     mae
                                      udskrift
                                          af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                      kendelse
afsagt den 25. februar 2016.
b-144-15
s aps u. konkurs
(advokat henrik sjørslev)
mod
x1
(advokat morten bjerregaard nielsen)
og
b-146-15
s aps u. konkurs
mod
x2
                                                -2-
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps.
påstande
kurator har på vegne af boet nedlagt påstand om, at x2 og x1 pålægges konkurskarantæne i
tre år.
x2 har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at den tidsmæssige udstrækning af kon-
kurskarantænen fastsættes til en af retten fastsat kortere periode end 3 år.
x1 har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysninger i sagen
erhvervsstyrelsen traf den 22. august 2014 beslutning om tvangsopløsning af s aps, og sel-
skabet blev ved dekret af 7. november 2014 taget under konkurs på begæring af likvidator,
advokat henrik sjørslev, der samtidig blev udmeldt som kurator.
selskabet blev stiftet den 12. december 2011 af x2, selskab1 og selskab2. selskabets navn var
frem til den 23. juni 2014 s1 aps. selskabets formål var salg af elektronisk udstyr og tilbehør
og anden hermed beslægtet virksomhed.
x2 var fra stiftelsen og frem til den 26. februar 2014 registreret som selskabets direktør. i pe-
rioden fra den 26. februar 2014 til den 23. april 2014 var x1 registreret som direktør. den 23.
juni 2014 blev p1 registreret som direktør med tilbagevirkende kraft fra den 23. april 2014. p1
var registreret som direktør frem til tvangsopløsningen. selskabets adresse var fra den 28.
februar 2014 ..., 5220 odense. selskabets adresse blev den 23. juni 2014 ændret til ..., 1160 kø-
benhavn k.
der er mellem parterne enighed om, at x2 og x2 er samme person.
                                                -3-
det fremgår af en udateret overdragelsesaftale, at x1 pr. 1. juni 2014 solgte selskabet s1 aps
med cvr: 34083592 ”uden aktiver” til p1 med adresse i tanzania.
ifølge registreringsbevis fra dk hostmaster blev domænenavnet s1 den 7. februar 2011 re-
serveret til selskab3 ved x2. domænenavnet ”s1” blev ifølge dk hostmaster den 27. maj
2014 overdraget fra s1 aps til x2. domænenavnet blev efterfølgende overdraget til selskab4,
der har x1 som registreret direktør. selskabet selskab4 blev registreret den 23. juni 2014 med
adresse på ..., 5000 odense c.
der er fremlagt bankkonto udtog, hvoraf fremgår, at der på selskabets konto blev foretaget
overførsler af penge via selskabets netbank flere gange i perioden 14. april 2014 til 2. juli
2014, og at overførslerne blev foretaget af hhv. x2 og x1. det var alene x2 og x1, der havde
fuldmagt til at gennemføre betalinger fra selskabets bankkonto.
selskabet har ikke afregnet moms for 2. halvår 2013 og 1. halvår 2014. fristen for indberet-
ning af moms for 2. halvår 2013 var den 1. marts 2014.
retten har den 17. marts 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x2 og x1 til følge.
der er i konkursboet anmeldt krav for i alt 298.619,44 kr.
kurator har oplyst, at boets salg af aktiver, herunder et mindre varelager, har indbragt 13.000
kr. eksklusiv moms. boet er lukket uden fordringsprøvelse.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af x1, x2, p2 og p3.
x2 har forklaret, at hans fornavn er x2, men han er blevet kaldt x2. han fik på et tidspunkt
sit navn ændret til x2, men fik det ændret tilbage senere.
                                                    -4-
han fik en ide til at åbne en webshop til at sælge mobiltelefonudstyr og stiftede i 2011 et per-
sonligt ejet selskab selsskab3. navnet på virksomheden - s1 - fandt han selv på. han fik det
registreret som domænenavn hos dk hostmaster. han havde ikke tidligere drevet anden
form for erhvervsmæssig virksomhed.
i december 2011 kom p4 og p3 ind over, og de stiftede sammen s1 aps, således at 50 % var
ejet af x2, 25 % af p4 og 25 % af p3. x2 var direktør og daglig leder.
domænenavnet og selskabsnavnet s1 lånte han til selskabet. der blev ikke betalt herfor eller
lavet skriftlig aftale. i relation til ejerskab bidrog de andre partnere med deres erfaring, mens
han selv bidrog med domænenavnet. ved at lade domænenavnet blive brugt i selskabet
kunne det blive mere værd. det har altid været hans domænenavn. de talte ikke om, hvor-
dan han skulle have det igen, idet meningen var, at virksomheden skulle fortsætte.
virksomheden kom først rigtig i gang, da p4 og p3 indtrådte. der var ingen, der fik løn. dog
fik han selv i en periode på 5 - 6 måneder udbetalt 10.000 kr. før skat fra selskabet pr. måned.
han fik ingen form for udbytte eller lignende. de ansatte, der var i perioder, fik løn. de an-
dre medejere fik ingen løn. men det kørte rundt. i 2012/2013 haltede økonomien, fordi de var
ved at udvide. der kom en stor momsregning, men de fik en afdragsordning med skat.
p5 kom ind i virksomheden, da de åbnede en forretning i viborg, ultimo 2012. derefter var
de 4 medejere af selskabet. x2 havde derefter 40 % af virksomheden og de øvrige 20 % hver.
forretningerne blev ultimo 2013 solgt fra for 50.000 kr. pr. forretning. der var 3 forretninger.
pengene gik ind i selskabet og blev anvendt til betaling af gæld til skat og moms.
efter de solgte forretningerne, havde han ikke så meget at lave, idet han havde stået for for-
retningerne. herefter trådte x1 ind som direktør. han havde kendt x1 i meget lang tid. x1
havde god succes med en anden forretning og havde erfaring med online forretning, hvilket
var baggrunden for, at han tog x1 ind. x1 overtog den daglige ledelse af virksomheden og
indtrådte som direktør. ejerskabet kørte videre, men x1 overtog p3’s ejerandel. selskabet
                                                   -5-
havde ingen værdi som sådan i 2014. der var ikke aftalt noget særligt angående ejeranpar-
terne. x2 fortsatte med at eje anparterne, efter han trådte ud, men han mistede interessen for
virksomheden og brugte ikke tid på det. efter hans udtræden hjalp han dog fortsat til i virk-
somhedens daglige drift, idet han kendte alle rutinerne.
selskabets økonomi blev i starten varetaget af x2. da indtjeningen steg, overtog p3. de talte
ikke meget om de økonomiske forhold, men de holdt bestyrelsesmøder hver 3. måned, hvor
alle ejerne mødtes og behandlede forskellige punkter. det viste sig, at p3 altid var bagud
med betalinger. de anvendte economics til bogføringen. han kunne altid logge sig på og se
omsætningen. man kunne også se udgifterne, såfremt p3 havde lagt dem ind. både x2 og p3
havde adgang til economics. det kom først rigtig op at køre omkring 2012/13. systemet var
stadig i brug, da x2 udtrådte i februar 2014. de havde en dropbox, hvor bogføringen lå. han
huskede ikke så meget om bogføringen, efter x1 overtog, men han forklarede nok x1, hvor-
dan economics fungerede. han huskede ikke, om economics fungerede på det tidspunkt,
idet det hele foregik via dropbox, som revisor havde adgang til. p3 stod for det økonomiske,
indtil p3 solgte til x1. p3 stod også for momsangivelser.
han har aldrig talt med kurator, og kurator har aldrig bedt ham om at aflevere bogførings-
materiale.
varelageret bestod af produkter, som blev solgt via webshop. primært covers. de havde lejet
sig ind på et lager i viborg, som p3 og p5 havde lejet sammen. selskabet betalte et beløb for
at leje sit ind i en del af lageret. varelageret fandtes stadig i februar 2014. kurator har ikke
bedt om at få lageret udleveret.
lagerlisten (bilag 9) ligner en liste, som er trukket ud fra backingsystemet til webshoppen.
man kan ikke se datoen, men nogen af produkterne ser meget gamle ud, så det må være en
gammel liste. han mener ikke, at lagerlisten stemmer med det varelager, som lå på selska-
bets varelager, da han forlod virksomheden. lageret i februar 2014 var ikke så meget værd.
en del covers kunne slet ikke sælges, og i hvert fald ikke til den pris. pr. februar 2014 havde
varelaget en salgsværdi på ca. 50.000 kr. inkl. moms.
                                                -6-
da han forlod virksomheden, ville han have domænenavnet s1 ført tilbage til sig selv, hvil-
ket han sørgede for. han betalte ikke noget for det. navnet benyttes i dag af x1’s virksom-
hed iht. aftale. x1 stiftede selskabet selskab4, der skulle sælge covers via webshop og skulle
anvende domænenavnet s1. det var planen, at x2 skulle indtræde som ejer senere hen.
han hjalp til i virksomheden efter sin udtræden og havde fortsat adgang til banken. han
sørgede for at betale de regninger, der lå. han huskede ikke betalingen foretaget den 14.
april 2014, men mente, at der var tale om husleje. firma1 er udlejer. betalingen den 21. maj
2014 vedrørte bl.a. køb af nogen covers fra spanien. betalingen den 26. juni 2014 til firma2
vedrørte formentlig husleje. ingen af de betalinger, der er foretaget fra selskabets konto i den
periode, er sket til hans egen bankkonto.
han mente ikke, at bankkontoen skulle overgå til den nye ejer i forbindelse med salget til p1.
han vidste ikke, hvorfor bankkontoen fortsat stod i selskabets navn.
han har aldrig solgt sine ejeranparter i selskabet, men virksomheden er solgt til p1. han har
ikke lavet en salgsaftale med p1. der findes kun den ene salgsaftale, som x1 har indgået.
han har ikke lavet en egentlig skriftlig aftale med p1, men efter hans opfattelse, gik det hele
ind under den salgsaftale, som x1 underskrev. p5 trådte ud af virksomheden og afleverede
sine anparter tilbage ved, at p5 overtog forretningen i viborg. p3 solgte sine anparter til x1.
det var ikke formaliseret på papir. x2 har aldrig mødt p1. han vidste ikke, hvordan kontak-
ten til p1 kom i stand, men det var vist p3 eller p4, der nævnte, at de kunne sælge virksom-
heden, og at de kendte en, der hed p1. han vidste ikke, hvorfor p1 ville købe virksomheden.
x2 fik i forvejen ingen penge ind for virksomheden, så det interesserede ham ikke.
selskabet havde varelager i viborg, men der lå også nogen enkelte covers på kontoret på ... i
odense. der var tale om covers, som skulle tastes ind i systemet. han kom fortsat på adres-
sen på ... i odense efter marts 2014 – og også efter salget til p1 - idet der var andre aktiviteter
derude. p4 havde en virksomhed med et varelager på ..., hvor x2 hjalp til. selskab4 skulle
også drive virksomhed der. selskab4 skulle samarbejde med p4. på det tidspunkt tænkte han
ikke over, hvem der stod på lejekontrakten. han talte senere hen med udlejer om mulighe-
den for at overtage lejemålet, men det lykkedes ikke. selskab4´s lager lå på ....
                                                   -7-
han kan muligvis have sendt lagerlisten (bilag 10) til p3 i sommeren 2015. måske 2/3 af pro-
dukterne var ikke reelt på lager, men stod på hjemmesiden for at det skulle fremgå som om,
at der var mere på hjemmesiden. det er webshop tal. selve webshoppen var ejet af x2 på det
tidspunkt, idet x2 ejede domænenavnet. på dette tidspunkt var det x2’s domænenavn. de
produkter, der lå på webshoppen, tilhørte også ham. der var tale om produkter, han selv
havde købt hjem for sine egne penge og opbevaret særskilt på lageret eller hjemme i kælde-
ren. dette havde ikke noget med selskab4 at gøre. s1 aps har ikke betalt for nogen af de
produkter, som han har liggende i dag.
hjemmesiden s1 fungerer ikke i dag, men hjemmesiden er aktiv, idet han gerne vil sælge
hjemmesiden. domænenavnet s1 har en værdi, men den er svær at fastsætte. han har for-
søgt at sælge domænenavnet og har fået et tilbud på 50.000 kr., men det har han sagt nej til.
 x1 har forklaret, at han den 26. februar 2014 indtrådte som direktør i s1 aps. baggrunden
var, at han blev kontaktet af x2 et par måneder før. x2 var frustreret over, at p3 ikke rigtig
gad mere, og spurgte, om x1 ville købe p3’s ejerandele. x1 fik en masse tal fra p3, idet p3 var
den eneste, der havde noget med økonomien at gøre. p3 sagde, at der blev lavet rigtig mange
ordrer. x1 havde en lille virksomhed, hvor han solgte noget via webshop, og dette skulle
fortsætte ved siden af. x1 skulle stå for google optimering, men ikke hjælpe med den daglige
drift. han havde nogen møder med p3. x1’s holdingselskab købte derefter p3s ejerandel og
betalte p3 herfor. der blev indgået en skriftlig aftale med overdragelse af ejeranparter mel-
lem ham og p3. meget hurtigt undrede han sig over, at han ikke kunne se nogen bilag. han
fik adgang til firmaets bankkonto og kunne se alle posteringer i selskabet. der var noget galt,
for tallene fungerede ikke. han talte med x2 om det. x2 vidste tydeligvis ikke, hvad der fo-
regik. tallene var ikke som oplyst af p3. p4 blev også frustreret, og de kontaktede p3 og den-
nes revisor. p4, x2, p3, x1 og p5 afholdt et møde i viborg. p3 og p4 havde et firma ved siden
af, som pakkede pakker for s1 og tog betaling herfor fra s1. beløbene stod imidlertid ikke i
forhold til det, der var solgt. der kunne være f.eks. omsætning for 20.000 kr. og fakturering
fra p3 og p4’s firma for 50.000 kr., så det hang ikke sammen. han kunne se af bankkontoud-
toget, at der var betalt til selskab1 eller p4’s selskab. der var ingen bilag. de fik ikke noget
ud af mødet med revisoren. x1 fik indtryk af, at revisoren og p3 var gode venner. de fandt
                                                   -8-
senere ud af, at der ikke var lavet årsrapport eller afregnet moms, og at der var ubetalte reg-
ninger. han valgte herefter at sige stop. han har ikke på noget tidspunkt fået udbetalt løn el-
ler haft økonomisk vinding. han sagde til p4 og x2, at virksomheden burde sælges. p4 fore-
slog, at man kunne betale en person for at overtage firmaet. x1 var ligeglad, så længe han ik-
ke var direktør længere. det var i slutningen af hans ejerperiode. han sagde til x2, at p3 og
p4 havde snydt ham gennem alle årene.
det er korrekt, at bankoverførslen den 28. april 2014 er foretaget af ham. der er tale om co-
vers indkøbt til s1 fra spanien. alle covers har kurator fundet på kontoret. de var ikke regi-
streret i systemet, hvilket er grunden til, at de ikke fandtes på lagerlisterne. overførslen den
9. maj 2014 er en betaling, som blev registreret tidligere, men til betaling den 9. maj 2014. der
er tale om en betaling for abonnement til betalingssystemet. han og x2 tog ingen penge ud
til sig selv. betalingen den 2. juli 2014 var til firma1/firma2, der er udlejer af .... de tænkte
ikke over at ændre på fuldmagt til bankkontoen i forbindelse med, at han udtrådte som di-
rektør. han regnede med, at han herefter ikke havde noget med selskabet at gøre længere.
baggrunden for aftalen om salget til p1 var, at p3 og p4 havde haft et firma før, hvor én hav-
de overtaget selskabet. p3 og p4 kom med overdragelsesaftalen, og bad x1 skrive under. p3
og p4 havde allerede fundet en køber i københavn. han mente, at p1 allerede havde skrevet
under på aftalen. selskabet havde ingen værdi, men havde derimod en gæld. han solgte
med aftalen sine ejerandele i selskabet. han har aldrig mødt p1. p1 overtog alt for 1 kr. x1
gik ind på dette for at komme ud af det.
han har stiftet selskab4. meningen var, at drive forretning sammen med x2. de skulle virke
som fjernlager og sende varer for webshops. de var allerede begyndt lidt for p4. x1 blev di-
rektør. virksomheden har intet med s1 aps at gøre. de anvendte ingen aktiver fra det tidli-
gere selskab. stifter af selskab4 er x1’s holdingselskab. x2 skulle senere hen være med i sel-
skab4. selskabet skulle muligvis sælge covers, idet x2 stadig havde domænenavnet. det kom
dog aldrig op at køre. domænenavnet s1 stod i x2’s navn, hvorfor de valgte at flytte det over
i selskab4, så de havde det samlet. han havde intet med overdragelse af domænenavnet til
x2 at gøre.
                                                  -9-
han har ikke sendt nogen lagerlister til p3 eller drøftet noget omkring varebeholdning med
p3. han har ikke forsøgt at skjule varelageret for kurator. han har ikke ført nogen aktiver ud
af selskabet. de eneste aktiver der var, var de aktiver, der var på kontoret. han har aldrig
overført penge til sig selv fra selskabet eller overført penge til andre, der ikke vedrørte sel-
skabet. i perioden fra 23. april til 1. juni 2014 blev der ikke betalt andet end husleje og de va-
rer, som kurator senere overtog. han vidste ikke, om betalingerne var lagt ind tidligere end
betalingsdatoen, men det gjorde de som regel ved fastebetalinger. han sørgede for at bevare
lejemålet, idet han drøftede muligheden for afståelse med p2. lageret blev som sådan ikke
brugt, idet der ikke var handel via hjemmesiden, eftersom der ikke var en betalingsmulig-
hed.
der var nogen småposteringer på bankkontoen i maj/juni 2014 for køb på hjemmesiden. det
stoppede ultimo juni 2014, hvor hjemmesiden stoppede.
da han kom ind i selskabet, var der en dropbox med bilag, men det hele var rodet sammen
og uorganiseret. han fik adgang til dropbox, men fik på intet tidspunkt adgang til econo-
mics.
i forbindelse med, at han kom ind i selskabet, blev varelageret flyttet fra viborg til odense.
der var dog næsten ikke noget lager at flytte. det var et fragtfirma, der hentede varelageret.
1/3 af kasserne var tomme. det var meningen, at ... i odense skulle anvendes som lager.
han talte med iben, der var ansat hos kurator, i forbindelse kurators overtagelse af varelage-
ret. varelageret pr. februar 2014 var det samme som kurator overtog, bortset fra det der var
solgt i den mellemliggende periode. han fortalte selv iben, hvor varelageret befandt sig.
p3 oplyste ved salget af anparterne til x1, at domænenavnet tilhørte x2. ved salget til p1 til-
hørte domænenavnet fortsat x2.
                                                - 10 -
p2 har forklaret, at han i 2013/2014 arbejde i firma1 i odense som jurist og administrations-
chef. de udlejer ca. 3000 boliger og 600 erhvervslejemål. de har tidligere også haft navnet
firma2.
lejemålet på ... var lejet ud til s1 aps. der var tale om to lejemål overfor hinanden. et kontor
og et lager. på lejekontrakten stod s1 aps. han har drøftet en afståelse af lejemålet med x1
og x2 ultimo juli 2014. de ville gerne afstå begge lejemål til et nyt selskab selskab4, idet de
havde solgt selskabet s1 aps. der var ikke betalt fuld husleje for lejemålet, idet lejen for kon-
tordelen var betalt, hvorimod der manglede betaling af ca. 6.000 kr. af lejen for kælderlejemå-
let. udlejer var umiddelbart positivt indstillet over for at overdrage lejemålet. de ønskede at
overtage lejemålet med tilbagevirkende kraft pr. 1. juni 2014. vidnet slog s1 aps op og kun-
ne se, at selskabet havde skiftet navn til s aps og havde ny direktør og ejer, og det var den-
ne, der skulle skrive under på afståelsen. han spurgte, hvorfor selskabet havde skiftet ejer,
men det fik han ikke svar på. da de skulle til at lave tillæg til lejekontrakten, opdagede han,
at selskabet var under tvangsopløsning, og at de måtte vente på kurator. de talte sammen
løbende. x1 og x2 anvendte fortsat lejemålet. der blev sendt et påkrav for husleje i starten af
juli og ophævelse af lejemålet ultimo juli. resten af huslejen blev betalt kontant den 30. juli
2014. han vidste ikke, hvem af de to, der betalte huslejen. der kom restance igen 1. oktober
2014, men da var kurator udmeldt, hvorfor han tog kontakt til kurator. lejemålet er i dag ik-
ke udlejet til hverken x1 eller x2.
p3 har forklaret, at han oprindeligt ejede 25 % af ejeranparterne i selskabet, x2 50 % og en 3.
person 25 %. x2 indskød domænenavnet og et mindre varelager ved stiftelsen, mens p3 og
p4 kom med kapital og arbejdskraft. domænenavnet havde en værdi. der var ingen aftale
om, at x2 kunne få domænenavnet tilbage, hvis han ville.
bogføring og momsangivelser blev håndteret af en bogholder i viborg. de anvendte på et
tidspunkt economics. han huskede ikke, hvem der lagde posteringer ind i systemet, men det
var formentlig x2 eller bogholderen.
de havde et hovedlager i viborg, hvor varelaget fandtes.
                                               - 11 -
omkring ultimo 2013 ville han ud af selskabet. de to butikker i viborg og odense gik dårligt.
der var fortsat et varelager i viborg, men det blev flyttet til odense. x1 og x2 hentede selv
varelageret i viborg og bragte det til odense. p3 solgte sine anparter til x1 i februar 2014. det
var x2, der skabte kontakten til x1. de blev enige om en pris og lavede en skriftlig salgsafta-
le. han havde herefter ikke noget med driften i selskabet at gøre, men havde fortsat et tilgo-
dehavende i selskabet. der var en masse problemer med economics, som ikke kørte. der var
fuld åbenhed omkring det hele, og x1 fik login til regnskabsprogrammet, så han gik ud fra,
at x1 kendte til forholdene.
varelagerlisten fra februar 2014 blev printet ud til brug for værdiansættelse af ejeranparterne
til x1. varerne fandtes på varelaget. vidnet stod selv for optællingen. x2 deltog ved forhand-
lingerne med x1.
i sommeren 2015 modtog han en varelagerliste fra x2, hvor x2 tilbød ham at købe varelage-
ret. x2 tilbød også p3 at købe domænenavnet. p3 var interesseret, men fandt ud af, at der var
tale om et konkursbo, og det kunne han ikke lige overskue. det var de samme varer, som var
på listen fra februar 2014.
han havde et tilgodehavende i selskabet vedrørende et lån på 30.000 kr. fra novem-
ber/december 2013. p4 skød også 30.000 kr. kontant ind i selskabet. da p3 solgte sine ejeran-
parter, var aftalen, at han skulle have sine penge senere. da han rettede henvendelse til x1
for at få sit tilgodehavende, oplyste x1, at der var kommet en ny direktør, der havde adresse
i tanzania. han rettede derefter henvendelse til sin advokat, der fandt ud af et selskabet var
under tvangsopløsning. han rettede derpå henvendelse til kurator, der sagde, at der hverken
var aktiver eller domænenavn i selskabet, hvilket vidnet undrede sig over. henvendelsen fra
x2 med varelagerlisten og domænenavnet kom efterfølgende. prisen var rimelig, men hans
advokat sagde, at han skulle tale med kurator først. han var mest interesseret i at købe do-
mænenavnet. i sommeren 2015 havde han kun dialog med x2 og ikke med x1.
han har deltaget i et møde med selskabets revisor, x1 og x2. det var efter overdragelsen af
anparterne til x1. baggrunden var, at der rod i økonomien. det fik de ryddet op i. han hu-
                                                - 12 -
skede ikke, hvem der tog initiativet til mødet. det virkede som om, x1 var ret træt af selska-
bet.
synspunkter
kurator har i sit processkrift af 18. januar 2016 til støtte for påstanden i forhold til x2 anført:
”… at [x2] på grund af sin groft uforsvarlige forretningsførelse er uegnet til at deltage i le-
delsen af en erhvervsvirksomhed, og at [x2] derfor skal pålægges konkurskarantæne i hen-
hold til konkurslovens § 157, stk. 1.
det gøres supplerende gældende, at det under hensyn til [x2] handlinger og/eller mangel på
samme, og grundet omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge denne konkurskaran-
tæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
det fremgår af forarbejderne til konkurslovens § 157, stk. 1, at den groft uforsvarlige adfærd
som udgangspunkt skal have fundet sted senere end et år før fristdagen, hvilket gøres gæl-
dende at være tilfældet. der kan dog endvidere henses til perioden forud herfor jf. højeste-
rets kendelse afsagt den 13. januar 2016 i sag 155/2015.
det gøres gældende, at p1 alene er indsat som direktør pro forma, og at [x2], sammen med
x1, reelt har udgjort ledelsen i selskabet siden stiftelsen og frem til tvangsopløsningen.
der henvises i denne forbindelse til sagsfremstillingen, herunder navnlig det beskrevne ved-
rørende adgangen til bankkontoen og anvendelsen af selskabets lejemål.
ad manglende bogholderimateriale og selvangivelse
idet kurator ikke har fået adgang til selskabets bogholderimateriale eller øvrige bilag, må det
antages, at der, forud for afsigelsen af konkursdekretet, ikke i fornødent omfang er foretaget
                                                  - 13 -
den påkrævede bogføring i henhold til bogføringslovens § 1 og § 6-9, hvilket kan være straf-
bart i henhold til straffelovens § 302, stk. 1, nr. 1 og nr. 2.
det gøres samtidig gældende, at [x2] har handlet i strid med bogføringslovens § 10, stk. 1, da
det må lægges til grund, at bogholderimaterialet ikke er blevet opbevaret forsvarligt.
det gøres supplerende gældende, at [x2] har handlet i strid med selskabslovens § 118, stk. 1,
som kan være strafbart i henhold til straffelovens § 296, da det må lægges til grund, at det
konkursramte selskabs bogføring ikke er sket under iagttagelse af lovgivningens (bogfø-
ringslovens) regler herom.
det konkursramte selskab har samtidig i strid med årsregnskabslovens § 8, stk. 1, ikke aflagt
årsrapport, hvilket kan være strafbart i henhold til straffelovens § 302, stk. 1, nr. 4.
som bilag 8 er fremlagt brev fra skat af 16. juli 2015, hvoraf fremgår, at selskabet ikke har
selvangivet for indkomståret 2013, i hvilken periode sagsøgte var registreret direktør for sel-
skabet.
ad selskabets aktiver
til støtte for den nedlagte påstand gøres det endvidere gældende, at der i perioden, hvor
sagsøgte har fungeret som ledelse, til skade for selskabets kreditorer er sket en overdragelse
af selskabets aktiver, uden at der er sket en reel betaling af købesummen, og at denne over-
dragelse er sket på et tidspunkt, hvor [x2] måtte indse, at virksomheden var eller ved salget
blev insolvent.
hertil kommer, at [x2]– 3 dage før overdragelsen af selskabet ”uden aktiver” – fik omregi-
streret selskabets domænenavn, www.s1.dk, til sig selv, uden at selskabet i denne forbindel-
se er blevet honoreret derfor, samt at sagsøgte har foretaget betalinger via selskabets netbank
for samlet kr. 43.195,64 i april, maj og juni 2014. det forhold at en direktør i et selskab med
begrænset hæftelse anser sig for berettiget til – personligt – at tilegne sig indeståendet på en
bankkonto, berettiger i sig selv til pålæggelse af konkurskarantæne.
                                                - 14 -
endvidere henvises til udbetalingerne fra selskabets konti.
ad kreditorer
det bestrides, at gældens størrelse skulle være til hinder for pålæg af konkurskarantæne. fire
kreditorer har anmeldt i alt kr. 298.619,44. herudover har skat mundtligt oplyst, at skat
forventer at forhøje sit krav fra kr. 132.765,99 til ca. kr. 225.000. det er herefter åbenbart, at
kreditormassen i konkursboet er af en størrelse, der (sammen med de øvrige forhold) beret-
tiger til pålæg af konkurskarantæne.
afsluttende anbringender
det gøres afslutningsvis gældende, at ovennævnte forhold, herunder ledelsens undladelse af
at rette op på de mangelfulde forhold, og ledelsens fortsatte tilsidesættelse de ledelsespligter,
der følger af lovgivningen, både sammenlagt og hver for sig er groft uforsvarlig forretnings-
førelse, og at sagsøgte skal pålægges konkurskarantæne.”
kurator har i sit processkrift af 18. januar 2016 til støtte for påstanden i forhold til x1 anført:
” … at x1 på grund af sin groft uforsvarlige forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledel-
sen af en erhvervsvirksomhed, og at x1 derfor skal pålægges konkurskarantæne i henhold til
konkurslovens § 157, stk. 1.
det gøres supplerende gældende, at det under hensyn til x1’s handlinger og/eller mangel på
samme, og grundet omstændighederne i øvrigt, er rimeligt at pålægge ham konkurskaran-
tæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 2.
det fremgår af forarbejderne til konkurslovens § 157, stk. 1, at den groft uforsvarlige adfærd
skal have fundet sted senere end et år før fristdagen, hvilket er tilfældet i nærværende sag.
der kan dog endvidere henses til perioden forud herfor jf. højesterets kendelse afsagt den
13. januar 2016 i sag 155/2015.
                                                - 15 -
det gøres gældende, at p1 alene var indsat som direktør pro forma, og at x1 sammen med
[x2] reelt har udgjort ledelsen i selskabet siden stiftelsen og frem til tvangsopløsningen.
der henvises i denne forbindelse til sagsfremstillingen, herunder navnlig det beskrevne ved-
rørende adgangen til bankkontoen og anvendelsen af selskabets lejemål.
ad manglende bogholderimateriale
idet kurator ikke har fået adgang til selskabets bogholderimateriale eller øvrige bilag, må ret-
ten lægge til grund, at der, forud for afsigelsen af konkursdekretet, ikke i fornødent omfang
er foretaget den påkrævede bogføring i henhold til bogføringslovens § 1 og § 6-9, hvilket kan
være strafbart i henhold til straffelovens § 302, stk. 1, nr. 1 og nr. 2.
det gøres samtidig gældende, at x1 har handlet i strid med bogføringslovens § 10, stk. 1, da
det må lægges til grund, at bogholderimaterialet ikke er blevet opbevaret forsvarligt.
det gøres supplerende gældende, at x1 har handlet i strid med selskabslovens § 118, stk. 1,
som kan være strafbart i henhold til straffelovens § 296, da det må lægges til grund, at det
konkursramte selskabs bogføring ikke er sket under iagttagelse af lovgivningens (bogfø-
ringslovens) regler herom.
det konkursramte selskab har samtidig i strid med årsregnskabslovens § 8, stk. 1, ikke aflagt
årsrapport, hvilket kan være strafbart i henhold til straffelovens § 302, stk. 1, nr. 4.
ad selskabets aktiver
til støtte for den nedlagte påstand gøres det endvidere gældende, at der er sket en overdra-
gelse af det senere konkursramte selskabers aktiver, uden at der er sket en reel betaling af
købesummen.
                                                  - 16 -
der henvises i denne forbindelse til det under sagsfremstillingen beskrevne, herunder det
forhold, at x1s i sit iværksætterselskab selskab4 fortsat anvender selskabets navn, hjemme-
side og adresse. disse værdier er således uretmæssigt unddraget selskabets kreditorer.
ad moms
endeligt gøres det gældende, at det skal indgå som en skærpende omstændighed, at der ikke
løbende er angivet eller afregnet moms overfor skat. sagsøgte har således i strid med
momsloven ikke sikret momsangivelser og momsafregning, hvilket er groft uforsvarlig for-
retningsførelse.
afsluttende bemærkninger
det gøres afslutningsvis gældende, at ovennævnte forhold, herunder ledelsens undladelse af
at rette op på de mangelfulde forhold, og ledelsens fortsatte tilsidesættelse de ledelsespligter,
der følger af lovgivningen, både sammenlagt og hver for sig kan karakteriseres som værende
groft uforsvarlig forretningsførelse, og at sagsøgte skal pålægges konkurskarantæne.”
x1 har i processkrift af 15. juni 2015 til støtte for påstanden anført:
”…
at     bevisbyrden for, at sagsøgte skulle være uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervs-
       virksomhed, og at sagsøgte som følge heraf skulle kunne blive pålagt en konkurska-
       rantæne i henhold til konkurslovens § 157, stk. 1, påhviler sagsøger.
at     der ikke i forbindelse med bevisbyrden kan påvises konkrete handlinger og/eller man-
       gel på samme, som beviser, at det skulle være rimeligt at pålægge sagsøgte konkurska-
       rantæne i medfør af førnævnte bestemmelse i konkursloven.
at     det bestrides, at bevisbyrden herfor skulle være løftet, og at sagsøgte i øvrigt skulle ha-
       ve disponeret på groft uforsvarlig vis senere end 1 år før fristdagen.
                                                  - 17 -
at     det videre bestrides, at p1 skulle være indsat proforma, og at sagsøgte sammen med
       [x2] reelt skulle have udgjort ledelsen i selskabet siden stiftelsen og frem til tvangsop-
       løsningen i efteråret 2014.
at     det bestrides, at der skulle være unddraget kreditorer aktiver i tidsrummet februar til
       april 2014, hvor sagsøgte var registreret som direktør, og at bevisbyrden herfor skulle
       være løftet af sagsøger.”
x2 har i sit processkrift af 18. januar 2016 til støtte for påstanden anført:
”… at sagsøgte ikke i den tid, hvor sagsøgte var direktør for s aps har udvist uagtsomhed,
subsidiært at sagsøgte ikke har udvist en sådan grad af uagtsomhed med selskabets forret-
ningsførelse, at han bør pålægges konkurskarantæne.
det bemærkes herunder særligt, at sagsøgte, da han var direktør for selskabet, dog omsorg
for at aflægge årsregnskab for selskabet, at selskabets bogholderi i samme periode var for-
svarligt, at selskabets bogholderimateriale var intakt da sagsøgte fratrådte som direktør, og
at selskabets likviditetsmæssige beredskab set i lyset af selskabets daværende aktiviteter, var
tilstrækkeligt i den periode, hvor sagsøgte var direktør for selskabet.
det bemærkes endelig, at sagsøgte er iværksætter i betænkning nr. 1525´s forstand.”
sø- og handelsretten skal udtale:
kurator har oplyst, at man ikke har modtaget bogholderimateriale vedrørende selskabet, og
at man heller ikke ved besigtigelse af selskabets lejemål har kunnet konstatere bogholderima-
teriale. selskabet har ikke afregnet moms for 2. halvår 2013 og 1. halvår 2014.
ifølge en udateret salgsaftale overdrog x1 pr. 1. juni 2014 sine ejerandele i selskabet til en p1
– som han aldrig havde mødt – og som var bosiddende i tanzania. samtidig blev p1 indsat
som ny direktør for selskabet. uanset at x1 derved udtrådte af selskabet, udøvede x1 og x2
                                                 - 18 -
fortsat den reelle ledelse i selskabet, idet de fortsat var enerådende over selskabets bankkon-
to, foretog betalinger og rådede over selskabets lejemål og hjemmeside.
retten finder, at overdragelsen af selskabet – herunder ledelsen af selskabet – til en person
bosat i tanzania, som x1 aldrig havde mødt, udgør uforsvarlig forretningsførelse. henset til,
at det ikke er dokumenteret, at overdragelsen i sig selv har medvirket væsentligt til forøgelse
af selskabets tab eller lignende, og henset til at x1 alene fungerede som direktør for selskabet
i ganske kort tid, og at selskabet allerede var nødlidende, da han trådte ind i det, og idet
størstedelen af gælden er stiftet i en periode, hvor x1 ikke var direktør for selskabet, finder
retten efter en samlet vurdering ikke, at den af x1 udførte forretningsførelse kan anses for
groft uforsvarlig, hvorfor x1 frifindes for påstanden om konkurskarantæne.
det kan lægges til grund, at x2 den 27. maj 2014 på et tidspunkt, hvor selskabet var nødli-
dende, og hvor han var udtrådt af selskabets ledelse, overdrog et af selskabets væsentligste
aktiver - domænenavnet - til sig selv uden beregning. retten finder det ikke godtgjort, at ret-
ten til domænenavnet tilhørte x2 personligt, idet domænenavnet - iht. mail af 16. januar 2015
fra dk hostmaster - indtil overdragelsen var registreret som tilhørende selskabet, og idet der
ikke forefindes skriftlige aftaler mellem x2 og selskabet om retten til navnet. dette støttes af
forklaringen afgivet af p3 om, at x2 i forbindelse med stiftelsen af selskabet skød domæne-
navnet ind og bl.a. af den grund fik en større ejerandel. x2 forsøgte således ved sin handle-
måde at forstikke værdifulde aktiver fra kreditorerne.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x2 konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                         derfor bestemmes:
x1 frifindes for påstanden om konkurskarantæne.
                                                - 19 -
x2 pålægges konkurskarantæne i tre år.
x2 betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 53.125 kr.
                                        camilla ljørring
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                               udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 25. februar 2016
