar over, hvem anders har talt med i denne sag, men vil du tage
               kontakt med ham for at orientere om vores møde hos dem, samt evt. tage skridt
               til at holde et nyt møde, dersom det findes nødvendigt.
               jeg opfattede vores første besøg som rimeligt afklarende og vel forstået af de 3
               herrer fra sfs”
ved brev af 8. februar 2006 søgte jan gundestrup søfartsstyrelsen om fritagelse for indreg-
ning af overisningskonditioner i sarpik ittuks stabilitetsberegninger. i brevet refererede jan
gundestrup til mødet i styrelsen den 19. januar 2006 og begrundede ansøgningen med, at
skibet efter de foreløbige beregninger ikke kunne bære den planlagte panoramasalon, hvis
vægten af en overisning skal indregnes, mens at dette godt kunne lade sig gøre, hvis vægten
af isen ikke indregnedes. han oplyste endvidere, at skibet ikke skulle sejle i områder, hvor
der var overisningsfare, idet skibene skulle sejle i grønland i sommerperioden maj til sep-
tember og i krydstogtsejlads fra sydamerika til antarktis i dette områdes sommerperiode fra
november til marts.
af søfartsstyrelsens svarbrev af 17. februar 2006 fremgik det bl.a., at styrelsen kunne accep-
tere, at overisningskonditionerne ikke overholder stabilitetskriterierne under forudsætning
af, at ”de vedlægger en dokumentation fra et anerkendt meteorologisk institut eller tilsva-
rende, om at der ikke forekommer overisning i de nævnte farvande i den nævnte periode.”
jan gundestrup henvendte sig herefter til danmarks meteorologiske institut, og i brev af den
27. februar 2006 oplyste seniormeteorolog hans henrik light, at der ”vil forekomme overis-
ningssituationer i de pågældende områder. sandsynligheden vil være størst i de to første
måneder gældende for begge de beskrevne områder.” jan gundestrup gav i en mail samme
dag overfor hans henrik light udtryk for, at svaret ikke var fyldestgørende, idet der var be-
hov for en mere konkret dokumentation, gerne i form af statistik vedrørende udsendelse af
overisningsvarsler i områderne.
                                              - 17 -
om spørgsmålet om overisning er fremlagt en erklæring af 11. marts 2006 fra kaptajn igor
karavaev, hvorefter han i sine 4 sæsoner (fra november til marts) med 10-12 rejser pr. sæson i
antarktis aldrig havde været ude for overisning ”or any icing from spray water on decks.”
 af søren andersens fratrædelsesaftale med det gamle aul, som er udateret, men som der
er enighed om er underskrevet den 2. februar 2006, fremgår følgende:
             ”fratrædelsestidspunkt m.v.
             direktøren fratræder sin stilling i selskabet umiddelbart efter afholdelse af sel-
             skabets ordinære generalforsamling 2006 [der er enighed om, at datoen er den
             11. maj 2006].
             selskabet foranlediger direktøren afmeldt i erhvervs- og selskabsstyrelsen.
             løn m.v.
             til og med marts måned 2006 betaler selskabet en månedsløn, der andrager kr.
             105.000,00 der betales månedsvis bagud <
             afholdes selskabets generalforsamling senere end 1. april 2006 oppebærer di-
             rektøren ikke løn i den periode, som ligger efter 1. april 2006 og indtil endelig
             fratræden, idet den omstående aftalte fratrædelsesgodtgørelse er fuld dæk-
             kende kompensation herfor.
             tilsvarende indebærer den aftalte fratrædelsesgodtgørelse en kompensation for
             direktørens bistand med løsning af opgaver i forbindelse med selskabets af-
             vikling efter afhændelse af rederiaktiviteterne pr. 1. april 2006 og indtil aflæg-
             gelse af årsregnskab 2006 jævnfør særskilt aftale herom indgået mellem arctic
             umiaq line a/s og arctic travel group a/s.
             fratrædelsesgodtgørelse <2.846.100,00 kr.”
anders ørgård hansen skrev i en mail den 21. marts 2006 således til jan gundestrup:
             ”jeg savner lidt om vægt og stabilitet i dit notat fra vores møde ombord i ska-
             gen.
             som fremlagt på mødet har osk [ole steen knudsen] kun inddraget en for-
             holdsvis vægt på observation lounge baseret på den oplyste tilsvarende vægt
             fra disko ii.
                                                - 18 -
               der er som sagt ikke taget højde for andre vægtændringer i skibet eksempelvis
               ændringerne i agterskibet etc. betingelserne for påbygningen af observation
               lounge var at skibet ikke skulle sejle i farvande hvor der skulle regnes med
               overisning.
               jeg håber at overisnings-debatten med søfartsstyrelsen forløber planmæssigt.
               vi assisterer gerne om du ønsker det.”
jan gundestrup skrev herefter den 26. marts 2006 bl.a. følgende til anders ørgaard hansen:
               ”vedr. overisningen har vi fået en udtalelse fra skibsføreren på det skib (or-
               lova), som søren var ned og sejle med, han har ikke oplevet overisning i de 5 år
               han har sejlet dernede, men en erklæring fra en enkelt mand gør det jo ikke, så
               søren vil forsøge at fremskaffe oplysninger fra nogle vejrstationer/varslingssta-
               tioner i området.
               jeg fik at vide fra helge t. wagner fra dmi, at deres chef, carsten schrøter,
               som tidligere har været i sfs og som godkendte stabilitets-oplysningerne på
               skibene, at han kunne kontaktes, da han måske kunne bidrage med noget der
               gjorde, at vi kunne komme udenom/opbløde kravet om at skulle medregne
               overisning.
               ...”
anders ørgård hansen besvarede mailen samme dag og oplyste bl.a., at ”vi skal nok tage
kontakt til dmi.”
navalia s.r.l., den argentinske agent, der skulle servicere skibet under sejlads på antarktis,
skrev i mail af 30. marts 2006 til søren andersen:
               ”<
               we have checked with local offices, like coast guard and navy, which have the
               control over metheorological issues and they do not have any record of ice for-
               mation during the november-march season.
               they do not even have any special recommendation (only for airplanes, ice
               formation on wings), as the situation does not happen.
               the argentine navy operates one ice breaker, sister ship of the russian ones
               kapitan khlebnikov, and kapitan dranitsyn, and they only have some sailors
               taking away the snow with shovels from flat surfaces, during the late autumn
               or early spring.
               <”
                                                 - 19 -
efter 1. april 2006 og før søren andersens fratræden i det nye aul ultimo august 2006
efter at det gamle aul’s aktiver pr. 1. april 2006 var blevet overtaget af arctic travel group
ændrede det gamle aul navn til rederiafviklingsselskabet af 1/4-2006 a/s, og atg overtog
som et led i handlen navnet arctic umiaq line a/s (det nye arctic umiaq line/det nye
aul).
det nye aul besluttede at foretage et krydstogt med sarpik ittuk op langs den norske kyst
til kirkenes, og preben lauridsen fra ole steen knudsen anmodede i den anledning i en mail
den 19. april 2006 søfartsstyrelsen om en midlertidig sejltilladelse til denne rejse i perioden
27. april til 19. maj 2006. preben lauridsen anførte, at da der stadig var et udestående om-
kring medtagning af overisning eller ej, kunne den endelige stabilitetsbog baseret på den nye
letvægt fra krængningsforsøg, som skulle udføres mandag den 24. april 2006, ikke færdiggø-
res. der ansøgtes derfor ”om godkendelse af konditioner til dækning af tidsperiode og fart-
område for det planlagte krydstogt med 158 passagerer (max 180 personer om bord), hvor
indregning af overisning ikke medtages, da der ingen fare er for overisning i den nævnte sej-
lads jvnf. imo res. a749.”
i sit svar af 21. april 2006 oplyste søfartsstyrelsen at være enig i, at der ikke var krav om
godkendte overisningskonditioner ved fart langs den norske vestkyst. styrelsen meddelte
samtidig, at skibenes stabilitetsbøger, således som det tidligere var meddelt, skal omfatte
overisningskonditioner, ”der opfylder stabilitetskriterierne, såfremt skibene gør fart i områ-
der og perioder, hvor overisning kan forekomme.”
da der den 24. april 2006 blev foretaget krængeprøve, var ombygningen af sarpik ittuk fær-
dig.
søfartsstyrelsen godkendte den 27. april 2006 de midlertidige stabilitetsoplysninger i et ”til-
læg til den eksisterende stabilitetsbog efter ombygningen 2006”. i søfartsstyrelsens attest
”list of operational limitations” af 28. april 2004 anførtes: ”trade in areas with a risk of
iceing is prohibited.”.
                                                - 20 -
den 2. maj 2006 afholdtes det første bestyrelsesmøde i det nye aul, der på dette tidspunkt
stadig omtalte sig arctic travel group. fra bestyrelsen deltog formanden søren rasmussen
og medlemmerne john schapiro, jørgen nielsen og villy jensen. øvrige tilstedeværende var
søren andersen ”direktion”, jens hesseldahl ”referent” og flemming kristensen ”økonomi-
chef”. af mødereferatet fremgår bl.a.:
             ”sr henviste til den forud for mødet rundsendte formandsrapport dækkende
             selskabets aktiviteter fra dettes stiftelse og frem til en status dags dato. han
             kunne hertil konstatere, at formalia omkring gennemførelse af overdragelses-
             aftalen i det store hele var på plads herunder finansiering af handlen og den
             fremtidige drift. <
             opgaverne med opstart af selskabet og det relative sene købs- og overdragel-
             sestidspunkt har betydet, at salget for 2006 først relativt sent kunne sættes i
             gang. i den umiddelbare næste fase må der fokuseres på at fastlægge en mål-
             sætning og handlingsplan for 2007, hvilket betyder, at der skal træffes en række
             beslutninger om hvorvidt der er behov for at korrigere i den oprindelige forret-
             ningsplan, som lå til grund for købet af rederiet. der skal helst inden 1. juli 2006
             træffes en beslutning om, hvorvidt fly aktiviteterne skal fortsætte uændret i
             2007.
             sr kunne oplyse, at der herskede en betydelig usikkerhed omkring den frem-
             tidige ejerstruktur bag både icelandair og air iceland. dette kom til udtryk på
             den måde, at air iceland alene i uforpligtende vendinger havde reageret på det
             udkast til forretningsplan for et joint venture omkring etablering af et nyt
             grønlandsk luftfartsselskab.
             sa gav udtryk for, at i den øjeblikkelige situation med en positiv politisk ind-
             stilling i grønlands hjemmestyre til etablering af et alternativ til air greenland,
             var der opstået en enestående chance for problemfrit at få de nødvendige myn-
             dighedstilladelser til et nyt flyselskab, hvorfor der også burde foretages sonde-
             ringer af samarbejdsmuligheder til anden side.
             bestyrelsen fandt derfor, at sideløbende med fortsatte drøftelser med air ice-
             land skulle man afsøge udvidede samarbejdsmuligheder med air atlantic, li-
             gesom en henvendelse fra sas om charteroperationer i 2007 med en 140 pax
             airbus skulle efterprøves. ej heller måtte man afvise en mulighed for et udvi-
             det samarbejde med air greenland. dog måtte et sådant eventuelt samarbejde
             ikke føre til en uønsket afhængighed af dette selskab.
             bestyrelsen fandt, at der var behov for en tæt opfølgning på økonomien med en
             månedlig rapportering hver den 20/22 i måneden. rapporteringen vil fore-
                                                  - 21 -
                lægge i den form som blev anvendt i det gamle arctic umiaq line a/s, hvorfra
                der som et eksempel blev omdelt en månedlig økonomirapport fra et tidligere
                år.
                ...
                7. bookingsituationen.
                sr kunne konstatere, at der lå en stor udfordring i at få løftet salget og at sær-
                ligt bookingsituationen vedrørende 1502 [en type pakkerejser udbudt af profil
                rejser] påkaldte sig kritisk negativ opmærksomhed, idet disse ture også var
                hængt op på rederiets forpligtelser på flyvninger til narsarsuaq. det var derfor
                uomgængeligt at der skulle ske noget nu.
                js vurderede det ikke muligt for profil rejser på nuværende tidspunkt at få ud-
                fyldt hullerne med usolgte pladser i indeværende sæson.
                sa fandt det nødvendigt at frigøre ubenyttede pladser til eget salg, hvis touro-
                peratørerne ikke snarest meldte klart tilbage. de utilfredsstillende salgstal dre-
                jede sig ikke alene om skibspladser, idet den omdelte oversigt vedrørende le-
                dige pladser på atlantflyene også viste en for dårlig udnyttelse.
                efterspørgslen på fly/skibs produktet var meget utilfredsstillende formentlig
                på grund af en for høj prissætning som følge af, at de fleste pladser måtte sæl-
                ges som kahytspladser. i takt med at der frigives ledige pladser, havde man
                udbudt tilbudsprodukter til 5.600 kr., som havde vist sig meget salgbare men
                lidt profitable.
                sr udtrykte en vis optimisme med hensyn til at kunne afsætte flere 1502 rund-
                ture gennem albatros og han var indstillet på at overtage en del af profils rej-
                sers allotments til disse ture. han fandt det vigtigt at fastholde fuld pris på
                standardprodukterne og klart differentiere de produkter, som udbydes til en
                lavpris.
                …
                sa udtrykte umiddelbart stor tilfredshed med resultatet af ombygningen.
                <”
i et brev af 9. juni 2006 til søren andersen fremkom werner stambach fra arctic & antarctic
ship operators association, nova scotia, canada, på foranledning af ”our member company
quark expeditions” med en erklæring om, at han på baggrund af mere end tyve års person-
lig erfaring samt rapporter fra medlemsselskaber ikke kendte til et eneste tilfælde af overis-
ning i antarktisområdet ”during the summer months. in general weather conditions and the
relatively mild climate from november to march will in all likelihood prevent the vessel
from any over-icing.”
                                                   - 22 -
i mail af 12. juni 2006 til søfartsstyrelsen skrev jan gundestrup, nu for det nye aul, at der
på introduktionsmødet havde været en forståelse for, at man kunne løse overisningsproble-
matikken ved at pålægge skibsføreren, at han ikke måtte sejle i områder, hvor der var fare
for overisning. jan gundestrup spurgte på den baggrund, om styrelsens udtalelse i ”list of
operational limitations”: ”trade in areas with a risk og iceing is prohibited”, indebar, at
styrelsen havde accepteret, at ”man ikke skal regne med overisningskonditioner, når man
følger dette pålæg/denne restriktion?”
søfartsstyrelsen svarede den 27. juni 2006 benægtende herpå, idet styrelsen henviste til sit
brev af 17. februar 2006, hvorefter søfartsstyrelsen kunne anerkende, at overisningskonditio-
nerne ikke overholder stabilitetskriterierne under forudsætning af dokumentation fra et an-
erkendt meteorologisk institut eller tilsvarende, om at der ikke forekommer overisning i de
nævnte farvande i den nævnte periode.
den 28. juni 2006 afholdtes 2. bestyrelsesmøde i det nye aul med samme deltagere som un-
der det første møde. med udgangspunkt i en aktuel oversigt pr. 24. juni i 2006 blev bl.a.
bookingsituationen drøftet. af referatet fra mødet fremgår bl.a.:
               ”sa nævnte, at lanceringen af en kampagne for lavpriser havde givet megen
               opmærksomhed og en forstærket efterspørgsel på atlantruterne. man kunne
               dog samtidig konstatere, at fly/skibsproduktet med kahyt var prissat helt ud af
               markedet, hvilket sammen med det forhold, at produktet stort set ikke blev
               markedsført i danmark, havde ført til, at salget af dette produkt var svigtet to-
               talt.
               endvidere viste bookingtallene et dystert billede af efterspørgslen på de interne
               flyruter. vælger man at slette afgivne allotments vil det være muligt at annul-
               lere en række afgange. det var aftalt med air iceland, at betaling pr. blokhour
               for de timer, man var kontraktligt forpligtet til at aftage ville blive reduceret fra
               20.000 kr. pr. time til 15.000 kr. pr. time, hvis man vælger at lade dash 8 flyet
               blive på jorden.
               sa påpegede, at der kunne være tale om en kannibalisering af rederiets kun-
               degrundlag på ruten fra nuuk til ilulissat. de lave kampagnepriser på fly på
               denne strækning var således prismæssigt stærkt konkurrencedygtige med
               skibspriser.
                                     - 23 -
<
vj [villy jensen] spurgte om økonomiafdelingen kunne leve op til bestyrelsens
målsætning om at perioderegnskabet skulle foreligge hver den 20/22 i måne-
den.
fk [flemming kristensen]påpegede, at det kunne være svært at overholde dis-
se frister, idet ikke alle bilag ville foreligge til tiden.
jn fandt det vigtigt, at perioderegnskaberne blev udsendt som tidligere aftalt.
bestyrelsen måtte så leve med, at der ville være nogle usikkerheder som følge
af, at ikke alle bilag vedrørende perioden ville kunne foreligge registreret i bog-
føringen.
ad punkt 5. udvikling 2006 og 2007.
sæsonen 2006.
sa angav manglende navnerapporteringer fra turoperatørerne og manglende
frigivelse af tildelte allotments som et af de væsentligste problemer for salgsar-
bejdet i indeværende sæson. ingen touroperatører melder tilbage af egen drift,
men reagerer kun efter gentagne rykker.
det har betydet følgende:
● der rapporteres ventelister, selv om de faktiske tal viser, at der reelt er le-
dige pladser.
 allotments til 1501/1502 blokerer for bekræftelse af skibspladser til lokalrej-
sende, selv om der i august/september alene er navne rapporteret under 10
navne på nogle afgange.
 manglende tilbagemelding på det faktiske behov for pladser forhindrer et
frit salgsflow, når pladserne ikke kan bekræftes.
 salgsmedarbejderne er beskæftiget med at håndtere touroperatørernes al-
lotments i stedet for egentligt salgsarbejde og kundebetjening.
js udtrykte en vis undren over, at de gældende procedurer og tidsterminer for
frigivelse af pladser tilsyneladende ikke fungerede. problemet kunne være
manglende rutiner hos medarbejdere både i rederiet og hos touroperatørerne.
jn fandt at tallene tydeligt viste, at der er et akut behov for at få vendt book-
ingsituationen og mest effektivt kunne dette gøres ved at frigive alle pladser til
salg.
<
ombygning sarfaq ittuk og sejlplaner 2007
sa fandt, at sejlplanerne i 2007 bør lægges som for et trafikselskab i rutefart og
ikke tilrettet specifikke turpakker. foreliggende bookingtal for skibene og de
                                                  - 24 -
              foreløbige prognoser, man kunne uddrage heraf, viste en negativ udvikling i
              passagertallet sammenlignet med 2005, hvilket især var tydeligt for sarpik it-
              tuk. de lavere passagertal kunne henføres til et svigtet salg af skibs/fly billetter
              samtidig med, at anløb af kangerlussuaq betød en væsentlig forringelse af for-
              bindelsen mellem nuuk og diskobugten med et bortfald af passagerer til følge.
              ved at undlade at anløbe kangerlussuaq vil der på ugebasis blive 2 gange 20
              timer i overskud i sejlplanen, som eksempelvis kunne anvendes til en rundtur i
              disko bugten eller anløb af upernavik.
              <
              js bemærkede, at ombygning af skibene med en nedsat passagerkapacitet til
              følge åbenbart betød, at der blev tabt indtægter i den ordinære rutetrafik i for-
              hold til situationen før ombygning.
              <”
ved brev af 10. august 2006 meddelte søfartsstyrelsen, at sarpik ittuk ikke kunne ”tildeles en
generel fritagelse for overholdelse af overisningskonditioner eller en generel tilladelse til sej-
lads i områder, hvor overisning kan forekomme.” styrelsen udbad sig uddybende materiale,
hvorefter sagen ville blive behandlet som en ”dispensationsanmodning om tilladelse til sej-
lads i områder, hvor overisning kan forekomme, uden at overisningskonditionerne over-
holder stabilitetskriterierne.”
den 28. august 2006 mødte jørgen nielsen og søren rasmussen op på selskabets kontor i
nuuk, hvor de ifølge et udateret notat til selskabets bestyrelse konstaterede, at selskabets
økonomi var så dårlig, at ”virksomheden ikke kan fortsætte i 2007 på baggrund af den eksi-
sterende forretningsplan og at det økonomiske fundament næppe er tilstrækkeligt til at sikre
en forsvarlig drift”. i notatet, bilag 10, anførte de om selskabets situation yderligere bl.a.:
              ”<
              baggrund
              på det ordinære bestyrelsesmøde i juni konstateres det, at fly salget går meget
              trægt, men det er dog ledelsens opfattelse, at det vil rettes op henover sæsonen,
              og der aftales sideløbende en række tiltag. det bemærkes på mødet at en bedre
              og mere præcis regnskabsrapportering er ønskelig. det har åbenbart ikke være
              kutyme i det tidligere aul at estimere årets resultat måned for måned, og vi
              anmoder om, at der arbejdes derpå.
              <
              på et møde i karup d. 23/8 med fk beslutter sr og jn, at vi indstiller til besty-
              relsen, at der bør indledes et omfattende samarbejde med air greenland. vi har
              ikke mere tillid til at atgs ledelse har styr på flyvninger, økonomi og forret-
                                    - 25 -
ningsplan.
der er simpelthen for mange rodede meldinger fra sa. i mellemtiden har sel-
skabets regnskabschef (flemming) sendt et kraftigt signal idet han har bedt om
at få ændret sin kontrakt til en måneds opsigelse fra hans side. i løbet af en uge
(34) får vi dels regnskabsmeldinger der er katastrofemeldinger, så nogle lidt
mere optimistiske, blandet med referater af nye små aftaler som sa laver med
forskellige kunder i grønland. der kommer også mange forslag til nye forret-
ningsplaner (udflagning, fremmed arbejdskraft, nye sejlruter andre steder i
verden), og sa vil komme til københavn for at holde møde. situationen og til-
bagemeldingernes karakter taget i betragtning beslutter sr og jn at tage til
nuuk d. 28. august.
situationen
regnskabsafdelingens estimat af den aktuelle drift betyder et underskud på 40
millioner kr., hvilket vil give et regnskabsmæssigt resultat i størrelsesordenen -
30 til - 35 millioner efter skat. heri er ikke medtaget eventuelle mersalg eller
virkningen af spareplaner, som vi ikke kender effekten af. vi tvivler dog på, at
underskuddet kan bringes under 25 millioner.
likviditetstrækket vil ved årsskiftet være godt 30 millioner, således som det ser
ud lige nu. dette vil naturligvis kunne nedbringes noget afhængigt af spare-
planer mv. dette betyder, at vi teoretisk set kan ligge indenfor virksomhedens
aktuelle trækningsrettigheder på 24 millioner. det er dog vor vurdering, at ka-
pitalindskud i størrelsesordenen 10 millioner er absolut nødvendig, hvis driften
skal sikres.
hvad gik galt?
<
salgsstyringen har efter vor opfattelse været ekstremt mangelfuld. der er tal-
rige meldinger om, at reservationssystemet har været nede og meldt udsolgt på
helt åbne fly. selskabets ledelse har været tilbøjelig til at ignorere disse meldin-
ger (hvis omfang vi ikke kender). det ser ud som om, man med ret stor konse-
kvens har solgt alle billetter til langt under produktionspriser, uagtet den aktu-
elle markedssituation. det har muligvis været vanskeligt at styre med de aktu-
elle systemer, men det burde der i givet fald være taget action på.
…
den nordgående sejlads med det ombyggede sarpik har været en katastrofe
mht. manglende belægning uden at der er taget nogen form for action under-
vejs. tabet er et to cifret millionbeløb, som stille og roligt har hobet sig op uden
nævneværdig opmærksomhed. ruten er lagt forkert, med to sejladser ind i
kangerlussuaq, hvilket er en fejldisposition, men lokalbefolkningen har tilsy-
neladende også betragtet dette skib som et krydstogtsskib, og vi har altså "for-
sømt" at gøre opmærksomme på transportmuligheden. med en opfølgning ville
det have været muligt at sælge løse køjepladser.
                                                - 26 -
               der er ingen tvivl om, at forretningskonceptet ikke har været godt nok. der kan
               ikke skabes forretningsmæssig kystsejlads uden grundig koordinering med air
               greenland og der er tilsyneladende ikke basis for konkurrerende flyvning.
               desværre må vi også påpege, at en markant del af problemet skyldes dårlig le-
               delse. man har forsømt at etablere effektive rapporteringssystemer, og man har
               siddet alvorlige advarsler overhørigt.
               <”
det blev herefter på stedet aftalt mellem søren andersen og søren rasmussen og jørgen ni-
elsen, at søren andersen skulle fratræde sin stilling. der blev indgået en fratrædelsesaftale,
dateret den 31. august 2006, hvorefter fratrædelsen skete ”med øjeblikkelig virkning” og bl.a.
på vilkår, at selskabet tilbagekøbte søren andersens aktiepost på nom. 500.000 kr., og at han
fik udbetalt 4 måneders løn. det fremgik yderligere, at ”selskabets bestyrelse er af den op-
fattelse, at søren andersen groft har misligholdt sin ansættelseskontrakt, hvilket bestrides af
søren andersen <”.
der er fremlagt en udateret oversigt over realiseret billetsalg sammenholdt med budgetteret
salg pr. ultimo 31. august 2006, hvoraf det fremgår, at det realiserede salg er 29.404.995 kr.
mindre end det budgetterede salg. pr. 30. september er det forventede realiserede salg i
oversigten opgjort til 40.240.825 kr. mindre end det budgetterede salg pr. denne dato.
efter søren andersens fratræden
bestyrelsen i det nye aul indledte herefter forskellige sonderinger med henblik på rekon-
struktionsforsøg af selskabet og havde herunder kontakt med grønlands hjemmestyre. i
samme forbindelse var der forhandlinger mellem bestyrelsesformand søren rasmussen og
patrick shaw fra quark om en løsning i relation til de indgåede timecharterpartier. i brev af
13. september 2006 til patrick shaw bemærkede søren rasmussen - efter at have kom-
menteret en række andre omstændigheder: ”if the company continues, in my opinion there
is nothing to prevent it from living up to the contract regarding sarpik ittuk as long as the
technical matters are ok.”
forhandlingerne mundede ud i to nye, indbyrdes sammenhængende aftaler, dels en udateret
”agreement” *under sagen omtalt som ”forligsaftalen”+ og dels en ny ”time charter party”
                                                 - 27 -
af 25. september 2006. af ”forligsaftalen”, indgået mellem det gamle aul og det nye aul
på den ene side og quark på den anden side, fremgår, at aftalen blev indgået som følge af
”economical losses and the consequent need for an economical reconstruction of aul”, og at
det tidligere indgåede ”charterparty” af 17. januar 2006 om sarfaq ittuk skulle være ”null
and void” ved indgåelse af det nye charterparty. det fremgik videre, at quark i et år fra af-
talens indgåelse skulle have ”a first refusal option to timecharter, bareboatcharter or buy
m/v sarpik ittuk and the m/v sarfaq ittuk should aul at a later stage wish to charter or sell
any of those vessels”. af ”forligsaftalen” fremgår endvidere bl.a.:
      ”6. all previous agreements, contracts and charterparties made orally or in writing be-
      tween [quark] on one side and [det nye aul og det gamle aul] on the other side in
      the period from 1 august 2005 and to the date of signing this agreement regarding the
      m/v sarpik ittuk and the m/v sarfaq ittuk including the time charterparty dated 17
      january 2006 regarding the m/v sarpik ittuk are by signing this agreement and the en-
      closed timecharterparty regarding the m/v sarpik ittuk hereby declared null and void
      retrospectively. each party declare that they renounce all claims of any kind regarding
      these previous agreements, contracts and charterparties against any other party. <
      8. if during the timecharterperiod regarding the m/v sarpik ittuk the owners of the
      vessel declare bankruptcy or insolvency or are declared bankrupt or insolvent clause 6
      of this agreement shall be deemed null and void.
      <”
ifølge det nye ”time charter party” af 25. september 2006 mellem det nye aul og quark var
lejeperioden aftalt til ”approximately” 130 efter hinanden følgende dage fra den 1. november
2006, og den daglige leje var aftalt til eur 5.850. aftalen angik kun sarpik ittuk. aftalen var i
øvrigt stort set uændret i forhold til den tidligere timecharteraftale.
af sarpik ittuks farttilladelse (dateret den 28. april 2006), der var vedlagt aftalen, fremgår, at
tilladelsen gjaldt til den 31. marts 2007, at det største tilladte passagerantal var 98, dog på
”kort int. fart og langs grønland 158 passagerer”, og at tilladelsen med passagerer gjaldt
”kort international fart og sejlads langs grønlands kyster”, mens den uden passagerer gjaldt
sejlads på ”alle have”. før ombygningen var der ingen begrænsninger i sarpik ittuks farttil-
ladelse.
                                                 - 28 -
i en ”valuation”, dateret 21. september 2006, vurderede maersk broker k/s sarpik ittuk til en
”present market value” på ”approximately eur 3,500.000 – eur 4,250,000”. vurderingen
var foretaget på baggrund af den tilgængelige information og uden besigtigelse af hverken
skibet eller dets ”classification records”. skibet var i specifikationerne typebetegnet som
”passenger” med en passagerkapacitet på 246. det fremgik yderligere, at vurderingen var
baseret på en ”willing seller and willing buyer”- situation og ”cash on delivery with the ves-
sel free from charter commitment”, og at den var ”provided solely for the private use of the
person, who commissioned it <”
søren andersen indkaldte ved udateret brev til bestyrelsesmøde den 23. september 2006 i det
gamle aul. i indkaldelsen er søren andersen anført som ”direktør” og ole lennert som be-
styrelsesformand. mødet blev imidlertid aldrig afholdt.
den 28. og 29. september 2006 blev der afholdt bestyrelsesmøde i det ny aul med en helt ny
bestyrelse med vagn andersen som bestyrelsesformand og ny direktion med jens hessel-
dahl som direktør. af beslutningsreferatet fra mødet fremgår blandt andet:
               ”bestyrelsen besluttede at få kontrakterne afsted, og samtidig har quark fået
               besked på at det tilbud de er kommet med ift. køb af sarpik er i underkanten,
               og at finansieringen ikke skal være afbetaling men kontant eller evt. med bank-
               garanti. det blev aftalt at sw [bestyrelsesmedlem stig rømer winther] og va
               skulle tage en drøftelse med quarks repræsentant steinar sæterdahl.
               <
               jh meddelte at papirerne på sarpik ittuk nu var kommet i orden og at skibet
               var ved at blive klargjort. der manglede dog nogle elektroniske hjælpemidler,
               som derfor ville blive installeret i las palmas. endvidere var forsikringsdæk-
               ningen ved at blive undersøgt, samt en undersøgelse af stabiliteten, som måske
               kunne være et problem ved kraftig overisning. jh bekræftede at besætningen
               var ankommet til byen, men at de endnu ikke havde modtaget certifikater på
               dem.
               <
               herefter diskuterede bestyrelsen også muligheden for at sælge sarpik ittuk til
               quark for at komme helt ud af forpligtelsen – minimere risikoen, og dermed
               fjerne den største trussel mod selskabet. bestyrelsen besluttede at lægge skibet
               hurtigt ud til en mægler, og der var bred enighed om, at det var betryggende at
               man havde en mægler til at udarbejde dokumenterne. der var endvidere enig-
               hed om at rette henvendelse til quark, og meddele dem at skibet var lagt ud
               til en mægler, men de naturligvis stadig havde forkøbsret til det.
                                                                                              2
                                                 - 29 -
               …
               bestyrelsen drøftede herefter direktøren og økonomichefens ansættelsesfor-
               hold, og jh fortalte at økonomichef flemming kristensen havde været lidt
               skuffet, da han følte at bestyrelsen havde stillet spørgsmålstegn ved hans bud-
               getter. bestyrelsen erklærede dog at de havde fuld tillid til begge.
               <
               jh fortalte at forsikringen nu var på plads, og man havde fået besked vedr. be-
               sætningen. det var en meget blandet flok, og papirerne på dem var tilsynela-
               dende ikke i orden.
               bestyrelsen var enige om, at det kunne vise sig at være en fordel at papirerne
               ikke var i orden, og det i sidste ende kunne ende med en ophævelse af kon-
               trakten, men selskabet ville være behjælpelige med personale, såfremt quark
               måtte ønske dette.
               <
               der blev igen diskuteret nødvendigheden af at sælge sarpik ittuk og disko,
               mens mulighederne for sarfaq skulle undersøges nærmere. mulighederne for
               bygningerne skulle også undersøges nærmere, og man aftalte at der skulle lig-
               ge planer klar til næste bestyrelsesmøde.
               <”
i erhvervs- og selskabsstyrelsens register er det registreret, at søren andersen er udtrådt at
direktionen i det gamle aul, rederiafviklingsselskabet af 1/4-2006 a/s, den 27. september
2006.
ved brev af 29. september 2006 til det nye aul c/o jan gundestrup bad søfartsstyrelsen i
forbindelse med ”behandling af deres dispensationsansøgning om tilladelse til sejlads i om-
råder, hvor overisning kan forekomme, uden at overisningskonditionerne overholder stabi-
litetskriterierne” om yderligere oplysninger vedrørende intakt- og lækstabilitetsberegninger
for nærmere angivne lastekonditioner.
den 2. oktober 2006 blev der som fællesmøde afholdt bestyrelsesmøder i det nye aul og det
gamle aul (samt et yderligere selskab, a/s nunamut). udover tilstedeværende bestyrel-
sesmedlemmer, herunder formand vagn andersen, var bl.a. jens hesseldahl til stede som
”direktion f.s.v. *det nye+ arctic umiaq line a/s”. af referatet fremgår bl.a.:
               ”<
               ad punkt 4. direktionens beretning.
               quark 2006.
                                                - 30 -
              jh oplyste, at det var lykkedes at få sarpik ittuk lovligt bemandet ved at sup-
              plere op med rederiets egne besætningsmedlemmer hvorved skibet, som plan-
              lagt kunne afgå i dag mod las palmas. på grund af, at det ikke var lykkedes for
              charters bemandingsbureau at få det nødvendige antal besætningsmedlemmer
              frem til afgang, var der ikke et grundlag for at gennemføre en mes øvelse med
              udløsning af shutesystemet.
              charter vil herefter selv påtage sig at denne nødvendige træning bliver gen-
              nemført på et stationært anlæg for den besætning, som skal påmønstre på las
              palmas.
              inden afsejlingen forelå der endnu ikke den af søfartsstyrelsen krævede doku-
              mentation angående skibets overisningskonditioner.
              dags dato var der ikke indgået noget beløb fra quark på den deponerings-
              konto, som var oprettet i henhold til time chartreren.
              va henledte opmærksomheden på, at den indgåede aftale med quark inde-
              holdt en klausul som gav quark en forkøbsret gældende i et år til både sarpik
              ittuk og sarfaq ittuk. ved salg af sarfaq ittuk til ral/ag skal der derfor findes
              en løsning, som tager højde for denne problematik.
              <
              ad punkt 6. disponering af aktiver.
              <
              der arbejdes ud fra en overtagelsesdato pr. 1. januar 2007 og med udgangs-
              punkt i en samlet salgspris for sarfaq ittuk og disko ii på omkring 25 mio. kr.
              der blev aftalt et nyt møde onsdag i denne uge.
              bestyrelsen konstaterede, at hovedopgaven for den resterende del af året var
              fremskaffelse af den nødvendige likviditet til driften. til det brug blev bestyrel-
              sesformanden bemyndiget til at søge selskabets ejendomme afhændet bedst
              muligt. va bad swr tage kontakt til quark mhp. at få igangsat en salgsproces
              ift. sarpik ittuk.
              <”
ved brev af 20. oktober 2006 imødekom søfartsstyrelsen det nye aul’s dispensationsan-
modning om sejlads langs grønlands kyster, men afslog anmodningen med hensyn til sej-
lads langs den antarktiske halvøs kyster, da skibets overisningskonditioner efter ombyg-
ningen ikke overholdt de krævede stabilitetskonditioner. afgørelsen blev blandt andet be-
grundet med, at rederiet ikke havde fremsendt tilstrækkelig dokumentation fra et anerkendt
meteorologisk institut vedrørende risikoen for overisning i fartområdet. søfartsstyrelsen lag-
de tillige vægt på, at farvandet omkring grønland var et for styrelsen velkendt fartområde i
                                                  - 31 -
modsætning til antarktis, hvorfor der var imødekommet en lempelse i kravet til stabilitet for
så vidt angår grønland.
med en dagsorden, der som punkt 3 havde søfartsstyrelsens ovennævnte afgørelse, afhold-
tes bestyrelsesmøde i det nye aul den 24. oktober 2006. af mødereferatet fremgår, at der
var aftalt møde med søfartsstyrelsen den 31. oktober 2006 for at få afklaret, om der mulighed
for at ændre søfartsstyrelsens holdning og i givet fald under hvilke forudsætninger, selv om
imo’s anbefalede kriterier vedrørende overisning ikke kan opfyldes. af referatet fremgår
videre:
               ”bestyrelsen besluttede, at den daglige ledelse straks meddeler quark søfarts-
               styrelsens afgørelse og med den konsekvens, at sarpik ittuk ikke kan indgå i
               charter fra den 1. november medmindre søfartsstyrelsen kan træffe en afgørelse
               på baggrund af at der fremkommer nye oplysninger i sagen.
               <
               bestyrelsen besluttede, at swr [bestyrelsesmedlem stig rømer winther]tager
               en mere uformel kontakt til quark for at søge at indhente tilkendegivelse om
               interesse for køb og overtagelse af skibet i montevideo. i så fald gav bestyrelsen
               mandat til bestyrelsesformanden og swr til at indlede forhandling om et salg
               af skibet med et afslag i prisen ned til et forhandlingsudspil på niveauet 20-22
               mio. kr. i en kontant handel.
               som et særligt vilkår i en sådan handel skulle quark samtidig frafalde selska-
               bets rettigheder i relation til sarfaq ittuk, således at man herefter blev fritstillet
               med hensyn til at kunne disponere over dette skib.
               <
               med hensyn til mødet med sfs den 31. oktober 2006 vil rederiet alene deltage
               med søfartsteknisk faglig kompetence ved jan gundestrup og en repræsentant
               for det skibsingeniørfirma, som har forestået stabilitetsberegninger. mødets
               formål er i første omgang at få en tilkendegivelse fra sfs om der overhovedet
               vil være nogen udsigt til, at sagen kan blive revurderet.
               <”
det nye aul (jens hesseldahl) orienterede herefter ved brev af 24. oktober 2006 quark om
søfartsstyrelsens afslag.
i en telefax den 26. oktober 2006 varslede quark’s advokater, ross & co., et erstatningskrav
på ”well over” usd 3 mio. for misligholdelse af timecharterpartiet vedr. sarpik ittuk.
                                               - 32 -
den 31. oktober 2006 var jan gundestrup og preben lauridsen fra ole steen knudsen til
møde hos søfartsstyrelsen, der ”for at komme videre i sagen” bad om en ny dispensations-
ansøgning med en nærmere angiven dokumentation og hertil udregninger og en beskrivelse
af, hvilke procedurer skibet har for vejrmeldinger. styrelsen bad endvidere om verificering
af meteorologiske data for området udført af danmarks meteorologiske institut, særligt med
vægt på vindtemperaturen i området.
ved memorandum of agreement af 1. november 2006, underskrevet af vagn andersen og
jens hesseldahl, solgte det nye aul sarpik ittuk til quark for usd 3,5 mio. bl.a. mod frafald
af forkøbsretten/lejeretten til sarfaq ittuk.
efter salget af sarpik ittuk
dmi fremkom den 7. november 2006 med en ny vurdering af overisningsrisikoen, hvorefter
der i alt må forventes 2 dage om året med risiko for overisning eller stærk overisning.
den 19. november 2006 sendte jan gundestrup på vegne det nye aul et brev til søfartssty-
relsen med overskriften ”materiale, som skulle have været anvendt til ”dispensations-an-
søgning vedr. medregning af overisningskonditioner for m/s sarpik ittuk (a436)””, med bi-
lag 1-20, herunder bilag 19, ”rapport fra dmi”. jan gundestrup oplyste, at sarpik ittuk var
blevet solgt, da aul ikke havde turdet afvente styrelsens afgørelse vedrørende dispensati-
onsansøgningen, og at styrelsen havde krævet materiale fra dmi, som selskabet ikke havde
mulighed for at få fremskaffet, inden skibet skulle gå i charter. selskabet havde nu skaffet
dokumentationen, bilag 19, og anmodede nu søfartsstyrelsen om at læse brevet, selvom ”det
nu ikke er aktuelt at bede om en dispensation for medregning af overisning i stabilitetsop-
lysningerne <”. der var en særlig argumentation vedr. materialet fra dmi, herunder at ”der
er en risiko på 2 dage (1,89 dag) i den omtalte sæson og område < at hele marts indgår i sta-
tistikken < *uanset+ at sidste dato i området er den 6. marts < og det er marts måned, som
kommer med det største ”bidrag” til overisningsrisikoen.” brevet blev afsluttet med en be-
mærkning, hvorefter ”jeg *har+ meget svært ved at se, at sfs vil kunne fastholde sit syns-
punkt vedr. forbudet mod at sejle på antarktis.”
                                                 - 33 -
ved brev af 5. december 2006 til det nye aul c/o jan gundestrup meddelte søfartsstyrelsen,
at ”en eventuel dispensationsansøgning baseret på det nu forhåndenværende materiale, ville
kunne forventes imødekommet. for en ordens skyld gøres opmærksom på, at ovenstående
kommentarer kun fremsendes til deres generelle information. denne skrivelse skal ikke be-
tragtes som en dispensation for < sarpik ittuk <”
ifølge mail af 25. januar 2008 ville hotel & fartygsindredning have takket nej til ombyg-
ningsopgaven, hvis forpligtelsen til at indhente farttilladelser havde påhvilet dem. hotel &
fartygsindredning skrev blandt andet:
               ”2. hf är en fristående inredningsfirma som köper och sammansätter del-
               entreprenader till en komplett produkt. vi har ingen fast lokalisering utan ar-
               betar på de varv/vid de kajer där fartygen befinner sig runt om i världen.
               <
               då fartyget med stor sannolikhet hade kunnat säljas till ett högre försäljnings-
               pris än vad som faktiskt blev fallet, väcker det berättigat tvivel kring huruvida
               sällskapets tapp de facto är relevant.
               <”
fusioner
1) med virkning fra den 1. januar 2007 fusionerede det gamle aul (rederiafviklingsselska-
bet af 1/4-2006 a/s – reg. nr. as 233.633) med det nye aul (reg.nr. as 357.957), med det
gamle aul som fortsættende og det nye aul som ophørende selskab.
2) det under 1) nævnte fusionerede selskab fusionerede pr. den 1. januar 2009 med inuit ser-
vice company a/s, med inuit service company a/s (sagsøgeren) som det fortsættende og
rederiafviklingsselskabet af 1/4-2006 a/s som ophørende selskab.
forklaringer
jørgen nielsen har forklaret, at han er direktør for og ejer af rejseselskabet topas group. de
hørte i efteråret 2005, at aul skulle lukkes ned, og idéen om arctic travel group’s overta-
gelse af selskabet opstod. han kendte søren andersen fra tidligere turismesamarbejde i
grønland og havde tillid til ham. det var derfor naturligt, at søren andersen skulle være
                                                - 34 -
med i projektet. det var vidnets ønske, at søren andersen skulle være medejer, idet de her-
efter ”var i samme båd”. vidnet husker ikke, hvornår dette kom på tale.
vidnet og søren rasmussen var købergruppens repræsentanter. sælgerne var repræsenteret
af peter hansen, og grønlands hjemmestyre deltog i salget. de væsentligste aktiver var ski-
bene, som der forelå vurderinger af. der var stor medieopmærksomhed omkring projektet i
grønland, da skibsfarten er hovedfærdselsåren i nogle grønlandske samfund.
vidnet var næstformand i atg og søren rasmussen formand, da søren var bedre til at begå
sig udadtil. der var ingen funktionsdeling, og de havde en tæt dialog og fik fælles oriente-
ring af søren andersen, der også havde selvstændig kontakt med søren rasmussen.
skibenes kapacitet betød meget, og det havde han fokus på, da han gik ind i projektet. de
vidste, at det ene skib skulle ombygges. ved ombygningen blev kapaciteten mindre. kahyts-
kapaciteten betød også noget i turistsammenhænge. han har formentlig set de fremlagte
skibstegninger. han havde ikke så stort kendskab til skibsfart.
forretningsplanen for atg, som var indeholdt i budgettet, blev på deres foranledning udar-
bejdet af deloitte, som fik input til planen fra sælgerselskabet, herunder søren andersen og
helt sikkert også niels kreutzmann. i atg stolede de på de oplysninger, de modtog. for-
mentlig var også flemming kristensen involveret.
en del af det nye selskabs aktiviteter var udchartring af skibe om vinteren. når skibene som
her var isklassificeret, lå muligheden for helårsbeskæftigelse i vintersejlads ved antarktis.
planen var at udbyde rutesejlads til lokalbefolkningen i grønland og turismesejlads til turi-
ster fra danmark og på et senere tidspunkt også fra andre lande.
der lå en væsentlig risiko i salget. spørgsmålet var, om de kunne nå at få rejserne solgt, men
selvom de syntes, at de havde et godt set up, viste det sig efterfølgende ikke at være godt
nok.
                                                - 35 -
oplysningerne om passagerkapacitet i budgettet kom fra søren andersen. han kan ikke hu-
ske, om angivelsen af 180 passagerer blev tillagt betydning. der var ikke tale om et issue af
nogen særlig økonomisk betydning.
budgettets følsomhed var, som det fremgår af pkt. 4.6, knyttet til omsætningssiden. den tid-
ligere omkostningsside var kendt på skibsdelen, og dette blev fremskrevet i budgettet.
timecharteraftalen for sarpik ittuk var kendt. han kan ikke huske, om de har skrevet til qu-
ark med oplysning om, at det nu var dem, der havde rettighederne.
han var ikke detailorienteret om ombygningen af sarpik ittuk, men vidste, at arbejdet pågik.
de blev ikke oplyst om, at der skulle være særlige risici i den forbindelse. han ved, at sø-
fartsstyrelsen har et ord at skulle havde sagt i den sammenhæng, men han hørte ikke noget
om det.
den 1. april 2006, hvor de overtog aktiviteterne, var de klar til at gå i gang, men det hele tog
lidt længere tid end forventet. de skulle alle bidrage og levere kunder, men salget lykkedes
ikke så godt, som det burde. jo længere salgsperiode man har, des større chance for succes.
de havde lidt for kort tid og kunne først starte markedsføringen, når overdragelsen var en-
deligt på plads. flylicensen lå også først klar omkring dette tidspunkt, men skulle helst have
været klar allerede i november. turisme i grønland foregår normalt i juli/august måned.
han deltog på det første bestyrelsesmøde i atg den 2. maj 2006. han var fortaler for online
booking, så de kunne vide, hvad der var reservationer, og hvad der var egentlige bookinger.
der var mange reservationer i grønland, men udnyttelsesgraden var lav. det var rejsebu-
reauerne, der foretog reserveringer, og de kunne selv komme til at overbooke. der har nok
altid været en form for overbookning i rejsebranchen. han kan ikke huske, om de fortalte sø-
ren andersen om overbookning. på mødet var de nok meget optimistiske omkring projektet.
det blev drøftet, at der var behov for løbende økonomirapporteringer fra søren andersen.
som han husker det, blev disse forsinket. han husker ikke, om det var meget eller lidt. de
modtog månedsregnskaber med kommentarer, og han må medgive, at han ikke er sikker på,
                                                 - 36 -
om de kom fra søren andersen eller flemming kristensen. de fik også opgørelser over pas-
sagertal. disse kunne først gives i juli/august. på dette tidspunkt havde selskabet gode kre-
ditfaciliteter til rådighed, og der var penge i kassen. han drøftede ikke de økonomiske for-
hold med andre på dette tidspunkt, men talte på et senere tidspunkt med flemming kristen-
sen herom. det er altid spændende at høre tingene fra kilden. vidnet var ikke i tvivl om, at
oplysningerne fra søren andersen var korrekte.
de havde to produkttyper, 1501 og 1502, der er en type pakkerejser. det var fremme på mø-
det, at det ikke gik så godt med 1502-turen, hvilket var væsentlig for økonomien. der var
uafbrudt nye ting i spil, og de var meget opmærksomme på salgssituationen.
han var også til stede på bestyrelsesmødet den 28. juni 2006. han husker ikke præcist, hvad
der blev drøftet omkring bookingsituationen, men de var godt klar over, at salget ikke gik så
godt. der var grænser for, hvad de kunne nå at gøre i juli. det var i realiteten for sent at gøre
noget. søren andersen gav ingen tal for, hvad dette betød for selskabets økonomi, og de var
ikke klar over, hvor slemt det stod til. de ville nok gerne have haft en tættere opfølgning og
nogle konsekvensanalyser fra søren andersen, men det er jo altid nemmere at se i bakspejlet.
de var fra starten godt klar over, at de ikke ville få noget fantastisk år.
de opdagede på mødet det paradoks, at ”der var en masse reservationer, men ikke rigtig no-
gen folk i sæderne”. systemet meldte udsolgt, selv om pladserne ikke var solgt. han ærgrede
sig over, at de ikke kørte hårdt på med online booking og online betaling. sådan kører det al-
le steder i dag. han husker ikke, om bestyrelsen gav søren andersen instruktioner om,
hvordan situationen skulle håndteres.
i slutningen af august 2006 blev det i forbindelse med et besøg i nuuk konstateret, at situati-
onen ikke var holdbar. tallene var kritiske. de blev klar over, at økonomien ikke hang sam-
men, og at det ville gå hurtigt ned ad bakke. de drøftede med flemming kristensen, om det
var holdbart at køre videre med selskabet. de blev meget overraskede over, at det så så galt
ud, selv om de var klar over, at regnskabet ikke ville blive fantastisk. han husker ikke, om de
konstaterede urigtige oplysninger, og han kan ikke sige, at der er tilbageholdt oplysninger.
                                                 - 37 -
han ville nok have ønsket sig en tættere orientering fra søren andersens side. han varetog
ikke direktørhvervet, som de havde forventet det. han skulle have fulgt tættere med hjem-
mefra i stedet for at have så megen rejseaktivitet. vidnet kan ikke sige, at der kunne have
været rettet op på situationen, hvis bestyrelsen var blevet informeret tættere.
efter at have konstateret forholdene var deres reaktion, at de var blevet informeret så dårligt,
at de måtte opsige søren andersen. det er deres advokat, finn hansen, der har lavet søren
andersens fratrædelsesaftale. søren andersens opfattelse af punkt 7 i fratrædelsesaftalen
blev ikke drøftet.
da den dårlige situation kom frem i lyset, var næste skridt, at de tog kontakt til air green-
land for at finde en ordning. de havde en del forhandlinger med hjemmestyret, men der
blev ikke fundet en løsning. han udtrådte af bestyrelsen og hørte ikke mere om ombygnin-
gen.
vidnet har ingen ejerinteresser i det sagsøgende selskab, og beslutningen om at anlægge
retssag mod søren andersen blev truffet efter vidnets fratræden.
han var ikke involveret i salget af sarpik ittuk og heller ikke i certepartierne.
jens hesseldahl har forklaret, at han i dag er leder af juridisk afdeling i råstofdirektoratet i
grønland. han var med i det gamle aul fra etableringen i 1997. han var en del af leder-
gruppen og betjente bestyrelsen og direktionen. han udarbejdede kontrakter ved køb og salg
af skibe og ejendomme og havde bl.a. med kontraktforhold til hjemmestyret at gøre. han
havde ikke en speciel stillingsbetegnelse, men refererede til direktøren. han var ikke formelt
medlem af bestyrelsen, men deltog i bestyrelsesmøderne som en slags direktionssekretær.
han havde ikke medansvar for økonomi og havde ikke med driftsforhold at gøre. han fik
månedsregnskaber direkte fra økonomiafdelingen.
det gamle aul havde en servicekontrakt med grønlands hjemmestyre, som var eneaktio-
nær i selskabet. selskabet var sat i verden til at udføre public service i form af billig transport
                                                  - 38 -
og ejede to skibe, der sejlede langs kysten, sarfaq ittuk og sarpik ittuk, samt 4 mindre skibe.
søren andersen varetog den operative del af selskabets ledelse. selskabet havde 120 ansatte
som sejlende personale i højsæsonen samt 20 på hovedkontoret og 20 på salgs- og billetkon-
tor.
sarpik ittuk og sarfaq ittuk blev begge bygget i 1990 og var særligt indrettet til den grøn-
landske trafik for lokalbefolkningen med åbne kahytter og liggepladser. i 2001 blev skibene
forlænget med 25 meter på det polske værft remontowa - for at øge kapaciteten på passager-
siden, uden at der blev stillet større krav til besætningen. det tilbageværende søsterskib,
disko, blev bygget om til krydstogtskib. alle skibene var særligt isforstærkede og havde in-
ternationale certifikater.
da hjemmestyret i sommeren 2005 besluttede ikke at forlænge servicekontrakten med det
gamle aul, faldt rederiets eksistensgrundlag bort. rederiet skulle afvikles bedst muligt, og
søren andersen forhandlede med hjemmestyret og tog også kontakt med det amerikanske
selskab quark.
da det blev almindelig kendt, at rederiet skulle afvikles og have nye ejere, udviste foruden
atg også en færøsk kapitalfond, tjaldur, interesse for at købe. de besigtigede skibe og ejen-
domme og havde et konkret tilbud på 65 mio. kr. søren andersen ønskede imidlertid ikke at
mødes med færingerne, idet han ikke havde tid. færingerne blev fornærmede og rejste hjem.
søren andersens kommunikationsstil var i perioden lukket, og han brugte megen tid i ud-
landet. vidnet hørte om forhandlingerne med quark i efteråret 2005, men søren andersen
kørte forhandlingerne selv, og det var ikke noget, de blev involveret i. vidnet havde ingen
holdning til ombygningen. ombygningen med diverse faciliteter var et ønske fra quark’s
side.
sarpik ittuk havde før ombygningen en omsætning som søsterskibet og var en væsentlig del
af forretningen. ombygningen var et turistprojekt, som hjemmestyret ikke ville yde bidrag
til. vidnet drøftede ikke ombygningen med jan gundestrup, og han vidste ikke, at ole steen
                                                - 39 -
knudsen havde rådgivet. vidnet var heller ikke involveret i, om myndighederne ville god-
kende projektet, hvilket heller ikke ville have været naturligt, idet det var bestyrelsen, som
skulle informeres.
bestyrelsen var ikke skibsteknisk kyndig, og det var søren andersen heller ikke. det gamle
aul var et lille rederi, hvor den tekniske afdeling bestod af 1-2 maskinmestre.
på bestyrelsesmødet i det gamle aul den 1. november 2005 orienterede søren andersen om
forhandlingerne med quark. han havde tidligere hørt om quark. grundtanken om udchar-
tering var udtryk for ”fornuftigt rationale”, idet selskabet tabte penge på skibet om vinteren.
ved overdragelsesaftalen købte atg det gamle aul’s aktiver. der var således ikke tale om
virksomhedsoverdragelse. købesummens berigtigelse, som bl.a. bestod i udstedelse af et
gældsbrev på 45 mio. kr., blev grundigt drøftet.
alle nøglemedarbejdere blev tilbudt ansættelse pr. 1. april 2006 i det ny selskab. i det gamle
selskab var der kun direktøren tilbage og en bestyrelse, der skulle ”lukke og slukke” og af-
lægge årsregnskab. vidnet vidste, at det var magtpåliggende for atg, at søren andersen
skulle fortsætte som direktør i det nye aul, men han vidste ikke på det tidspunkt, at søren
andersen også skulle indtræde som aktionær.
atg’s forretningsplan og budget blev udarbejdet af deloitte. det gamle rederi havde en for-
holdsvis simpel økonomi. udgifterne var lette at budgettere med - man vidste pr. måned,
hvad skibet kostede - men indtægtssiden havde helt nye elementer. oplysninger om udgif-
terne i budgettet blev leveret af flemming kristensen, mens indtægtsoplysninger blev leveret
af søren andersen. deloitte havde ingen andre at gå til med hensyn til disse oplysninger end
søren andersen. det var vigtigt for atg at få søren andersen tilknyttet, fordi han kendte til
kapaciteten.
oplysningerne om sarpik på side 15, pkt. 4.2.1, i budgettet er ikke korrekte. de angivne 180
passagerer i budgettet må være en fejl eller en forudsætning om at få antallet op på 180. efter
                                                  - 40 -
ombygning var passagerkapaciteten 156, inkl. dagsrejsende og besætning på ca. 25 mand,
mens kapaciteten i kahytter var 100. før ombygningen var kapaciteten 270 inkl. dagsrej-
sende. vidnet har ikke givet input til deloitte. de forkerte oplysninger kommer fra søren
andersen. det ved vidnet bare.
før ombygningen var der køjepladser med tæpper og hovedpuder, men efter ombygningen
forsvandt disse, og der var herefter kun kahytter til en helt anden pris. alle liggepladser blev
fjernet. det var ikke populært og fjernede et indtægtsgrundlag fra de lokale rejsende.
ombygningskontrakten med hotel og fartygsinredning ligner til forveksling den gamle fra
ombygningen af disko ii. søren andersen må have taget den gamle og genbrugt den. vidnet
fik kontrakten til gennemsyn lige før underskrivelsen. han advarede stærkt imod pkt. 22 om
ejers forpligtelser, idet de i den lille organisation ikke havde nogen, der var specielt skibs-
kyndige. søren andersen svarede, at værftet ikke ville skrive under med anden klausul, idet
de ikke kom så godt ud af det med søfartsstyrelsen. selskabet burde ikke have underskrevet,
selvom tiden var knap. efter vidnets opfattelse påtog hotel & fartygsinredning sig en
værftsopgave, som de ikke havde ekspertisen til, og som derfor måtte tilkøbes.
vidnet var ikke involveret i myndighedsforløbet med søfartsstyrelsen, som søren andersen
og jan gundestrup stod for.
han husker, at ole lennert på bestyrelsesmødet i det gamle aul den 24. januar 2006 efter-
spurgte en indtrædelseserklæring fra atg. den efterspurgte erklæring var bredere end den,
der var nævnt i charteraftalens punkt 53. ole lennert ville sikre sig, at de ikke blev mødt
med krav, da skibene var solgt, og det gamle aul ingen fremtid havde. det var atg, der
skulle udfærdige en sådan erklæring. han vil mene, at det lå under søren andersens an-
svarsområde. vidnet har aldrig set nogen erklæringer, og søren rasmussen og jørgen niel-
sen har som svar på vidnets forespørgsel på mail oplyst, at de ikke har lavet nogen. hans fo-
respørgsel er fremsat i forbindelse med retssagen. quark har ikke ham bekendt efterlyst no-
gen bekræftelse fra atg.
                                                 - 41 -
han har udarbejdet søren andersens fratrædelsesaftale i det gamle aul og brugte ansættel-
seskontrakten som forlæg. søren andersen havde stadig opgaver i det gamle aul, som
havde en lang afviklingsperiode, og som fortsat skulle have en bestyrelse og direktion. der
er ikke - som omtalt i aftalen på side 2 for oven - indgået nogen særskilt aftale om søren an-
dersens bistand med ”løsning af opgaver i forbindelse med selskabets afvikling efter afhæn-
delse af rederiaktiviteterne pr. 1. april 2006 og indtil aflæggelse af årsregnskab 2006”. vidnet
havde ikke noget med det gamle aul at gøre efter den 1. april 2006. han deltog i selskabets
generalforsamling.
det nye aul startede pr. 1. april 2006, men allerede fra årsskiftet 2006 arbejdede alle reelt for
dette selskab. han fortsatte sin referentrolle i det nye selskab. han husker drøftelserne på be-
styrelsesmødet i det nye aul den 2. maj 2006. der var tale om en stor satsning, idet man er-
faringsmæssigt ikke sælger turistrejser til grønland fra dag til dag. folk planlægger sådanne
rejser halve og hele år i forvejen, så der var bekymring for det sene starttidspunkt. det ville
have været svært for søren andersen at have givet flere oplysninger på dette tidspunkt i
maj, end han gjorde. han kunne dog nok have set lidt mere på prognoserne. det var et pro-
blem, at de tre ejere var rejsebureauer, som var interesserede i at sælge egne rejser, og som
holdt fast i egne reservationer. på dette tidspunkt var stemningen dog stadig optimistisk.
situationen på det næste bestyrelsesmøde den 28. juni 2006 var, at de som nævnt havde en
sikker budgetlægning med hensyn til udgifterne på skibs- og flysiden og dermed et godt
overblik over udgifterne for resten af sæsonen. de havde selv udviklet bookingsystemet,
som var et godt system. de kunne regne ud, at egenkapitalen ville være tabt 2 måneder se-
nere. søren andersens interne reaktion var, at kurt ikke havde fået alle tal med. vidnet og
flemming syntes ikke, de ville gå til bestyrelsen med disse oplysninger, idet det ville være il-
loyalt overfor direktionen. stemningen var forbavsende rolig på mødet.
vidnet var på kontoret i august 2006, da jørgen nielsen og sørens rasmussen mødte op. han
undrede sig over deres ankomst, og de sagde ikke, hvorfor de kom. de bad flemming om at
finde tal frem. søren rasmussen sendte orienteringen til bestyrelsen, og søren andersen fik
den også. vidnet deltog i drøftelser med søren andersen, og disse førte til en fratrædelses-
                                                 - 42 -
aftale. søren andersen fratrådte med dags varsel, og vidnet tiltrådte som ny direktør for at
rydde op. han kontaktede ikke søren andersen efterfølgende. i et forsøg på rekonstruktion
kontaktede de royal greenland om at indskyde penge, og hjemmestyret blev spurgt om
nedbringelse af gældsbrevet på 60 mio. kr. disse tiltag førte ikke til et resultat, og da der ikke
var likviditet i selskabet, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser, kastede de håndklædet i
ringen. den manglende indtrædelseserklæring havde betydning for stemningen i hjemme-
styret, der besluttede at overtage selskabet for 4 kr.
spørgsmålet om farttilladelse kom op et stykke tid før sarpik ittuks afgang til sydamerika.
det var skibsføreren, der gjorde opmærksom på spørgsmålet, og på forespørgsel oplyste jan
gundestrup, at han troede, at de havde fået tilsagn fra søfartsstyrelsen. tilsagnet var mundt-
ligt. det viste sig, at stabilitetsberegninger og dokumentation for vejrforhold ikke var på
plads, hvilket var ”et chok for os”.
”forligsaftalen” med quark gik ud på at ophæve de tidligere indgåede certepartier. han har
underskrevet aftalen i sin egenskab af direktør i det nye selskab. det gamle aul var også
part i aftalen, hvilket skyldtes, at overtagelseserklæringerne manglende. dette blev ikke
drøftet med quark expeditions. der lå en kæmpe bombe under de gældende certepartier,
som det var vigtigt at komme ud af så hurtigt som muligt. alle rejser på antarktis var alle-
rede solgt, så første års sejlads skulle gennemføres. når så sejladsen var overstået, skulle ak-
tiviteterne afhændes. der blev til det brug rekvireret en vurdering af sarpik ittuk hos maersk
broker.
det er ham, der indhentede vurderingen af 21. september 2006 fra maersk broker, som kend-
te skibet i forvejen, idet de vist havde materiale liggende fra tidligere. passagerantallet på
246, som er angivet i vurderingsmeddelelsen, er forkert og må stamme fra oplysningerne om
det gamle skib. det rigtige tal var 156.
på bestyrelsesmødet den 28. og 29. september drøftede de muligheden for at sælge sarpik it-
tuk. hvis man har bare ét skib i drift, er man forpligtet til at have en rederiorganisation på
land. det var derfor en fordel at sælge de sejlende enheder.
                                               - 43 -
bestyrelsen traf på bestyrelsesmødet den 2. oktober 2006 beslutning om at lade skibet sejle,
selv om overisningsproblematikken ikke var løst. det var ikke på vidnets anbefaling, men
det var det eneste, der kunne gøres. de måtte sætte alle sejl til og enten sælge skibet eller la-
de det gennemføre den et-årlige sejlads, så deres tidligere forpligtelser ikke ”vågnede op
igen”. der skulle laves de stabilitetsberegninger, som søfartsstyrelsen udbad sig, og der skul-
le indsamles yderligere oplysninger om vejret. han var fortrøstningsfuld med hensyn til, at
det kunne klares i perioden fra afsejlingen den 2. oktober 2006 til påbegyndelsen af charteren
den 1. november 2006. det var også bestyrelsens og jan gundestrups opfattelse, at det kunne
klares inden for den periode.
søfartsstyrelsen afslog den 20. oktober 2006 ansøgningen om dispensation på grund af util-
strækkelig dokumentation vedrørende risikoen for overisning. på bestyrelsesmødet den 24.
oktober 2006 drøftede man afslaget, og det var forventeligt, at der kunne komme et krav. de
var på forkant med situationen. der var mandat til at sælge skibet for 20-22 mio. kr., inden
brevet fra quark kom. det var en fordel for selskabet at sælge sarpik ittuk, idet selskabet så
kunne lukkes ned.
de måtte meddele deres kontraktpart, at de ikke kunne leve op til aftalen. skibet var afsejlet
og lå i montevideo. de gik i dialog med quark om en løsning, der indebar et salg, idet de ef-
ter vidnets opfattelse ikke havde andre muligheder. quark varslede et erstatningskrav den
26. oktober 2006 på usd 3 mio. det var det nye aul, der havde korrespondance med quark,
og der blev ikke rejst krav over for det gamle aul.
de havde tidligere talt med quark om køb af skibet, men det var dengang på frie markeds-
vilkår. der havde ikke været forhandlinger, men quark var kommet med et tilbud.
han og vagn andersen var med til at forhandle ”memorandum of agreement ” om quark’s
køb af sarpik ittuk for usd 3,5 mio. det gik meget stærkt, og det hele blev forhandlet og
konciperet på et døgn.
                                                - 44 -
årsagen til, at selskabet mistede charterindtægter og var nødt til at sælge, var en række fejl-
dispositioner tilbage til efteråret 2005, herunder at skibet blev bygget om, uden at man havde
sikret sig, at det kunne lade sig gøre, samt forretningsplanen og det forhold, at man traf be-
slutninger på områder, man ikke havde forstand på.
i december 2006 blev sarfaq ittuk solgt i en speciel handel for 11-12 mio. kr. deres booking-
system blev også solgt. de havde tre servere, hvoraf to indgik i handlen, mens den tredje
blev tilbage på kontoret og brugt til at lave årsregnskab. i december afskedigede de alle
medarbejdere, herunder it-chefen, som blev sur over deres tilbud om fratrædelsesaftale. it-
chefen skulle hjælpe med at få alle data over på deres server. det gik fint et stykke tid, og
han havde adgang til mails en periode et halvt år efter, men så en dag kunne han ikke finde
dem længere.
søren andersen havde en bærbar computer med på sine rejser, hvorfra korrespondancen er
foregået. han ved ikke, om den bærbare computer er tilbageleveret.
kort tid efter salget af skibet indhentede bestyrelsen en vurdering af situationen fra et advo-
katfirma. bestyrelsen besluttede på den baggrund at anlægge sagen. de 4 personer, der var
medlemmer af bestyrelsen på dette tidspunkt, var ikke involveret i driften, da søren ander-
sen var direktør. vidnet har ikke selv ejerinteresser i det sagsøgende selskab. vidnet havde et
godt samarbejde med flemming kristensen og har talt med ham om sagen. flemming men-
te, at det var forkert at føre en sag mod en god kollega, søren andersen, som havde gjort et
stort stykke arbejde. han bad om ikke at blive indkaldt som vidne.
søren andersen har forklaret, at han er uddannet kontorassistent i et rejsebureau og har ar-
bejdet i denne branche, indtil han kom til grønland i 1994, hvor han blev ansat i selskabet
kni. en del af kni blev udskilt i 1997, og der blev bl.a. dannet et trafikselskab, arctic umiaq
line a/s, som skulle forestå passagertrafikken langs grønlands kyst. han blev rederichef i
selskabet, der var koncessioneret og fik tilskud fra staten. disse tilskud blev gradvist reduce-
ret gennem årene. han blev direktør i selskabet i 2004. flemming kristensen var økonomi-
chef. der var endvidere en teknisk afdeling med en rederiinspektør, en maskinmester og en
                                                 - 45 -
elektriker, der skulle bistå med indkøb til skibene mv. jan gundestrup var ikke en del af den
tekniske stab, men var vedligeholdelseschef på et af rederiets skibe.
vidnet havde en del rejseaktivitet i det gamle selskab, men kunne godt varetage jobbet, selv
om han ikke var på kontoret, da han kommunikerede pr. mail og telefon med medarbej-
derne.
de havde 3 ittuk-skibe, hvoraf sarpaq ittuk og sarpik ittuk var blevet forlænget på remon-
towa-værftet i 1999/2000, mens disko ii var blevet ombygget til krydstogtskib.
i efteråret 2004/foråret 2005 bad hjemmestyret om en analyse af trafikstrukturen med hen-
blik på at regulere de offentlige tilskud. i perioden frem til juni 2005 blev der udarbejdet ud-
budsmateriale. der fandtes et udviklingspotentiale, og selskabet blev bedt om at inddrage
muligheden for nye aktiviteter i overvejelserne. de kom med de input, som hjemmestyret
bad om. tilbud fra rederiets side blev imidlertid fravalgt politisk. selskabets koncession til
udgangen af 2005 blev ikke forlænget, og selskabet skulle afvikles, hvilket landsstyrefor-
manden meddelte i juni 2005.
aul mistede således sit aktivitetsområde. også alpha greenland mistede sit eksistens-
grundlag, og en af de første dage i august mødtes han med ledelsen i alpha greenland, hvor
de slikkede sår og drøftede, hvad de skulle gøre. alpha greenland ville gerne være med i et
samarbejde efter årsskiftet 2006. de aftalte, at alpha greenland skulle undersøge, om andre
havde interesse i at videreføre rederiet. alpha greenland fik kontakt til de tre rejseselskaber
albatros travels, topas og profil rejser, som i midten af august præsenterede planerne for,
hvordan man kunne arbejde efter årsskiftet 2005/2006. på det tidspunkt var der alene tale om
et idégrundlag.
da forhandling om aktiverne i det gamle aul begyndte, var han involveret som sælger. han
havde dog ingen indflydelse på enkeltheder i salget, da det på dette tidspunkt var tilkende-
givet, at han skulle være en del af fremtiden i det nye selskab. han skulle ikke have ”for
mange kasketter på”. han havde ingen indflydelse på prisen. han var opmærksom på, at
                                                - 46 -
der var andre køberemner end atg, blandt andet en norsk hurtigrute og et færøsk selskab,
som via jens hesseldahl blev inviteret til grønland, men på et tidspunkt, hvor skibene ikke
var tilgængelige.
i efteråret 2005 var der certeparti-forhandlinger med quark. det var en forudsætning, for at
atg-gruppen ville involvere sig, at der skulle findes vinterbeskæftigelse til skibene. quark
ville ikke chartre skibene, som de var, men benytte dem til krydstogtsejlads, hvilket medførte
krav til skibets indretning og kapacitet. der opstod hurtigt en tæt dialog med quark, og ul-
timo september var quark i grønland, hvor de så disko ii. dette skib blev drejebogen for
ombygningen af sarpik ittuk.
ole steen knudsen blev antaget til at bistå med ombygningen og koblet på ultimo septem-
ber/primo oktober. de skulle udarbejde en skitseplan, som skulle indikere, om ændringerne
ville være mulige. ole steen knudsen udarbejdede skitser den 14. oktober. de var ikke, som
han husker det, ledsaget af bemærkninger om stabilitet. en eventuel overisningsproblematik
var ikke afklaret på det tidspunkt, og ombygningsberegningerne tog afsæt i de foreliggende
oplysninger om fartområdet. fra skitsetegningerne forelå, blev det drøftet, hvilke sejladsom-
råder skibene skulle sejle i, da det forudsås, at der kunne være overisningsproblemer. de
blev ikke rådgivet herom af ole steen knudsen.
 på bestyrelsesmødet den 1. november 2005 orienterede han bestyrelsen om forhandlingerne
med quark, og han fik bestyrelsens godkendelse til at gå videre med projektet. han oriente-
rede om tingene i hovedtræk, herunder om den forestående etablering af kahytter.
det var nødvendigt at få en tilkendegivelse fra quark, om at de var indstillet på et samar-
bejde, før forhandlingerne med atg-gruppen om køb/salg kunne gøres færdig.
det var ham, som sammen med selskabets eksterne advokat finn hansen forhandlede det
endelige certeparti med quark, som blev indgået den 17. januar 2006. aftalen blev også
sendt til husets egen jurist, jens hesseldahl. han har ikke særligt hæftet sig ved klausul 53 i
certepartiet og husker ikke, om quark bad om at få bestemmelsen indføjet. han tog kontakt
                                                - 47 -
til søren rasmussen og jørgen nielsen om at bekræfte over for quark, at de indtrådte i for-
pligtelserne i henhold til certepartiet. det var ikke ham, der skulle lave erklæringen, for han
var ikke ansat i atg. men han lavede vist erklæringen på sin egen computer. han brugte ik-
ke formuleringen fra certepartiet. han mener at kunne huske, at der blev sendt en faxkopi
fra søren rasmussen og jørgen nielsen, men han ligger ikke inde med en genpart heraf. han
fulgte ikke op på det. quark har aldrig rykket for en erklæring, og det har været hans opfat-
telse, at tingene var i orden.
han deltog på mødet i søfartsstyrelsen den 19. januar 2006 sammen med jan gundestrup.
han var med, fordi jan gundestrup ikke havde været med ved ombygningen af disko ii,
men han blandede sig ikke i den tekniske del, som han ikke har indsigt i. han kan ikke hu-
ske, om der deltog nogen fra ole steen knudsen a/s, men der deltog en repræsentant fra
hotel & fartygsinredning. de drøftede på mødet, om skibet opfyldte overisningskonditio-
nerne eller ej, og fik oplyst, at ”det kunne man skrive sig ud af”, så de kunne få en farttilla-
delse med en begrænsning, som ikke betød noget for dem. han har gennem årene deltaget i
møder i søfartsstyrelsen, og han har aldrig tidligere oplevet, at det, som aftales på møderne,
ikke når i mål. søfartsstyrelsen fungerer i mange henseender også som rådgiver.
han orienterede ikke bestyrelsen om, at der var uafklarede forhold. det kan godt ske, at han
i detaljer skulle have orienteret dem, men han så ingen problemer på dette tidspunkt. efter
den dialog, han havde med ole steen knudsen a/s, var det hans fornemmelse, at der kunne
opnås et driftsklart skib.
den 27. januar 2006 udarbejdede han et internt brev til organisationen i aul, hvori han bl.a.
meddelte, at jan gundestrup nu var rederiets tekniske chef og repræsentant over for værft
og myndigheder, herunder søfartsstyrelsen. der var ingen protester eller reaktioner i det he-
le taget i anledning af brevet. jan gundestrup havde nu ansvaret og stafetten i forhold til sø-
fartsstyrelsen og kunne trække på ole steen knudsen a/s. jan gundestrup refererede til
ham, og han blev kopiorienteret om jans tiltag. jan havde blandt andet kontakt til dmi, men
han ved ikke præcis hvornår.
                                               - 48 -
han var kopiorienteret på korrespondancen med anders ørgaard hansen vedrørende over-
isningskonditioner. han har aldrig sagt noget om, at der ikke skulle regnes med overisning,
for det har han ikke forudsætninger for at udtale sig om. jan gundestrup kunne som sagt
trække på ole steen knudsen, og det var hans klare opfattelse, at arbejdet med myndig-
hedsgodkendelserne nu lå dér, og han fik da heller ikke tilbagemeldinger om, at ole steen
knudsen ikke ville påtage sig dette ansvar.
han var involveret i kontrakten vedr. ombygningen af sarpik ittuk. som specifikation og
baggrund for kontrakten lå tegninger fra ole steen knudsen samt verbale og skriftlige be-
skrivelser, ligesom der blev afholdt en række møder.
det var selskabet - det gamle aul - der kontraktligt havde ansvaret for at indhente myndig-
hedsgodkendelser. hotel & fartygsinredning ønskede ikke at have ansvaret herfor på bag-
grund af deres tidligere erfaringer fra 2004 med disko ii. han og jan gundestrup vurderede,
at de ville have fuld kontrol med myndighedskontakten. der var jo ikke tale om de store
konstruktive ændringer på skibet. desuden havde de professionel assistance i ole steen
knudsen, der ikke advarede om noget. han vil ikke bestride, at selskabets tidligere praksis
dermed blev fraveget.
de havde haft mulighed for at entrere med andre værfter end hotel & fartygsinredning,
f.eks. ét i gøteborg og ét i falkenberg, men valgte hotel & fartygsinredning på grund af pri-
sen og tillige af tidsmæssige årsager. tiden betød en del, da skibet skulle være klar til sæso-
nen 2006. der var dog ikke større tidspres, end at hotel & fartygsinredning kunne påtage sig
opgaven på almindelig betingelser. han sendte kontraktvilkårene til jens hesseldahl, som
reagerede mod bestemmelsen om aul’s ansvar. da han forklarede, at han havde haft sam-
taler med jan gundestrup herom, og at de mente at kunne stå for denne opgave i samarbejde
med ole steen knudsen a/s, fremkom jens hesseldahl ikke med flere indsigelser.
han har ikke set anders ørgårds mail af 21. marts 2006 til jan gundestrup.
                                                - 49 -
skibene blev afleveret i april måned. han var ikke involveret i krængeprøven den 24. april
2006. det var ole steen knudsen a/s og jan gundestrup, der stod for dette og for stabilitets-
bogen.
han havde allerede i november 2005 underskrevet ansættelseskontrakt i det nye aul med
tiltræden pr. den 1. april 2006. og inden årets udgang havde han skrevet til bestyrelsesfor-
manden i det gamle aul, at han skulle opsiges i dette selskab. fratrædelsesaftalen kom så-
ledes i stand på hans eget initiativ og var efter bogen. der fandt ikke nogen egentlig for-
handling sted.
hele vejen igennem var det klart, at skæringsdagen var den 1. april 2006. han påtog sig, som
det fremgår af fratrædelsesaftalen, at arbejde for det gamle aul indtil generalforsamlingen i
maj, dvs. i ca. 1½ måned. han deltog ikke funktioner i det gamle aul efter aflæggelsen af
årsregnkab, og han er ikke enig i, at han var ansat som den eneste tilbage til at foretage af-
vikling af selskabet.
han stod for udsendelse af mødeindkaldelse til bestyrelsesmødet i det gamle aul den 23.
september 2006. han var forinden blevet kontaktet af ole lennert, som havde udtrykt be-
kymring for situationen. han havde ellers ikke kontakt med ole lennert efter 1. april. selv-
om han vanskeligt kunne se sin rolle i situationen, havde han ingen indvendinger imod at
stå for indkaldelsen. mødet blev aldrig afholdt. de havde aftalt at mødes om aftenen fredag
den 22. september, og da de havde siddet der en times tid, fik ole lennert et opkald fra
grønland om, at der ikke skulle afholdes noget bestyrelsesmøde, men ”at vi gerne måtte tale
sammen”.
han har været med inde over handlingsplanen for det nye aul på den måde, at han gav
nogle input på indtægtssiden. det var niels kreutzmann, der var primus motor, og det var
ham, der konciperede hele handlingsplanen til deloitte. hans input var baseret på lavere
passagertal end dem, der fremgår. han kan ikke forestille sig, at han har skrevet forkerte tal.
han har ikke fået noget til korrektur. han var jo ikke medarbejder hos atg. hvis det an-
                                                  - 50 -
givne tal på 180 passagerer skal passe med noget, må det være 156 passagerer og 24 besæt-
ningsmedlemmer.
i det nye selskab var der udover skibspassagertrafik et nyt område på paletten, nemlig flytra-
fik, som ingen i rederiet havde forstand på. man havde indgået kontrakter om intern flyv-
ning i grønland og derudover danmark-grønland og island-grønland. der skulle fyldes
sæder, primært for at tilgodese ejerkredsens interesser i turister til grønland. de foretagne
indtægtsinput var baseret på oplysninger om antallet af passagerer på sarpik ittuk, fordelt
på datoer. men det faktiske antal turister, som kom til grønland, blev langt lavere. hans be-
skeder i den anledning var umisforståelige, og man indså da også problemet. reaktionen
var: ”så sætter vi turbo på”.
rejsebureauernes oplysninger blev lagt ind som bookinger. aftalen var så, at der skulle rap-
porteres tilbage 30 dage før den aktuelle sejlads/flyvetur, men det gav anledning til proble-
mer. der blev booket sæder på den facon, rejsebranchen længe har fungeret på. antallet af
bookinger var derfor langt større end faktiske rejser. rejsebureauernes forventninger til 2006
lå meget langt fra virkeligheden.
på bestyrelsesmødet den 28. juni 2006 kunne de konstatere, at salget svigtede totalt. dette
gjorde han tydeligt opmærksom på, men der var sådan set ingen reaktion fra bestyrelsen, og
der blev ikke lavet en ny handlingsplan. de havde ingen salgskontorer uden for grønland.
det var alt for sent i forhold til at booke rejser; setup’et skulle havde været på plads allerede i
efteråret.
der var månedsrapporter til bestyrelsen. i det gamle aul var rapporterne også kumulerede,
men her var der jo tale om et nystartet selskab. passagerlister blev udskrevet ugevis. det stod
kurt andersen, en dygtig medarbejder i det nye aul, for. denne sendte også listerne til
flemming kristensen, og han sendte dem selv videre til jørgen nielsen og søren rasmussen
fra sin computer. han havde kun en computer. regnskaberne kom fra flemming kristensen.
                                                 - 51 -
på bestyrelsesmøderne forholdt han sig til de økonomiske rapporteringer og bookingsituati-
onen. han mener, at han og økonomichefen har givet tilstrækkelige oplysninger på bestyrel-
sesmøderne. situationen har også været drøftet ud over de formelle møder, f.eks. i telefon-
samtaler med bestyrelsesformanden. det var åbenbart, at de var klar over, hvilken vej det
gik. det var helt åbenlyst.
han orienterede ikke det gamle aul om den økonomiske situation i det nye selskab. det
havde i givet fald været op til bestyrelsen at gøre det.
jørgen nielsen og søren rasmussen havde meddelt deres ankomst i nuuk i august 2006. der
var ingen agenda, og de mødtes først på eftermiddagen. de talte om situationen; det så ikke
godt ud. meget tidligt næste morgen lå redegørelsen til bestyrelsen, bilag 10, i indbakken i
hans mailboks. det var nok ikke meningen, at han skulle have haft den på det tidspunkt.
han læste den flere gange, og da jens hesseldahl og flemming kristensen mødte, viste han
dem den og sagde, at han ikke kunne leve med det, der stod, og at han nu måtte have en fra-
trædelsesordning. han videresendte mailen til en advokat i nuuk, som han havde en tele-
fonsamtale med, før jørgen nielsen og søren rasmussen dukkede op kl. 10. han meddelte
dem, at han ønskede at fratræde, og det emne brugte de ikke lang tid på, idet de godt kunne
forstå hans holdning. der foregik en fornuftig dialog.
da vidnet blev ansat i det nye aul, havde det været en klar forudsætning fra ejerkredsens
side, at han skulle tegne aktier for 500.000 kr. han havde ikke selv noget ønske om at være
med i ejerkredsen. i forbindelse med sin fratræden købte selskabet aktierne, der var værdi-
løse, tilbage for 500.000 kr., hvilket svarede til 4 måneders løn. herudover fik han 4 måne-
ders løn i fratrædelsesgodtgørelse. da han forlod kontoret, stod hans computer i dokingsta-
tionen på hans kontor. alt materiale lå i denne computer.
han har helt bestemt ikke handlet illoyalt eller groft i strid med selskabets interesser. han
har ikke før sin fratræden modtaget nogen kritik, påtaler eller lignende.
                                               - 52 -
det brev med materiale, som jan gundestrup fremsendte til søfartsstyrelsen den 19. novem-
ber 2006, kunne sikkert lige så godt være lavet på et tidligere tidspunkt. det ser han ingen
problemer i. han har ikke selv haft opmærksomheden rettet på det. han ved ikke, hvorfor
dmi siger én ting på et tidspunkt og senere noget andet.
efter ansættelsesforholdets ophør hos aul/atg var han i en periode på 13 måneder til-
knyttet et projekt i norge vedr. opbygning af et skisportscenter. i dag er han dagpengemod-
tager. han har et parcelhus i nordjylland og har en kontant formue på nogle få 100.000 kr. et
krav på 15 mio. kr. vil være ruinerende for ham.
jan gundestrup har forklaret, at han er uddannet maskinmester fra 1977 og i dag er maskin-
chef hos j. lauritzen. søren andersen er en af hans gode venner. han var tilsynsførende, da
skibene blev bygget i 1991-1992 og var med ved ombygningen af dem i 1999-2000 i polen.
han var ansat i det gamle aul og fulgte med over i det nye aul den 1. april 2006.
han fik kendskab til ombygningsplanerne omkring medio oktober 2005, hvor søren ander-
sen viste ham ”letter of agreement” og tegningerne, dateret 14. oktober 2005, fra ole steen
knudsen. på vidnets forespørgsel oplyste søren andersen, at ombygningen kunne lade sig
gøre, hvis man ikke indregnede overisning. disse oplysninger må søren have haft fra ole
steen knudsen a/s, idet han ikke har forudsætninger for at lave beregningerne selv. vidnet
konkluderede, at stabilitetsspørgsmålet måtte være undersøgt, idet nogen havde regnet på
det. han tænkte ikke på, om der skulle en godkendelse til.
han var ikke involveret i selve kontrakten med hotel & fartygsinredning, men deltog i to
møder med dem, et i göteborg og et i københavn uden at deltage i forhandlingerne. hotel &
fartygsindredning ville ikke stå for at indhente godkendelser på grund af erfaringerne fra
ombygningen af disko ii. han talte ikke selv med hotel & fartyginredning herom.
han deltog på mødet den 19. januar 2006 i søfartsstyrelsen, hvor hotel & fartygsinredning
også var til stede. der blev afleveret tegninger og andet materiale, og søfartsstyrelsen blev
orienteret om ombygningsplanerne. det blev også sagt, at skibet skulle sejle i sommerperio-
                                                - 53 -
den, og at overisning ikke var sandsynlig. søfartsstyrelsen og de selv vidste godt, at projektet
ikke kunne gennemføres uden overisningskonditioner. søfartsstyrelsen tilkendegav, at ”det
kunne man sikkert skrive sig ud af”. vidnet har haft en del med søfartsstyrelsen at gøre og
synes ellers nok, at man kan stole på tingene, når de er sagt på den måde. og det lød også
ganske rigtigt. det var ikke en studehandel. man kunne skrive i tilladelsen, hvor man måtte
sejle og ikke sejle. på internettet kan man f.eks. se 5 døgn frem, hvor der er overisningsrisiko.
han havde ikke forventet, at det kunne blive et problem, hvis styrelsen sagde, at de ikke
måtte sejle, hvor der var overisningsfare.
han havde bedt søren andersen om at lave et stykke papir, da det gamle selskab var under
afvikling, og søren andersen udfærdigede derfor brevet af 27. januar 2006, hvori hans kom-
petencer var angivet. han havde nu funktion som rederiinspektør, og hans kompetencer som
tovholder var delegeret ud af søren andersen, som skulle holdes kopiorienteret.
ved brev af 8. februar 2006 til søfartsstyrelsen fulgte han op på mødet og søgte om fritagelse
for indregning af overisning i skibets stabilitetsberegninger. han blev overrasket over styrel-
sens svar af 17. februar, for det var en skærpelse og ikke det, styrelsen havde sagt på mødet.
peter roos, der har underskrevet styrelsens brev, havde ikke deltaget i mødet. skærpelsen
bestod i, at der skulle indhentes dokumentation fra et ”anerkendt meteorologisk institut”. de
måtte derfor i gang med at skaffe en dokumentation, som søfartsstyrelsen ville acceptere. de
rettede herefter bl.a. henvendelse til argentinske myndigheder og organisationer, og de ud-
talelser, som de fik indhentet, viste ingen risiko for overisning.
svaret fra dmi af 27. februar 2006 kunne de ikke bruge til noget. senere i forløbet kom dmi
frem til, at overisningsrisikoen var meget begrænset. det var vidnet, der havde kontakten til
dem.
den 12. juni 2006 spurgte han i en e-mail søfartsstyrelsen, om styrelsen havde accepteret, at
der ikke skulle regnes med overisning på baggrund af udmeldingen i forbindelse med turen
til norge. søfartsstyrelsen svarede benægtende den 27. juni 2006. de forsøgte under hele for-
løbet at finde en løsning med søfartsstyrelsen.
                                                 - 54 -
søfartsstyrelsen bad den 29. september 2006 om yderligere dokumentation. søfartsstyrelsen
havde fået alle tilgængelige oplysninger og beregninger, men ikke overisningskonditioner.
han sendte den 19. november 2006 - efter salget af sarpik ittuk - på ny et brev til søfartssty-
relsen. det var et produkt af mødet den 31. oktober 2006 med søfartsstyrelsen, hvor kravene
på ny var blevet skærpet.
materialet kunne ikke have været lavet tidligere. vidnet var ude at sejle i to perioder. hvis
arbejdet kunne være lavet tidligere, var det nok blevet det. hvis redegørelsen var lavet før,
havde man måske kunnet få godkendelse før. der er intet at bebrejde søren andersen, som
ikke har lagt vidnet hindringer i vejen. det var vidnet, der talte med ole steen knudsen a/s.
da jens hesseldahl overtog direktørposten i september, var vidnet ude at sejle. da han kom
tilbage, blev han kaldt ind på jens hesseldahls kontor, hvor sørens andersens mappe lå på
bordet. der var en liste over udestående ting, der skulle ordnes. han mener, at også sørens
computer var der, men han vil ikke ”lægge hovedet på blokken”.
anders ørgård hansen har forklaret, at han er uddannet skibsingeniør fra dtu i 1997. han
er i dag administrerende direktør i det tidligere ole steen knudsen a/s i århus.
han blev kontaktet af aul vedrørende ombygningen i efteråret 2005. han havde tidligere i
2003 samarbejdet med søren andersen. han og søren andersen havde gennem nogen tid
talt om ombygning med udsigtslounge efter samme model som disko ii. hans firma blev
bedt om at se på stabiliteten i forbindelse med ombygningen. samarbejdet med søren an-
dersen var godt; der var en god omgangstone. de drøftede, hvad der kunne lade sig gøre. de
skulle laves beregninger, og det gjorde de sidst på året 2005.
i deres oplæg fik de at vide, at skibet skulle sejle i perioder, hvor der ikke forekom overis-
ning, og de lavede derfor beregningerne uden at indregne overisning. det er også det, der
fremgår af mailkorrespondancen i oktober 2005.
                                                 - 55 -
han fik information om, at hotel & fartygsinredning, som han ikke kendte i forvejen, skulle
stå for ombygningen. de havde et samarbejde med hotel & fartygsinredning, men ole steen
knudsen a/s fik ikke overdraget ansvaret for godkendelserne. i standardkontrakter er det
oftest værftet, der har ansvaret for myndighedsgodkendelser mv. men kontrakten med hotel
& fartygsinredning er ikke en standardkontrakt, men derimod en specialkontrakt, og firmaet
havde næppe de fornødne kompetencer til disse opgaver.
han var ikke med i søfartsstyrelsen den 19. januar 2006. først senere var de med til møder i
styrelsen. som han husker det, var det søren andersen, der havde deltaget i mødet, hvor han
havde fået tilsagn om at kunne sejle uden overisningskonditioner. ifølge søfartsstyrelsens
forskrifter om stabilitet må man godt sejle i områder, hvor overisning kan forekomme, men
kun når der ikke er en overisningsrisiko. det er kaptajnens vurdering, om der er overisnings-
risiko. ole steen knudsen a/s blev antaget til at hjælpe med at få en dispensation igennem
hos søfartsstyrelsen. da en sådan ikke blev meddelt, begyndte de at jagte forskellige myn-
digheder for information.
han ved ikke, hvem der havde hovedkontakten med søfartsstyrelsen, ole steen knudsen
a/s eller jan gundestrup. preben lauridsen fra ole steen knudsen og jan gundestrup hjalp
hinanden. de gjorde, hvad de kunne, for at hjælpe, og de løftede i flok, da situationen
”brændte på”.
det er meget normalt med en midlertidig stabilitetsbog efter afholdt krængeprøve, som det
var sket i forbindelse med turen til norge. skibet skal være rimeligt færdigt, før der kan fo-
retages krængeprøve.
han mener ikke, at de har lavet endelige stabilitetsberegninger på sarpik ittuk. han går ud
fra, at det amerikanske firma, der overtog skibet, har stået herfor, men der er ikke noget i ve-
jen for, at de sejler på den midlertidige stabilitetsbog indtil da. en midlertidig farttilladelse
(stabilitetsbog) kan gælde op til et halvt år. søfartsstyrelsen deltager ved krængningsforsø-
                                                  - 56 -
get, og herefter er der tale om skrivebordsarbejde, hvor myndigheden færdigbehandler ma-
terialet, hvorefter endelig stabilitetsbog udarbejdes.
man kan ikke sige, at ombygningen var risikofyldt henset til tidsterminen. det var en speciel
situation, og han har set værre projekter, der er lykkedes.
vagn andersen har forklaret, at han er handelsuddannet og efterfølgende uddannet inden
for civil luftfart. han er tidligere direktør i air greenland og i dag direktør i et ejendomssel-
skab.
han indtrådte den 26. september 2006 som bestyrelsesformand i det nye aul. landsstyre-
formanden havde på forhånd orienteret ham om selskabets vanskeligheder. han kunne kon-
statere, at selskabet var nødlidende. kassen var tom, og der var problemer med lønudbeta-
lingerne. han var orienteret om forholdet med quark, og at der var et problem med sejlperi-
oden og sejlområdet.
på bestyrelsesmødet den 28. og 29. september 2006 drøftede de at sælge sarpik ittuk til qu-
ark og forhandle sig ud af problematikken med farttilladelsen. quark ville gerne købe, men
det var svært at finde finansieringen på det tidspunkt. quark havde fremsat et tilbud på 2 –
2,5 mio. usd. det nye aul’s udspil var ca. 28 mio. kr., hvilket var ”fair value”. skibet var
handlet til atg for 11 mio. kr. og ombygget for 17 mio. kr., så værdien burde være dér. vid-
net har ikke forstand på skibspriser. der var en løbende dialog om salg hen over perioden.
der var et parallelt forløb, idet selskabet havde store problemer med likviditeten.
han var med til at træffe beslutningen om at lade skibet afsejle den 2. oktober 2006, selv om
dispensationen ikke var på plads endnu, men de havde en tro på, at problemet blev løst, in-
den charterperioden startede en måned senere. de søgte alle de meteorologiske oplysninger,
de kunne, og brugte alle deres kontakter, herunder i chile og den amerikanske ambassade.
de gav ikke op efter søfartsstyrelsens afslag den 20. oktober 2006. der var stadig muligheder
at spille på. de besluttede at fortælle quark, at der var et problem, som kunne ende med, at
                                               - 57 -
de ikke kunne opfylde chartercertepartiet – og samtidig rette en fornyet henvendelse til sø-
fartsstyrelsen.
på bestyrelsesmødet 4 dage efter afslaget, den 24. oktober 2006, drøftede de, om der skulle
rejses krav mod søren andersen, da selskabet ville lide et økonomisk tab. der blev givet
mandat til at indlede forhandlinger om salg af sarfik ittuk til quark inden for rammerne af
20-22 mio. kr. til det aftalte møde med søfartsstyrelsen den 31. oktober 2006 overvejede sel-
skabet at lade sig repræsentere af vidnet selv og jens hesseldahl, men det blev besluttet, at
det nok var bedre, at folk med teknisk indsigt mødte. det var herefter jan gundestrup og en
ansat, som vidnet ikke husker navnet på, som gav møde.
quark varslede et erstatningskrav på 3 mio. usd den 26. oktober 2006. de var chokerede.
der var ikke ingen dokumentation for kravet, herunder ingen dokumentation for, hvad qu-
ark havde solgt af ture.
vidnet havde tæt kontakt til medarbejderne, herunder jan gundestrup, som på bedste vis
forsøgte at fremskaffe oplysninger. de arbejdede hårdt på at gennemføre kontrakten, og han
kan ikke se, at de kunne have gjort mere.
det var problemerne med overisningskonditionerne, der bevirkede, at de måtte sælge ski-
bene. disko ii og sarfaq ittuk blev solgt enkeltvis. sarfaq ittuk blev solgt til et selskab med
samme ejerkreds til en pris af 9,5 mio. kr. dette salg kan ikke bruges til sammenligning, da
salget måtte anses for et koncerninternt salg. han ved ikke, hvad disko ii blev solgt for.
de fik maersk brokers til at vurdere skibet. maersk besigtigede ikke skibet.
det er i dag grønlands hjemmestyre, som er 100 % ejer af inuit service company.
ole lennert har forklaret, at han var medlem af bestyrelsen i det gamle aul i 6-7 år, herun-
der som næstformand i 1 -1½ år. det var hans indtryk, at søren andersen rejste meget.
                                                 - 58 -
allerede i 2003 anede de i det gamle aul, hvor hjemmestyret var på vej hen. de fik selska-
bets revisor til at kulegrave, hvordan økonomien ville være uden et driftstilskud. selskabet
kunne ikke overleve uden tilskuddet. på en ekstraordinær generalforsamling i juli 2005 blev
selskabet bedt om at finde alternative muligheder, idet servicekontrakten ikke ville blive for-
længet.
niels kreutzmann, der var formand for bestyrelsen, fortalte, at de var ved at finde en løsning
med atg. letter of agreement med quark blev præsenteret mellem de to bestyrelsesmøder
medio oktober 2005 og januar 2006. vidnet var ikke involveret i aftalen, som blev forhandlet
af søren andersen. det blev under bestyrelsesmødet den 1. november 2005 nævnt, at sarpik
ittuk skulle ombygges. søren andersen omtalte ikke, at der skulle være særlige risici ved af-
talen.
på et tidspunkt i november 2005 kom det frem, at atg ønskede niels kreutzmann og søren
andersen med over i det nye selskab. vidnet vidste ikke, at søren andersen skulle være
medaktionær.
vidnet bad på et bestyrelsesmøde den 24. januar 2006 om, at der blev indhentet en ”bred” er-
klæring fra atg om at indtræde i charterkontrakterne. han var noget nervøs for, hvordan
det ville gå; pengene fossede ud af selskabet. der var ingen, som sagde noget til hans an-
modning. vidnet har ikke fået en sådan erklæring, men han har ikke været nede på selska-
bets kontor og se efter, om der skulle ligge en erklæring dér. der var ingen møder fra januar
og indtil efteråret. han regnede med, at når han bad om det, blev det gjort.
fra januar til 1. april fik han ingen orientering om ombygningen, som han nærmest betrag-
tede som hørende under atg. han har aldrig set ombygningskontrakten.
han var ikke med til at lave søren andersens fratrædelsesaftale i det gamle aul, men han
har set og underskrevet den i februar 2006. der var enighed om aftalen, ifølge hvilken søren
andersen ikke modtog løn efter den 1. april. de skulle stadig have regnskabet gjort op efter
den 1. april.
                                                - 59 -
fra den 1. april 2006 og frem var der ingen aktivitet i det gamle aul. det var hen over
sommeren, at de økonomiske problemer dukkede op. vidnet kunne se, at skibene sejlede
tomme, og at flyene ikke var fyldte. i det gamle aul modtog de ikke informationer om de
økonomiske forhold i det nye aul.
det var vidnet, der bad søren andersen om at foretage indkaldelse til bestyrelsesmøde i det
gamle aul den 23. september 2006. han var den eneste medarbejder, de havde. vidnet
spurgte ikke om overdragelseserklæringen på dette tidspunkt. mødet blev aldrig holdt.
parternes argumenter
sagsøgerens advokat har som indledende bemærkninger anført, at søren andersen har udvist
en betydelig grad af fejl og forsømmelser som direktør i de to aul-selskaber, og at hans an-
svarspådragende handlinger og undladelser har medført et økonomisk tab for sagsøgeren.
en direktør kan i sit daglige virke træffe beslutninger, der senere viser sig uhensigtsmæssige,
uden at pådrage sig et erstatningsansvar, jf. den såkaldte ”business judgement rule”. men
hvis direktørens forkerte beslutninger er truffet på et uansvarligt grundlag, ifaldes ansvar.
i den foreliggende sag blev søren andersens beslutninger truffet på et uoplyst grundlag, og
han traf åbenbart fejlagtige beslutninger i strid med sagsøgerens interesser.
når det gælder en direktørs udførelse af større forretningskontrakter mv., er der ingen be-
tænkelighed ved at sætte en ansvarsnorm, der tager udgangspunkt i en professionel måle-
stok. et fejlskøn kan medføre erstatningspligt, hvis der kan fremføres kritik af den forbere-
delse, der ligger til grund for skønnet.
i ”mindshipsagen”, u 2006.243 h, blev direktøren for en fond anset for erstatningsansvarlig
for ikke at have indstillet fondens udgiftskrævende aktiviteter på et tidligere tidspunkt.
                                                - 60 -
en bestyrelse må kunne forlade sig på, at direktøren forelægger de relevante spørgsmål for
bestyrelsen og handler i overensstemmelse med bestyrelsens anvisninger og gældende lov.
det må lægges til grund, at søren andersen, der skulle fortsætte i det nye aul, og som skul-
le være aktionær i dette selskab, havde en interesse i, at det nye aul’s interesser blev tilgo-
deset, hvilket under hensyn til søren andersens særlige position må skærpe ansvars-
vurderingen.
det første ansvarspådragende forhold, som sagsøgeren påberåber sig, er omstændighederne
omkring ombygningen af sarpik ittuk. søren andersen indgik på det gamle aul’s vegne en
aftale, ”letter of agreement”, med quark i oktober 2005 og pådrog derved selskabet en om-
bygningsforpligtelse, hvis gennemførlighed han ikke havde undersøgt. han havde heller ik-
ke undersøgt en ombygnings betydning for skibets stabilitet eller mulighederne for at opnå
farttilladelse. den 14. oktober 2005 forelå skitsetegninger fra ole steen knudsen a/s. søren
andersen oplyste i oktober 2005 til anders ørgård hansen, at overisningskonditionerne ikke
skulle indregnes.
søren andersen havde ingen teknisk indsigt og var ikke i stand til at vurdere rækkevidden
af ombygningen. det må derfor anses for en skærpende omstændighed, at han selv - uden at
orientere bestyrelsen - tog risikoen og på det gamle aul’s vegne lod ombygningen gennem-
føre uden at have undersøgt grundlaget herfor. søren andersen udviste derved ”dolus even-
tualis” og pålagde selskabet en væsentlig risiko, som senere blev realiseret. søren andersen
kørte tingene til grænsen på en særdeles risikofyldt måde, hvilket ingen var klar over. skibet
blev ved ombygningen ændret, således at det ikke længere kunne tåle is, uden at der var ta-
get højde herfor.
bestyrelsen blev ikke orienteret om søren andersens overvejelser. han havde en lukket
kommunikationsstil, og han var meget ude at rejse. på bestyrelsesmødet den 1. november
2005 oplyste søren andersen om forhandlingerne med quark, men ikke i detaljer. tiden, ef-
ter forpligtelsen blev påtaget, er af mindre betydning, men også i dette tidsrum var søren
andersens orientering til bestyrelsen lemfældig.
                                                 - 61 -
søren andersen forlod sig på, at søfartsstyrelsen på et møde den 19. januar 2006 skulle have
indikeret, at en dispensation for overisningskonditioner kunne gives. han baserede således
projektets gennemførlighed på en løs, mundtlig tilkendegivelse. han gjorde ikke noget i en
måned for at følge op på en sådan tilkendegivelse. den 17. februar sendte styrelsen et brev
med tydelige krav til farttilladelsen, som gik i en anden retning end tilkendegivelsen på mø-
det. søfartsstyrelsen krævede oplysninger fra et anerkendt meteorologisk institut. der skulle
herefter findes en løsning, og søren andersen var involveret i bestræbelserne herpå.
dmi skrev den 27. februar 2006, at der ville forekomme overisningssituationer i området.
det eneste, der herefter blev foretaget i mange måneder frem, var at indhente oplysninger fra
diverse søfolk, men der fremkom ingen dokumentation, der var tilstrækkelig i forhold til sø-
fartsstyrelsen. arbejdet i forhold til de forpligtelser, man havde påtaget sig over for quark,
var utilstrækkeligt. den omfangsrige dokumentation, som jan gundestrup fremsendte med
sit brev fra november 2006, efter at skibet var solgt, viser, at dokumentationen kunne have
været tilvejebragt tidligere, hvis søren andersen havde haft tilstrækkelig fokus på opgaven.
at man i april 2006 konkret fik tilladelse til sejlads i norge, kunne ikke give en berettiget for-
ventning om, at der også ville blive givet tilladelse til sejlads på antarktis. søfartsstyrelsen
angav i brev af 27. juni 2006, at de tidligere beskrevne krav fortsat skulle overholdes, og at
der skulle fremsendes opdaterede stabilitetsoplysninger før søfartsstyrelsens endelige god-
kendelse.
søren andersen forøgede selskabets risiko yderligere ved at indgå en ombygningskontrakt
med det foreliggende indhold med hotel & fartygsinredning, hvor det accepteredes, at sel-
skabet, det gamle aul, skulle stå for indhentelse af de nødvendige myndighedsgodkendel-
ser. begrundelsen var, at hotel & fartygsinredning havde dårlige erfaringer med samarbej-
det med myndighederne, men søren andersen mente alligevel godt, at selskabet kunne på-
tage sig risikoen. aftalen var en fravigelse af selskabets tidligere praksis og ude af trit med,
hvad selskabet kunne magte personalemæssigt. søren andersen var bekendt hermed og
indgik kontrakten med åbne øjne, selv om han var blevet advaret mod bestemmelsen af jens
                                               - 62 -
hesseldahl, der er jurist. hverken bestyrelsen i det gamle eller det nye selskab blev orienteret
om risikoen.
aftalen med hotel & fartygsinredning er tillige i modstrid med sædvanlig praksis i bran-
chen. dette illustreres af de fremlagte standardkontrakter, hvorefter forpligtelsen sædvan-
ligvis ligger hos værftet, som har ekspertisen. den af sagsøgte fremlagte bimco standard
ship repair contract kan ikke overføres til en ombygningssituation.
udgangen på ombygningen blev, at sarpik ittuk, der før ombygningen sejlede uden be-
grænsning som helårsskib, efter ombygningen fik et begrænset fartområde i perioden fra juni
til september.
det andet ansvarspådragende forhold, som sagsøgeren påberåber sig, er spørgsmålet om søren
andersens ansvar for budgetoplysninger og økonomisk rapportering i det ny aul.
søren andersen havde et stort kendskab til de økonomiske forhold og forretningssituationen
i det gamle aul, og det var derfor helt naturligt, at han - sammen med flemming kristensen
- bidrog med sådanne oplysninger og kom med input til brug for forretningsplanen og bud-
gettet for det nye aul. udgiftssiden lå nogenlunde fast, og det var, som også jens hessel-
dahl forklarede, navnlig på indtægtssiden, at søren andersen kunne bidrage. søren ander-
sen gjorde sig skyldig i en fejl med hensyn til oplysningen i forretningsplanen om skibets
passagertal på 180 plus 90, hvilket burde have stået søren andersen klart, da disse tal ikke
var i overensstemmelse med dem, som ole steen knudsen havde oplyst i ”general arran-
gement plan” fra oktober 2005. det burde endvidere have stået søren andersen klart, at der
fulgte yderligere begrænsninger for så vidt angår dagsrejsende uden kahyt med ombygnin-
gen.
det var ikke søren andersens skyld, at der ikke blev solgt det forventede antal billetter. men
det er ansvarspådragende, at han lod driften fortsætte uden korrektion af budgettallene, og
at han gav bestyrelsen det indtryk, at driften ville være positiv.
                                                 - 63 -
søren andersen foretog heller ikke hen over forsommeren/sommeren tilstrækkelig under-
retning af bestyrelserne i det nye og det gamle aul om selskabets situation, og at det ville
ende, som det gjorde. ledelsen i det nye selskab kunne have grebet ind tidligere, hvis de var
bekendt med forholdene.
søren andersen oplyste ganske vist på bestyrelsesmødet den 2. maj 2006, at salgstallene var
utilfredsstillende, også mht. fly, men intet i hans udtalelse indikerer, hvor alvorlig situatio-
nen var og ville udvikle sig.
på bestyrelsesmødet den 28. juni 2006 oplyste søren andersen, at fly/skibsproduktet med
kahyt var prissat helt ud af markedet, at salget havde svigtet, og at bookingtallene var dy-
stre. men søren andersen skabte ikke et samlet billede af selskabets situation. ingen advar-
selslamper var tændt, og der var ingen indikation af, at der ville være et tab på 30 mio. kr.
ved udgangen af august. det var bestyrelsens opfattelse, at man ikke var orienteret tilstræk-
keligt, og at man ikke var klar over, at selskabet var så nødlidende.
søren andersen orienterede heller ikke det gamle aul, selv om dette selskab var det nye
selskabs største kreditor. søren andersen var også stadig direktør i det gamle selskab, hvil-
ket blandt andet fremgår af, at han udsendte indkaldelse til bestyrelsesmøde i dette selskab
den 23. september 2006, og at han i indkaldelsen stod anført som direktør.
det tredje ansvarspådragende forhold, som sagsøgeren påberåber sig, vedrører spørgsmålet om
afgivelse af successionserklæringer.
i timecharteraftalens punkt 53 var det aftalt, at quark skulle have en erklæring fra det nye
selskab, om at det nye selskab var indtrådt i alle det gamle selskabs hidtidige forpligtelser,
hvorved det gamle selskab ville være frigjort. denne erklæring skulle foreligge inden omre-
gistreringen af skibene til det nye selskab.
ole lennert bad endvidere på bestyrelsesmødet den 24. januar 2006 om en formel skriftlig
accept fra atg om indtræden i kontrakterne, så det gamle aul utvetydigt ville være fri-
gjort. denne erklæring havde et lidt bredere sigte end den, der var omtalt i timecharterafta-
len.
                                                - 64 -
det kan lægges til grund, at søren andersen på intet tidspunkt udarbejdede nogen erklæ-
ring. en sådan er ikke dukket op, og hverken ole lennert eller jens hesseldahl har set en så-
dan, og jørgen nielsen havde ingen erindring om at have set en sådan. hertil kommer, at sø-
ren andersens forklaring på dette punkt var uklar og skiftende.
den manglende successionserklæring har stor betydning for sagen, fordi det gamle aul
derved fortsat var forpligtet af timecharteraftalen. ”forligsaftalens” pkt. 6 om frafald af ind-
byrdes krav bortfalder efter pkt. 8 i tilfælde af konkurs eller insolvens, således at forpligtel-
serne genopstår. det gamle aul’s hæftelse var herefter fortsat en realitet, og der lå en latent
fare for, at et økonomisk ansvar blev gjort gældende.
sammenfattende gøres det gældende, at søren andersen ved ovenstående tre påberåbte for-
hold, hvoraf ombygningen og den indgåede forpligtelse over for quark må anses for den
væsentligste, har handlet ansvarspådragende. de nævnte handlinger og undladelser, der må
indgå i en samlet vurdering, strider mod den ansvarsnorm, der gælder for direktører, og har
ført til tab for sagsøgeren. der er den fornødne årsagssammenhæng mellem handlingerne og
tabet.
forholdene vedrørende ombygningen og successionserklæringen vedrører begge selskaber,
mens spørgsmålet om budgetopfølgning vedrører det nye selskab. søren andersen har et
samlet ansvar i forhold til selskaberne, dels over for det gamle selskab, som var det nye sel-
skabs største kreditor, og dels over for det nye selskab. det følger af aktieselskabslovens §
140 (den tidligere lov), at der også kan statueres ansvar over for et selskabs kreditor. sagsø-
geren er i dag en fusion mellem det gamle og det nye selskab og kan derfor indtale de sam-
lede krav mod søren andersen.
ingen af sagsøgerens vidner har personlige interesser i sagen. kun jørgen nielsen har tabt
penge på grund af søren andersens handlinger. sagen er rejst af et offentligt selskab, og ret-
ten kan derfor problemløst tillægge forklaringerne fra sagsøgerens vidner vægt.
vedrørende de bevismæssige forhold gøres det gældende, at editionsbegæringen er opfyldt
af sagsøgeren. det er korrekt, at man ikke har kunnet fremskaffe en række e-mails, men sø-
                                               - 65 -
ren andersen har ikke været afskåret fra at varetage sine interesser. han var tit ude af konto-
ret og korresponderede via e-mails fra sin bærbare computer. jens hesseldahl har ikke kend-
skab til tilbagelevering af computeren, og der er en formodning for, at søren andersen sta-
dig har computeren, og han er derfor ikke i en svækket bevismæssig situation. søren ander-
sen har udvekslet e-mails med en række andre personer og har haft rig mulighed for at tage
kontakt til disse og bede dem fremkomme med korrespondancen. søren andersen har også i
denne sag selv fremlagt en del bilag.
sagsøgeren har ikke udvist egen skyld. sagsøgeren har gjort alt, hvad der var muligt, og
handlede korrekt i forbindelse med såvel rekonstruktionsforsøg samt ved forhandlingerne
med quark. vagn andersen overtog som ny bestyrelsesformand en synkende skude og for-
søgte at få styr på forholdene. der var overvejelser om salg af skibene på det frie marked,
men man var under tidspres. da der kom afslag fra søfartsstyrelsen den 20. oktober 2006,
havde man 10 dage til at finde en løsning. der blev varslet et erstatningskrav fra quarks ad-
vokater. man kunne ikke gøre andet, end man gjorde. dette forklarede både vagn andersen
og jens hesseldahl. man baserede sig på maersk brokers vurdering.
ved opgørelsen af det tab, som sagsøgeren kan gøre gældende mod søren andersen, kan
værdiansættelsen fra maersk broker lægges til grund. det bestrides, at den forkerte angi-
velse af passagerantallet i vurderingen har betydning, og når henses til omkostningerne til
ombygningen, må værdien være i det leje, som maersk broker vurderer som markedsprisen.
tabet ved salg af sarpik ittuk kan derfor opgøres som differencen mellem denne markeds-
værdi og den faktiske salgspris på 3,5 mio. usd, hvilket svarer til 10.875.000 kr. hertil kom-
mer mistet charterindtægt i det nye aul på eur 5.850 pr. dag for udlejning af sarpik ittuk i
130 dage i henhold til timecharterpartiet af 25. september 2006, med fradrag af de omkost-
ninger på skønsmæssigt 1 mio. kr., som sagsøgeren selv skulle have afholdt. dette tab kan
opgøres til 4.703.750 kr. det samlede tab på 15.578.750 kr. må herefter anses for dokumente-
ret.
erstatningsansvarslovens § 23, stk. 1, finder ikke anvendelse i denne sag. der er udvist en be-
tydelig grad af uagtsomhed fra søren andersens side, og der er tale om grove forhold begået
                                                - 66 -
af ham som direktør. der foreligger ikke noget særligt beskyttelseshensyn, og han er med
hensyn til det gamle aul omfattet af en direktionsansvarsforsikring. den overvejende del af
de ansvarspådragende handlinger er begået med virkning for det gamle selskab. heller ikke
erstatningsansvarslovens § 24 bør føre til bortfald eller nedsættelse af erstatningen. der er
ikke særlige personlige forhold eller lignende, der gør det rimeligt at anvende § 24.
søren andersens advokat har som indledende bemærkninger anført, at sagsanlægget mod sø-
ren andersen er helt uanstændigt. han har været afskåret fra adgang til bevismaterialet, og
han har ikke udvist ansvarspådragende adfærd. han er uden skyld i selskabets dårlige øko-
nomi, og han har ikke haft ansvaret for salg af skibet sarpik ittuk med eventuelt tab til følge.
han er et hæderligt og ordentligt menneske, der har varetaget selskabernes interesser bedst
muligt. eksemplerne på det uanstændige sagsanlæg står i kø. det er således grundløst at
hævde, at søren andersen skulle være direktionsansvarlig for talfejl i køberselskabets hand-
lingsplan fra januar 2006, før han selv blev en del af ledelsen. og tilsvarende med hensyn til
tiltrædelseserklæringen, hvor det bygger på et komplet uforståeligt rationale, at mangelen af
en sådan skulle kunne føre til salg af et skib til en for lav pris. og nærmest værst af alt: sag-
søgeren gør gældende, at man skal kumulere fejl, som hævdes begået i det ene selskab, med
påståede fejl i et andet selskab. ejerkredsene er helt forskellige, nemlig grønlands hjemme-
styre henholdsvis en sammenslutning af tre rejseselskaber. søren andersen havde da også en
ansættelseskontrakt med hver sit selskab. og netop i dette tilfælde kan en sondring have stor
betydning, da søren andersen har en ansvarsforsikring i det gamle selskab, men ikke i det
nye.
sagsøgeren påberåber sig faktuelt forkerte oplysninger. ”letter of agreement” fra oktober
2005, hvis side 3 samt underskrifter i øvrigt savnes, er ikke, som hævdet af sagsøgeren, en
endelig aftale med quark, men en hensigtserklæring, der udtrykker parternes foreløbige
enighed. dette fremgår også klart af referatet fra bestyrelsesmødet den 1. november 2005, på
hvilket møde søren andersen præsenterede den foreløbige enighed og bad om bestyrelsens
accept til at indgå en aftale. denne accept fik han, og den egentlige aftale blev indgået den
                                                 - 67 -
17. januar 2006. det er da også den, som omtales i den senere ”forligsaftale” fra september
2006, hvor alle tidligere aftaler ophæves.
det er sagsøgerens bevisbyrde, at søren andersen kan anses for at have handlet uansvarligt.
der skal efter retspraksis meget til for at statuere ansvarspådragende adfærd. en direktør
pådrager sig ikke et erstatningsansvar for en beslutning, blot fordi denne mod oprindelig
forventning senere måtte vise sig tabsgivende for selskabet, jf. ”the business judgement ru-
le”. direktørens adfærd skal vurderes på den beslutning, der træffes i den konkrete situation.
erstatningsansvar for en ansat direktør fordrer, at der påvises helt konkrete, åbenbart fejlag-
tige beslutninger truffet på et utilstrækkeligt grundlag og i åbenbar strid med selskabets in-
teresser. af eksempler i retspraksis ses en direktørs ansvar for uansvarlig drift, beslutninger
til egen vinding eller egentlig illoyal adfærd. disse omstændigheder er der ingen af i denne
sag.
der kan ikke være tale om noget skærpet ansvar med henvisning til nogen dobbeltrolle. sø-
ren andersen deltog ikke i forhandlingerne om salg af aktiverne til det nye selskab, da han
var opmærksom på en eventuel interessekonflikt, og han bad bestyrelsen om at lave en fra-
trædelsesaftale i det gamle selskab. han trådte et skridt tilbage, hvilket er karakteristisk for
søren andersen, som er et ordentligt menneske. det er absurd at kritisere ham for at gå med
over i det nye selskab, da det var rejsebureauerne, der havde som forudsætning for en han-
del, at han fulgte med.
det gøres gældende, at der er tale om et regreskrav, og at forholdet er omfattet af erstat-
ningsansvarslovens § 23, der også finder anvendelse, selvom der er tegnet en direktøran-
svarsforsikring. det er en undtagelse, at ansvar kommer på tale ved udvist almindelig culpa.
der skal sædvanligvis foreligge forsæt eller grov uagtsomhed.
i forhold til det nye aul påberåbes erstatningsansvarslovens § 24. skulle søren andersen
blive dømt, vil han med de foreliggende oplysninger om hans formueforhold være ruineret.
                                                 - 68 -
over for punkter i sagsøgerens procedure bemærkes, at årsagen til, at det nye aul solgte skibet
sarpik ittuk, var det dårlige resultat i 5-måneders-perioden fra 1. april 2006, hvor selskabets
drift startede, og til den 1. september 2006. resultatet skyldtes for det første, at man, hvilket
også fremgik af jørgen nielsens forklaring, kom for sent i gang med en introduktion af kon-
ceptet, der skulle være startet allerede i efteråret, for det andet, at selskabet selv chartrede
fly, hvilket gjorde selskabet sårbart, og for det tredje, at ejerkredsen - rejsebureauerne - ikke
leverede de turister, de skulle. disse forhold kan naturligvis ikke bebrejdes søren andersen,
som ikke var en del af dette koncept, men forholdene var søren andersens vilkår, da han
startede som direktør. og så skete der yderligere det, at rejseselskaberne overbookede, hvil-
ket bl.a. jørgen nielsen forklarede om. alle disse forhold var bestyrelsen fuldt ud bevidst
om. dette kan læses ud af mødereferaterne, hvoraf også ses, at søren andersen meget mar-
kant advarede om situationen, som han beskrev som på randen af en katastrofe, både på be-
styrelsesmødet den 2. maj, hvor han havde været ansat én måned, og den 28. juni, hvor der
tales om et totalt svigtende salg og et ”dystert billede” med hensyn til bookingtallene. det er
uanstændigt at gøre gældende, at bestyrelsen ikke skulle have haft fuldt kendskab til forhol-
dene. søren andersen forsynede bestyrelsen med månedsrapporter, der hvilede på kurt
andersens oplysninger. det kan ikke komme søren andersen til skade, at han ikke har ad-
gang til disse oplysninger, som ligger på computeren i grønland.
der er ingen årsagssammenhæng mellem den påståede manglende rapportering og den om-
stændighed, at sarpik ittuk senere blev solgt til pris, som man mener, var for lav.
det bestrides, at søren andersen kan gøres ansvarlig for nogle muligt forkerte tal i det nye
aul’s budget/forretningsplan. søren andersen var ikke ansat i dette selskab på dette tids-
punkt. hertil kommer, at det var niels kreutzmann, som stod for disse planer. han var ud-
lånt til selskabet for at bistå med forretningsplanen. dette ses af referatet fra bestyrelsesmø-
det i det gamle aul den 1. november 2005, side 4.
det bestrides, at der ikke skulle være lavet en indtrædelseserklæring. erklæringen skulle la-
ves af den nye ejerkreds, inden aktiverne blev overtaget, og det var ikke søren andersens
opgave. opgaven lå hos søren rasmussen og jørgen nielsen. man kan ikke ud fra forklarin-
                                                - 69 -
gen fra jens hesseldahl, som ikke var involveret i spørgsmålet, lægge til grund, at den ikke
er lavet. jørgen nielsen kunne ikke huske noget om erklæringen, og søren rasmussen, som
måske kunne have givet oplysninger, dukkede ikke op til at afgive forklaring. såvel quark
som atg havde en interesse i en erklæring, og det må have formodningen imod sig, at den
ikke blev lavet. der er intet belæg for at antage, at quark skulle mene, at man ikke er blevet
præsenteret for en erklæring. det havde været en enkel sag for sagsøgeren at spørge quark
herom. man baserer jo et erstatningskrav på 15 mio. kr. på, at en erklæring ikke foreligger.
quark har ikke rejst noget krav mod det gamle aul. det varslede erstatningskrav blev stilet
til det nye aul. dette viser, at erklæringen foreligger, eller at quark i det mindste agerer,
som hvis den forelå. der foreligger hertil en ”forligsaftale”, hvorefter ingen eventuelle tidli-
gere krav længere kan gøres gældende. forpligtelsen kunne dukke op igen, men selskabet
gik ikke konkurs. quark indgik den nye charteraftale med det nye aul, hvilket man næppe
havde gjort, hvis man mente, at det var det gamle selskab, som var rettighedshaver.
den aftale, som søren andersen på det gamle aul’s vegne indgik med hotel & fartygsin-
redning, kan ikke kritiseres. aftalen var markedskonform, og beslutningen om, at det gamle
aul skulle stå for myndighedsgodkendelser blev taget på et oplyst grundlag. beslutningen
var kommerciel; hotel & fartygsinredning ville ikke selv stå for denne opgave, og der fand-
tes ikke alternative muligheder inden for tidsrammerne. anders ørgaard hansen forklarede,
at det i standardkontrakter er værfterne, der har opgaven, men den foreliggende kontrakt
var ikke en standardkontrakt. i øvrigt var problemet i sagen ikke manglende stabilitet, men
ene og alene søfartsstyrelsens krav om dokumentation for vejrforholdene. det er en absurd
tanke, at hotel & fartygsinredning skulle have påtaget sig ansvaret for at fremskaffe meteo-
rologiske oplysninger. i øvrigt er forholdet ikke entydigt. ifølge bimco standard ship re-
pair contract er det i udgangspunktet rederen, som har myndighedsopgaven.
søfartsstyrelsens farttilladelse kunne godt have været indhentet tidligere. denne opgave
havde søren andersen overladt til fagfolk, nemlig jan gundestrup, som havde faglig, nau-
tisk indsigt. og dette var meldt ud i organisationen ved det interne brev af 27. januar 2006.
0jan gundestrup havde således ansvaret og fik hjælp af det professionelle skibsingeniør-
firma ole steen knudsen a/s. anders ørgaard hansen var da også enig i, at han og jan
                                                 - 70 -
gundestrup ”havde stafetten” med hensyn til at få problemet løst. søren andersen var også
inde over, og som det fremgår af hans mail fra 31. januar 2006 til anders ørgård hansen,
udviste han rettidig omhu. det er utvivlsomt, at opgaven var lagt på jan gundestrup og an-
ders ørgård hansen, og i tilfælde af disses fejl, er søren andersens ansvar som direktør efter
retspraksis begrænset eller helt bortfaldet.
den egentlige skyld ligger hos sagsøgeren selv. det nye aul havde haft rigelig tid til at få
problemet løst, men der skete intet i ugerne efter søren andersens fratræden med udgangen
af august 2006, hvor ansvaret overgik til den nye ledelse. det er det eneste punkt, hvor jens
hesseldahl, som overtog direktørstillingen, har betydning for sagen. det måtte kunne kræ-
ves af ham, at han udviste bare en vis interesse for spørgsmålet; skibet stod jo foran at skulle
afsejle til sydamerika. men han spurgte ikke den afgåede søren andersen om noget og ej
heller jan gundestrup, som var ude at sejle. at han ikke havde styr på forholdet, illustreres
af referatet fra bestyrelsesmødet den 28/29. september 2006 - 4 uger efter søren andersens
fratræden - hvoraf fremgår, at han skal have givet udtryk for, at stabilitetsforholdene var ved
at blive undersøgt, idet der ”kunne være et problem ved kraftig overisning”. jo mere man
nærmede sig de aftalte deadlines, desto mere blev spørgsmålet en ledelsesopgave, som jens
hesseldahl imidlertid ikke på nogen måde påtog sig. og skibet fik lov at afsejle den 2. okto-
ber 2006, uden at certifikaterne var i orden. det gøres gældende, at denne beslutning var an-
svarspådragende. det må hertil tages i betragtning, at selskabet på dette tidspunkt var stærkt
nødlidende. og grunden til, at det blev besluttet, at skibet skulle sejle, var, at man regnede
med at kunne få farttilladelsen på plads, hvis man satte turbo på.
det er en forudsætning for sagsøgerens erstatningskrav, at salget af sarpik ittuk kunne anses
for et tvangssalg. det bestrides, at dette var tilfældet. der var allerede på et tidligt tidspunkt
tætte forhandlinger med quark om køb/salg af skibet. quark havde tidligere end bestyrel-
sesmødet den 28/29. september 2006 afgivet et tilbud, som den nye bestyrelse i det nye aul
fandt ”i underkanten”. der var frie forhandlinger, og man var ikke langt fra hinanden. sel-
skabets idé var 2 – 2,5 mio. usd, og dette var før, et erstatningskrav kom på tale. ligeledes
før et erstatningskrav kom på tale, drøftede man på bestyrelsesmødet den 24. oktober et
prisniveau på 20-22 mio. kr. og det er dette niveau, som blev salgssummen.
                                                - 71 -
det gøres gældende, at forløbet efter søren andersens fratræden i det hele viser, at selskabet
var i gang med at afvikle, og at det var som et led i afviklingen, at der allerede på et tidligt
tidspunkt havde været salgsforhandlinger. sagsøgeren har forsøgt at lægge et røgslør ud
over forløbet via de afgivne forklaringer. på tidspunktet for skibets afsejling forelå enighed
om et salg, og der er ingen sammenhæng mellem manglende farttilladelse og salgspris.
med hensyn til det opgjorte tab bemærkes, at der ikke er nogen forbindelse mellem søren
andersen og dennes virke som direktør og det driftsstab på 4 mio. kr., som sagsøgeren har
gjort gældende. maersk broker vurderede skibet på sagsøgerens foranledning til brug for
selskabets afvikling. sarpik ittuks søsterskib sarfaq ittuk blev solgt til 9,5 mio. kr. hvis en
opgraderingsomkostning på 17 mio. kr. indregnes, svarer det ganske godt til en værdifor-
øgelse af skibet med 11-12 mio. kr., svarende til 66 % af investeringen, hvilket må anses for
sædvanligt. maersk brokers vurdering udgør ikke nogen ordentlig dokumentation og er be-
hæftet med betydelige fejl. f.eks. er passagerkapaciteten fejlagtigt angivet til 246 og tonnagen
til 2.118. disse tal er de gamle specifikationer. vurderingen kan ikke bruges, og det må læg-
ges til grund, at salgsprisen i det hele svarede til markedsprisen.
afsluttende bemærkes, at det er de tre rejsebureauer, der har mistet penge, men ikke dem, der
har rejst kravet. jørgen nielsen forklarede, at atg-gruppen startede driften alt for sent for
2006-sæsonen, søren rasmussen stillede slet ikke op som vidne, og john shapiro var ikke
indkaldt. i forbindelse med fratrædelsesaftalen den 3. september 2006 fik søren andersen 4
måneders løn samt tilbagebetalt aktiekapitalen. ejerkredsen havde næppe givet ham den af-
tale, hvis de følte, at han havde handlet så groft og dadelværdigt, som det nu påstås.
i stedet for de ovennævnte parter ligger det klart, at den egentlige driver bag sagen er jens
hesseldahl, som også optrådte som sagsøgerens hovedvidne. jens hesseldahl var ikke in-
volveret i selskabets økonomiske forhold eller drift, men havde meninger om mange ting,
bl.a. at søren andersen var i besiddelse af sin computer. han forklarede også, at sarfaq ittuk
var solgt for 12 mio. kr., men salgsprisen var 9,5 mio. kr. han mente, at søren andersen bur-
de have fortalt om selskabets prognose. den økonomiansvarlige flemming kristensens vid-
                                                 - 72 -
neforklaring kunne have været interessant, men ligesom søren rasmussen dukkede heller
ikke han op.
sø- og handelsrettens bemærkninger
i tiden fra søren andersens fratræden som direktør i det nye arctic umiaq line a/s med
udgangen af august 2006 og frem til bestyrelsesmødet den 28. og 29. september 2006 tog den
nye ledelse i selskabet, som sagen foreligger oplyst, ikke noget selvstændigt initiativ i for-
hold til søfartsstyrelsen med henblik på at opnå farttilladelse for sarpik ittuk til sejlads ved
antarktis, og selskabet fulgte ikke op på søfartsstyrelsens brev af 10. august 2006, stilet til
jan gundestrup, om et nyt behandlingsgrundlag til brug for en behandling af spørgsmålet
om dispensation. det fremgår endvidere ikke af referatet fra det nævnte bestyrelsesmøde, at
selskabet, uanset at skibet stod umiddelbart foran at skulle afsejle til sydamerika, på mødet
skulle have besluttet at tage et sådant initiativ, men søfartsstyrelsen rettede selv ved brev af
29. september 2006 henvendelse til selskabet, stilet til jan gundestrup, med anmodning om
indsendelse af oplysninger. før selskabets besvarelse af denne henvendelse i brev af 16. ok-
tober 2006 var sarpik ittuk den 2. oktober 2006 afsejlet mod sydamerika, hvilket, som det
fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet samme dag, således skete, uden at ”den af søfarts-
styrelsen krævede dokumentation angående skibets overisningskonditioner” forelå. efter
jens hesseldahls forklaring satsede selskabet på, at man kunne nå at indhente farttilladelsen
i tidsrummet mellem afsejlingen og charterperiodens start primo november.
efter vagn andersens og tillige jens hesseldahls forklaringer samt referatet fra bestyrelses-
mødet den 28. og 29. september 2006 havde selskabet på dette tidspunkt igangværende
overvejelser om at sælge sarpik ittuk, og quark havde på et tidspunkt forud for mødet afgi-
vet et købstilbud på 2 - 2,5 mio. usd. salgsovervejelserne var efter jens hesseldahls forkla-
ring ”på frie markedsvilkår”. på mødet blev det - udover at sælge skibet til quark - endvi-
dere drøftet at lægge skibet ud til mægler. forud for mødet havde selskabet indhentet en
vurdering af skibet fra maersk broker, dateret den 21. september 2006.
af referatet fra bestyrelsesmødet den 2. oktober 2006 fremgik bl.a., at hovedopgaven for den
resterende del af året var fremskaffelse af den nødvendige likviditet til driften, og at besty-
                                                 - 73 -
relsesformanden, vagn andersen, til det brug blev bemyndiget til at søge selskabets ejen-
domme afhændet bedst muligt, og at stig rømer winther blev bedt om at tage kontakt til
quark med henblik på at få igangsat en salgsproces vedrørende sarfik ittuk.
efter at søfartsstyrelsen den 20. oktober 2006 havde meddelt afslag på selskabets dispensati-
onsansøgning, besluttede selskabets bestyrelse på et bestyrelsesmøde den 24. oktober 2006 at
give stig rømer winther mandat til at indlede forhandling om salg af sarpik ittuk til quark
med et forhandlingsudspil i niveauet 20 - 22 mio. kr. i en kontant handel. på tidspunktet for
bestyrelsesmødet var der aftalt møde med søfartsstyrelsen den 31. oktober 2006.
efter en samlet vurdering af omstændighederne i tiden efter søren andersen fratræden og
frem til quarks varsling af et erstatningskrav mod det nye aul den 26. oktober 2006 samt i
det hele under hensyn til dette selskabs økonomiske og driftsmæssige situation, som efter
oplysningerne om dets salgsorganisation og sene driftsmæssige opstart ikke ses at kunne til-
regnes søren andersen, finder retten ikke grundlag for at fastslå, at der foreligger årsags-
mæssig sammenhæng mellem sagsøgerens erstatningskrav, som det er opgjort, og de af sø-
ren andersens handlinger eller undladelser, som sagsøgeren har påberåbt sig som ansvars-
pådragende, og hvoraf nogle relaterer sig til det gamle aul. allerede som følge heraf har
sagsøgeren ikke grundlag for at rejse erstatningskrav mod søren andersen. ved at fastslå
dette finder retten ikke, at der yderligere er anledning til at fremkomme med bemærkninger
i relation til søren andersens varetagelse af sin funktion som direktør.
uanset at det allerede følger af det ovenfor anførte, at søren andersen skal frifindes, finder
retten anledning til at bemærke, at rigtigheden af det af sagsøgeren hævdede tab på
15.578.750 kr. efter rettens opfattelse ikke kan anses for godtgjort på det foreliggende doku-
mentationsmæssige grundlag. det bemærkes hertil, at vurderingen af 21. september 2006 fra
maersk broker er rekvireret ensidigt af sagsøgeren, efter det oplyste til brug for sagsøgerens
overvejelser om salg af skibet i det frie marked, at grundlaget for vurderingen er uoplyst, at
vurderingen efter sit eget indhold er behæftet med flere urigtige angivelser, og at den er ud-
arbejdet uden besigtigelse af skibet. om tabsspørgsmålet må det yderligere tages i betragt-
ning, at det var et led i handelen med quark, at quark frafaldt forkøbsretten til søsterskibet
                                                 - 74 -
sarfaq ittuk, og at dette skib ubestridt blev solgt til anden side til en pris på 9,5 mio. kr. det
er ikke dokumenteret, at denne pris skulle være udtryk for en særpris som følge af koncern-
interne forhold. det bemærkes endelig, at en salgspris for sarpik ittuk på 21 - 22 mio. kr. –
uden oplysninger som grundlag for en anden argumentation – efter rettens sagkyndige
dommeres opfattelse, som rettens juridiske dommer kan tilslutte sig, må formodes at være
rimelig i forhold til en skønnet markedsværdi, når omkostningerne til ombygningen indreg-
nes som en værdiforøgelse af skibet med omkring 60-70 %.
under de anførte omstændigheder frifindes søren andersen.
i sagsomkostninger skal sagsøgeren betale 600.000 kr. til søren andersen til dækning af ud-
gifter til advokatbistand.
                                        thi kendes for ret:
søren grønhøj andersen frifindes.
i sagsomkostninger betaler inuit service company a/s til søren grønhøj andersen inden 14
dag 600.000 kr. sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
per jørgensen                           claus forum petersen                  jens fage-pedersen
                                               (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                  udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den 20. oktober 2011
