                             højesterets dom
                            afsagt onsdag den 6. april 2011
sag 388/2008
(1. afdeling)
a
(advokat flemming s. hedegaard)
mod
ankestyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kristine schmidt usterud)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 5. afdeling den 22. september 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: per walsøe, poul søgaard, niels grubbe, poul
dahl jensen og hanne schmidt.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, ankestyrelsen, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
til brug for højesteret har retslægerådet den 26. oktober 2009 besvaret følgende spørgsmål
således:
       ”spørgsmål 1.
       retslægerådet bedes oplyse om det er overvejende sandsynligt, (mere end 50 % sand-
       synlighed), at appellantens rotator cuff syndrom og muskelsenelidelsen er forårsaget af
       arbejdets særlige karakter.
       appellanten har haft ca. fire års kraftfuldt, repetitivt skulderbelastende arbejde på fjer-
       kræslagteri samt syerskearbejde, som jævnfør atp udgør ca. samlet 4 års fuldtids.
                                              - 2 -
     begge arbejdsfunktioner disponerer til de hos appellanten konstaterede bevægeapparats-
     lidelser. det skøn baseres på undersøgelser af grupper, mens årsagen hos den enkelte
     ikke sikkert kan fastslås. hver for sig vurderes de ikke at bidrage med mere end 50 % af
     årsagen til lidelserne svarende til en relativ risiko på mere end to for de udsatte er-
     hvervsgrupper.
     samlet må arbejdet som beskrevet imidlertid forventes at bidrage med mere end 50 % af
     årsagssammenhængen. en skulderlidelse som beskrevet er en langsomt fremadskri-
     dende proces, hvorfor arbejdet på fjerkræslagteriet har bidraget væsentligt, selv om ar-
     bejdet lå væsentligt før debut af symptomer.”
retslægerådet har endvidere den 21. april 2010 besvaret følgende spørgsmål således:
     ”spørgsmål b.
     retslægerådet har i besvarelsen af spørgsmål 1 i erklæring af 26. oktober 2009 anført
     følgende i 2. afsnit.
     ”… hver for sig vurderes de ikke at bidrage med mere end 50 % af årsagen til lidel-
     serne svarende til en relativ risiko på mere end to for de udsatte erhvervsgrupper”
     retslægerådet anmodes om at uddybe, hvad der menes med denne del af besvarelsen.
     sagsøger beskriver to forskellige arbejdsforhold, arbejde på fjerkræslagteri og syerske
     arbejde.
     for begge de to arbejdsfunktioner har mangeårigt (8-10 års) arbejde i epidemiologiske
     undersøgelser af grupper været dokumenterede risikofaktorer for den skulderlidelse,
     som er diagnosticeret hos sagsøger. risikoen anses som stigende med længden og styr-
     ken af belastningen. risiko er et statistisk begreb, og for den enkelte vil der altid være
     mulighed for, at lidelsen ville være kommet uden udsættelse for risikofaktoren og en
     grænse kan sættes, hvor risikoen er fordoblet (relativ risiko = 2), og det for den enkelte
     er mere end 50 % sandsynlighed for, at lidelsen er kommet på grund af arbejdet.
     sagsøger har arbejdet henholdsvis 4 år fuldtids på fjerkræslagteri og samlet 4 år som
     syerske. hver for sig vil det give en mindre end 50 % sandsynlighed for, at lidelsen er
     forårsaget af arbejdet, men at de to arbejdsfunktioner har haft samme virkning og derfor
     tilsammen giver en risiko svarende til en af funktionerne i 8 år, og derved giver de
     samlet risikobidrag på 50 % eller mere.
     spørgsmål c.
     giver sagen i øvrigt retslægerådet anledning til bemærkninger?
     nej.”
på baggrund af retslægerådets svar hjemviste ankestyrelsen sagen til arbejdsskadestyrelsen
med henblik på forelæggelse for erhvervssygdomsudvalget, således at arbejdsskadestyrelsen
                                              - 3 -
herefter skulle træffe afgørelse om, hvorvidt lidelserne kunne anerkendes efter den nyeste
medicinske viden eller på grund af arbejdets særlige art.
ved skrivelse af 8. oktober 2010 meddelte arbejdsskadestyrelsen, at man efter en fornyet un-
dersøgelse af sagen og med henvisning til indstilling fra erhvervssygdomsudvalget ikke
kunne anerkende den anmeldte sygdom som en arbejdsskade.
a indbragte afgørelsen for ankestyrelsen, der den 10. marts 2011 traf afgørelse om, at as
skulder-nakkelidelse i form af et højresidigt rotator cuff syndrom og nakkemyoser fortsat ikke
kunne anerkendes som erhvervssygdom. styrelsen anførte bl.a.:
      ”begrundelsen for afgørelsen:
      symptomdebut
      på baggrund af de lægelige akter i sagen lægger ankestyrelsen fortsat til grund, at du
      fra ca. 1984 fik tiltagende helbredsmæssige gener og at du i 1987 fik behandlingskræ-
      vende gener i skulder-nakke.
      du har til overlæge ole porsman i december 1999 oplyst, at du fik gradvise gener fra
      skulder og nakke for 15 år siden. du har til arbejdsmedicinsk klinik i herning i marts
      2000 oplyst, at du fik gener i slutningen af 1980’erne og at du omkring 1987 gik til læge
      og fik blokader. du oplevede en forværring i 1997/1998. af din egen læges journaler
      fra 1988 fremgår, at du i september 1988 fik konstateret en højresidig skulderlidelse og
      at du havde haft gradvist indsættende smerter i skulderregionen gennem 2-4 år.
      du har under hovedforhandlingen for vestre landsret afgivet vidneforklaring, hvor du
      har oplyst, at du havde smerter inden du sluttede på slagteriet (1981). smerterne gik
      over i ferier og weekend. først omkring 1986/1987 begyndte det at gøre ondt hele tiden.
      du har oplyst at du skiftede læge i 1986 og at dine journaler er bortkommet. du har ind-
      sendt hospitalsjournal fra april 1982 med henblik på at dokumentere, at dine gener fra
      skulder/nakke opstod tidligere end 1987. af journalen fra april 1982 fremgår, at du blev
      indlagt på grund af mistanke om blindtarmsbetændelse. du oplyste, at du gennem flere
      år havde hyppige hovedpineanfald lokaliseret til nakke, som tolkes som forårsaget af
      ryggener. der foreligger ikke lægejournaler forud for 1988, som omhandler skulderge-
      ner.
      vi finder ikke, at journalen fra 1982 dokumenterer, at du allerede på dette tidspunkt
      havde en skulderlidelse. symptomerne er upræcist beskrevet og er ikke relevante for
      skulderen. skulderlidelsen er således først dokumenteret i 1987/1988.
      retslægerådet har i august 2007 udtalt, at de første oplysninger om skulderproblemet er
      nævnt i egen læges journal fra september 1988. de finder det overvejende sandsynligt at
      der primært er indtrådt en overbelastning i højre skulderloft og at der sekundært har ud-
                                          - 4 -
viklet sig et kronisk problem i skulderloftet og et sekundært problem i de skulderblads-
stabiliserende muskler i højresidig nakke, øvre ryg og skulderåg.
den arbejdsmæssige udsættelse på slagteri fra 1972-1974 og 1977-1981
du har under vidneafhøringen for landsretten oplyst, at du altid har arbejdet fuld tid og
at du ikke kan forklare de manglende atp indbetalinger. dine samlede atp indbetalinger
svarer til en indbetaling på ca. 7 år i perioden fra 1974-1998.
du har under vidneafhøring for landsretten forklaret, at du gik ud af 2. real da du var
16 år og herefter begyndte at arbejde på fjerkræsslagteri. du har i forbindelse med afhø-
ringen ved retten i holstebro den 24. januar 2011 oplyst, at du begyndte at arbejde på
fjerkræsslagteriet den 2. februar 1972. på dette tidspunkt var du dog kun 15 år. du har
dog under samme afhøring også oplyst, at du kun var 16 år da du begyndte på arbejds-
markedet. du arbejdede på slagteri indtil juni 1974 og igen fra 1977-1981.
af det indsendte cv (…) fremgår det, at du gik ud af 2. real i november 1971 og at du
påbegyndte arbejdet på slagteriet i februar 1972. da du under begge vidneafhøringer har
oplyst, at du begyndte på arbejdsmarkedet da du var 16 år har vi lagt til grund, at du
først påbegyndte arbejdet på slagteriet i efteråret 1972. et vidne bekræfter, at du var an-
sat som ungarbejder på slagteriet fra 1972-1974.
af oplysningerne fra atp fremgår, at der fra 1977-1981 er indbetalt svarende til ca. i alt
22,25 måneder. du har tillige oplyst, at du i denne periode fødte 3 af dine 5 børn. du
var på 3 måneders barsel i henholdsvis 1974, 1977 og 1979. du er ikke kommet med
bemærkninger i forhold til indbetalinger af atp i forbindelse med din ansættelse på
slagteriet.
til atp oplysningerne, som først registreres fra det 18. år (20. august 1974) skal således
lægges ca. 22 måneder (september 1972 til juni 1974).
ankestyrelsen lægger til grund, at du i perioderne fra 1972-1974 og 1977-1981 i alt har
arbejdet på fjerkræsslagteri svarende til ca. 44 måneder (ca. 22 måneder i hver periode).
dette svarer til ca. 3,6 år.
ankestyrelsen bemærker, at det ud fra en lægelig vurdering ikke er af en udslagsgi-
vende betydning om den arbejdsmæssige udsættelse på slagteriet påbegyndtes i foråret
eller efteråret 1972.
ankestyrelsen bemærker, at opgørelsen i afgørelsen af 30. juni 2010 ikke tog højde for
årene fra 1972-1974, hvor du arbejdede men hvor der, på grund af din alder, ikke blev
foretaget indbetalinger til atp.
arbejdet på vinderup fjerkræsslagteri er beskrevet som værende kraftbetonet og skul-
derbelastende. du udbenede kyllingebryster. kyllingerne kom forbi på et bånd og du
holdt kyllingerne med højre hånd løftet over skulderhøjde og skar/udbenede med din
dominante venstre hånd. de unge havde samme funktioner, som de andre ansatte. der
var tale om gentaget arbejde.
den arbejdsmæssige udsættelse som syerske fra 1974-1977, 1982-1988 og 1990-1994.
                                          - 5 -
af atp oplysningerne fremgår, at der fra 1974-1977 (9,75 mdr), 1982-1988 (23,18 mdr)
og fra 1990-1994(13,98 mdr) er indbetalt svarende til 46,91 måneder eller ca. 3,9 år.
du har for retten i holstebro i januar 2011 forklaret, at du har født 5 børn og at du i for-
bindelse med de første tre holdt tre måneders barselsorlov. du oplyser også at have haft
kendskab til, at der i flere af ansættelserne ikke blev indbetalt skat eller atp (bittens sy-
stue og nilka konfektion) og at flere af systuerne gik konkurs.
af atp oplysningerne fra 1983 til 1992 fremgår, at der er indbetalt atp bidrag fra bjert
systue, vindkon, carta, nilka konfektion, lykke refsgaard, quiembo, gito og sker-
ning konfektion.
på denne baggrund lægger ankestyrelsen afgørende vægt på oplysningerne om de fak-
tisk indbetalte atp bidrag og finder fortsat ikke, at det er tilstrækkeligt dokumenteret, at
der er fejl i næsten samtlige indbetalte atp bidrag i perioden fra 1983-1992 hos ca. 8 for-
skellige arbejdsgivere.
du har oplyst, at du som syerske har arbejdet med overlock syning på akkord. du løf-
tede især højre arm ved udtrækning af søm i lange tekstiler. fra 1986-1988 syede du
tunge striktrøjer (falci).
den arbejdsmæssige udsættelse med rengøring fra 1994-1995 og fra 1997-1998
du arbejdede i perioderne med blandet rengøring af badeværelser, gangarealer, møde-
lokaler mv, herunder vasket og moppet gulve.
fra 1995-1996 var du selvstændig og indbetalte ikke atp. du er i denne periode ikke
omfattet af loven.
fortegnelsen over erhvervssygdomme gruppe e punkt 6c - rotator cuff:
ankestyrelsen er opmærksom på, at retslægerådet i deres besvarelse af spørgsmål i
2009 og 2010 har udtalt, at en skulderlidelse er en langsomt fremadskridende proces,
hvorfor arbejdet på slagteri har bidraget væsentligt, selvom om arbejdet lå væsentligt før
debut af symptomer. retslægerådet finder, at de to funktioner (på slagteri og som syer-
ske) har haft samme virkning og derfor tilsammen giver en risiko svarende til 8 år.
erhvervssygdomsudvalget er uenig med retslægerådet. de finder ikke, at der kan ske
en sammenlægning af dine sporadiske arbejdsperioder til en sammenhængende periode.
de udtaler, at din skulder ind i mellem har haft mulighed for at restituere. udvalget fin-
der ikke, at der er tidsmæssig sammenhæng mellem dit arbejde på slagteri frem til 1981
og din højresidige skulderlidelses opståen 6 år efter udsættelsens ophør. generne nævnt
i journaler fra 1982 har en anden anatomisk placering.
ankestyrelsen finder ikke at du opfylder kriterierne for anerkendelse af et højresidigt
rotator cuff syndrom efter erhvervssygdomsfortegnelsen.
vi har lagt vægt på, at du forud for sygdommens opståen arbejdede som syerske med
overlocksyning hos forskellige arbejdsgivere fra 1974. vi har jf ovenfor lagt til grund,
at du forud for skuldersygdommens debut arbejdede som syerske i alt ca. 3 år. i alt har
du syet i ca. 4 år frem til 1994.
                                         - 6 -
vi har lagt vægt på, at du ikke forud for skuldersygdommens opståen i 1987 har haft
længere tids statisk belastning med armene hævet over skulderhøjde. vi finder ikke at
arbejdet med syning af lange søm, som krævede løft af højre arm har været statisk, idet
der kun var tale om løft i kort tid ad gangen.
vi finder heller ikke, at du forud for skuldersygdommens opståen har haft 6-8 års kraft-
betonet og skulderbelastende arbejde. du opfylder således ikke kravet til den tidsmæs-
sige udstrækning af belastningen. arbejdet vurderes derudover ikke at have været til-
strækkeligt kraftbetonet og skulderbelastende.
vi er således uenige med retslægerådet i, at dit arbejde på slagteri fra 1972-1974 (ca.
1,8 år) og fra 1977-1981 (ca. 1,8 år), som var afsluttet ca. 6 år inden skulderlidelsens
opståen skal indgå i vurderingen. vi finder ikke at der er tidsmæssig sammenhæng
mellem skulderlidelsen og slagteriarbejdet og finder heller ikke, at de sporadiske ar-
bejdsperioder kan lægges sammen til en sammenhængende periode.
fortegnelsen over erhvervssygdomme gruppe e punkt 7 – kroniske nakke skuldersmer-
ter:
vi finder ikke, at du opfylder kriterierne for anerkendelse af kroniske nakkeskulder-
smerter efter erhvervssygdomsfortegnelsen.
vi har lagt vægt på, at du ikke har haft repetitivt, monotont, præcisionsarbejde med sta-
tisk belastning af nakken i en tilstrækkelig langvarig og sammenhængende periode til at
sygdommen kan anerkendes. jævnfør gennemgangen ovenfor har vi lagt til grund, at du
fra 1974-1994 har haft forskellige kortvarige ansættelser som syerske svarende til i alt
ca. 4 år.
du opfylder ikke betingelserne i fortegnelsen om, at sygdommen ikke må være forvær-
ret efter et eventuelt arbejdsophør eller kvalitativt jobskifte. der er således i de lægelige
akter beskrevet en forværring af tilstanden først i forbindelse med rengøringsarbejde i
1997/1998 og yderligere under den efterfølgende sygemelding. forværringen efter ar-
bejdsophøret taler imod en sammenhæng.
sygdomme, der ikke kan anerkendes efter fortegnelsen over erhvervssygdomme:
selvom en sygdom ikke er nævnt i fortegnelsen over erhvervssygdomme, eller selvom
fortegnelsens betingelser for anerkendelse af den pågældende sygdom ikke er opfyldt,
kan der være tale om erhvervssygdom. det kan være tilfældet, hvis der er oplysninger i
sagen, der dokumenterer, at sygdommen udelukkende eller i overvejende grad er forår-
saget af arbejdets særlige art.
før sygdommen kan anerkendes skal erhvervssygdomsudvalget vurdere sagen. det er
et udvalg, som rådgiver arbejdsskadestyrelsen om tilfælde, der ikke kan anerkendes
efter erhvervssygdomsfortegnelsen. vi beder ikke udvalget om at vurdere en sag, hvis
vi mener, at det er udsigtsløst.
din sag er senest blevet vurderet af erhvervssygdomsudvalget den 5. oktober 2010. er-
hvervssygdomsudvalget har indstillet, at sagen afvises.
                                         - 7 -
udvalget var enig med retslægerådet i, at der er tale om et højresidigt rotatorcuff syn-
drom, som sekundært har udviklet sig til højresidige nakke-skuldersmerter.
udvalget finder ikke at der er medicinsk og teknisk erfaring for, at dit højresidige rota-
tor cuff og nakkeskuldersmerter kan skyldes den arbejdsmæssige udsættelse fra 1972-
1998. i denne periode har du arbejdet på slagteri, som syerske og med rengøring i ialt 7
bidragsår.
udvalget finder heller ikke, at dit arbejde fra 1972-1998 som slagteriarbejder, syerske
og rengøringsassistent med overvejende sandsynlighed har forårsaget din skulder- og
nakkelidelse. udvalget har lagt vægt på, at du ikke har været udsat for skulderbela-
stende arbejde i tilstrækkeligt omfang og har inddraget at du er venstrehåndet mens dine
gener er højresidige.
udvalget finder, at der ikke er tidsmæssig sammenhæng mellem dit højresidige rotator
cuff syndrom og slagteriarbejdet. udvalget finder ikke at de indsendte journaler fra
1982 ændrer ved denne vurdering.
erhvervssygdomsudvalget er uenig i retslægerådets vurdering af årsagssammenhæn-
gen, idet de ikke finder, at der kan ske en sammenlægning af de to perioder som
slagteriarbejder fra 1972-1974 og igen fra 1977-1981 til en sammenhængende periode
og at arbejdet som syerske og rengøringsassistent ikke har medført daglige skulderbe-
lastende bevægelser, der med overvejende sandsynlighed har medført din skulder og
nakkelidelse.
udvalget er således uenig med retslægerådet i, at den arbejdsmæssige udsættelse sam-
let set disponerer til skulder- nakkelidelsen og til at denne, med overvejende sandsyn-
lighed, er forårsaget af det beskrevne arbejde.
arbejdsskadestyrelsen har truffet afgørelse i overensstemmelse med udvalgets indstil-
ling.
ankestyrelsen bemærker jf. ovenfor (gennemgang af udsættelsen som slagteriarbejder),
at perioden fra 1972-1974 frem til det fyldte 18. år tillige skal medtages i vurderingen af
den arbejdsmæssige udsættelse. denne er fejlagtigt undtaget i ankestyrelsens afgørelse
fra 30. juni 2010 men arbejdsskadestyrelsen har rettelig i deres vurdering af årsags-
sammenhængen inddraget perioden.
der er ikke ifølge den nyeste medicinske erfaring godtgjort en sammenhæng mellem
din type arbejde som beskrevet ovenfor og udvikling af din skulder- og nakkesygdom.
ankestyrelsen finder heller ikke, at du har løftet bevisbyrden for, at din skuldernakkeli-
delse udelukkende eller i overvejende grad er forårsaget af dit arbejde fra 1972-1998.
i denne vurdering er indgået, at det ikke er dokumenteret, at du har arbejdet mere end i
alt ca. 8,8 år i en periode på 26 år. herudover, er alene arbejdet på slagteri i to kortere
perioder fra 1972-1974 og igen fra 1977-1981 præget af skulderbelastende og kraftbe-
tonet arbejde. din skulderlidelse er først opstået 6 år efter ophøret af denne relevante
udsættelse, hvorfor der ikke er tidsmæssig sammenhæng. arbejdet som syerske og med
rengøring har ikke været af en tilstrækkelig relevant udstrækning og belastning.
                                              - 8 -
     ankestyrelsen er enig i erhvervssygdomsudvalgets vurdering af årsagssammenhængen.
     ankestyrelsen er dermed også uenige i retslægerådets vurdering af, at arbejdsfunktio-
     nerne som slagteriarbejder og syerske skal vurderes samlet og at de med mere end 50
     procent har bidraget til skulder-nakkelidelsen opståen.
     ankestyrelsen finder ikke, at de to funktioner på slagteri og som syerske kan sammen-
     lignes og bemærker, at de to lidelser kan anerkendes efter erhvervssygdomsfortegnelsen
     på baggrund af meget forskellige udsættelser.
     af lovens forarbejder i forhold til anerkendelse efter arbejdets særlige art fremgår, at
     bestemmelsen ikke må praktiseres på en måde der indebærer en udhuling af erhvervs-
     sygdomsbegrebet.
     ankestyrelsen finder således, at der fortsat er kvalificeret lægelig tvivl om at skulder-
     og nakkelidelse er arbejdsbetinget.”
a har fremlagt et udateret cv, hvoraf fremgår følgende:
     ”cv. for a xxxxxx-xxxx
     gik ud af 2 real november 1971.
     2-2 1972 startede på vinderup fjerkræslagteri. stoppede juni 1974.
     juni, juli sykursus, herefter syerske i ulfborg til 1975. jeg husker ikke hvad systuen
     hedder, men det lå i et område som kaldtes baunbæk.
     1975-1977 syerske bjert systue.
     1977-1981 vinderup fjerkræslagteri.
     1981-1982 10 klasse på vuc.
     1982-1985 syerske bjert systue.
     1985-1986 syerske vindkon.
     1986-1988 syerske falci strik.
     1988-1988 syerske lykke refsgård … 6 mdr.
     februar-april 1989 nilka konfektion. firmaet gik konkurs og jeg fandt ud af i 1990 at
     alt min indtjente løn ikke var indberettet til skat, men kun en del var indberettet. derfor
     heller ikke atp indbetalinger.
     1989-1989 hjemmesyning 2 mdr og 3 mdr på systuen for bittens systue bremdal. jeg
     fandt efterfølgende ud af der aldrig er indbetalt til skat og feriepenge, skønt pengene var
     trukket af min løn. jeg var dog heller ikke den eneste som var udsat for dette. i 1990
     hvor jeg skulle gøre selvangivelse op så jeg der ikke var noget indberettet overhovedet
     fra systuen, som i øvrigt var konkurs.
     1990-1991 syerske gito.
     1991-1992 syerske skerning konfektion.
     1993-1994 syerske på beskæftigelsesprojekt v. struer kommune.
     1994-1995 rengøring for oles rengøring.
     1995-1996 selvstændig hjemmeservicefirma.
     1997-1998 rengøring struer skolen.”
                                               - 9 -
forklaringer
til brug for højesteret er der den 24. januar 2011 ved retten i holstebro afgivet supplerende
forklaring af a og forklaring af kirstine hellerup jensen.
a har forklaret, at hun nu har udarbejdet et korrigeret cv og kan vedstå de oplysninger, der er
indeholdt heri.
hun har i hele sit arbejdsliv haft fuldtidsarbejde, bortset fra rengøringsarbejde på en skole i
struer, hvor hun alene arbejdede 31 timer pr. uge. hun startede som slagteriarbejder pr. 2.
februar 1972 på vinderup fjerkræslagteri, hvor hun var indtil medio juni måned 1974 og igen
fra 1977 til 1981. hun har haft 6 års fuldtidsarbejde på fjerkræslagteriet, hvilket arbejde var
både kraftbetonet og skulderbelastende. hun foretog udbening af kyllinger, hvor hun med
højre hånd tog fat i de enkelte kyllinger på båndet, og løftede højre arm en ca. 20-30 cm over
skulderhøjde, samtidig med at hun brugte kniv med venstre hånd. hun er venstrehåndet. hun
arbejdede som overlock-syerske i perioder fra 1974-1977, 1982-1988 og 1990-1994. også
dette arbejde var kraftbetonet og skulderbelastende. under betjening af en over-lock syma-
skine er det nødvendigt at løfte højre arm over skulderhøjde, fordi der er tale om lange
sømme, og fordi stoffet skal køres igennem maskinen på én gang. da hun startede på ar-
bejdsmarkedet, var hun kun 16 år, og der skulle derfor ikke indbetales til atp. der var på
slagteriet ansat flere ungarbejdere, bl.a. fordi man fik en god løn. arbejdsvilkårene var de
samme for alle, uanset alder.
det er rigtigt, at den omstændighed, at der kun er indberettet atp-indbetalinger for ca. 7 år,
ikke hænger sammen med hendes korrigerede cv. hun har i perioden født 5 børn med de
første tre fødsler i 1974, 1977 og 1979. der var tre måneders barselsorlov for hvert barns ved-
kommende. i forbindelse med hendes ansættelse på bitten’s systue, bremdal, skete ikke ind-
betaling af skat eller atp. på hendes lønsedler var der trukket skat mv., men ingen indbeta-
linger til skattevæsenet mv. bitten’s systue gik på et tidspunkt konkurs. det samme skete for
systuen ved navn nilka konfektion, hvor der heller ikke blev indberettet atp, og a-skat blev
kun i begrænset omfang indbetalt. hun havde i forbindelse med sin ansættelse på nilka kon-
fektion kontakt til skattevæsenet. hun var ansat i to perioder på bjert systue, dog med to for-
skellige ejere. den første ansættelse fra 1975 til 1977 endte med en konkurs. hun ved ikke,
om der i denne periode skete indberetning af atp, men det kan nemt være tilfældet, at ar-
bejdsgiveren havde glemt dette. det samme gør sig også gældende for ansættelsen på systuen
                                               - 10 -
vindkon konfektion. hun er dog bekendt med, at der i forbindelse med denne ansættelse
skete indbetaling af skat. falki strik gik også konkurs. for så vidt angår ansættelsen hos
lykke refsgaard var der tale om sæsonarbejde. i 1991 til 1992 var hun ansat på en systue
kaldet skerning konfektion, hvor det er muligt, at der ikke skete indbetaling af atp. dette
har hun en fornemmelse af, eftersom der ikke blev indbetalt feriepenge. da hun drev et
hjemmeservicefirma i 1995 til 1996, skete der ingen atp indbetalinger.
den fremlagte sygehusjournal vedrører indlæggelse den 3. april 1982 i forbindelse med ob-
servation for blindtarmsbetændelse. hun omtalte i forbindelse med indlæggelsen hovedpine-
anfald lokaliseret til nakken og tolket som forårsaget af ryggener. hun havde allerede i slut-
ningen af 1970’erne haft nakkeproblemer. hendes daværende læge henviste til fysioterapi,
ligesom hun også fik nogle blokader. selv om hun havde nakke- og skulderproblemer, blev
hun ved med at arbejde. da hun skiftede læge i 1986, blev hendes lægejournaler væk, og hun
kan derfor ikke dokumentere sine nakke- og skulderproblemer ud over det fremlagte bilag.
hendes problemer med skulder mv. startede allerede, da hun arbejdede på slagteriet, og
smerterne er blot blevet værre og værre.
kirstine hellerup jensen har forklaret, at hun er ansat på fjerkræslagteriet rose poultry (tidli-
gere vinderup fjerkræslagteri). hun blev i første omgang ansat i 1971-1984 og senere fra
1985 og til nu. hun har arbejdet sammen med a i årene 1972 til 1974. a skar brystkød på
kyllingerne i begge sider, da hun er venstrehåndet. hun kan bekræfte, at de ansatte under 18
år havde samme funktioner som de ansatte, der var fyldt 18 år. der var tale om mange genta-
gelser i arbejdet.
anbringender
a har yderligere anført, at retslægerådets nye udtalelser af 26. oktober 2009 og 21. april 2010
klart støtter, at hendes lidelser er forårsaget af hendes arbejde. det kan således ikke – som det
skete i ankestyrelsens afgørelse af 10. marts 2011 – lægges til grund, at den tidsmæssige
sammenhæng mellem slagteriarbejdet og lidelsen ikke er til stede. det kan heller ikke tillæg-
ges betydning, at der mellem hendes forskellige ansættelser har været mulighed for restitu-
tion. retslægerådet har således udtalt, at en skulderlidelse som beskrevet er en langsomt
fremadskridende proces, og at arbejdet på fjerkræslagteriet har bidraget væsentligt, selv om
arbejdet lå væsentligt før debut af symptomer. det er ved retslægerådets erklæringer sand-
synliggjort med mere end 50 %, at lidelserne er arbejdsbetingede. herefter må det påhvile
                                                - 11 -
ankestyrelsen at sandsynliggøre det modsatte, hvilket ikke er sket. der er i øvrigt også fuld-
stændigt fravær af andre forklaringer på årsagen til lidelserne.
erhvervssygdomsudvalgets indstilling til arbejdsskadestyrelsen har kun begrænset betydning
for bedømmelsen af spørgsmålet om årsagssammenhæng. der er tale om et politisk sammen-
sat udvalg, hvis indstillinger alene er vejledende, og herudover er indstillingen afgivet med
dissens.
der gælder ikke et særligt kvalificeret eller skærpet beviskrav med hensyn til årsagssammen-
hængen.
ankestyrelsen har supplerende anført, at der ved vurderingen i henhold til erhvervssygdoms-
fortegnelsen gruppe e, pkt. 6, litra c, ikke kan ske en sammenlægning af de sporadiske ar-
bejdsperioder som henholdsvis slagteriarbejder og syerske til en sammenhængende periode,
bl.a. fordi der i de mellemliggende perioder har været mulighed for restitution. der er heller
ikke den fornødne tidsmæssige sammenhæng mellem skulderlidelsen og arbejdet på slagte-
riet, der blev afsluttet i 1981, ca. 6 år før den første dokumentation for symptomer.
anerkendelse af en lidelse som en arbejdsskade efter § 10, stk. 1, nr. 2, 2. led, forudsætter, at
der er et positivt bevis i form af sikker dokumentation for årsagsforbindelse mellem lidelsen
og arbejdet, og at der ikke må foreligge kvalificeret lægelig tvivl. dette gælder så meget desto
mere, når en lidelse er optaget på erhvervssygdomsfortegnelsen og ikke kan anerkendes efter
denne, idet der ellers er risiko for udhuling af erhvervssygdomsbegrebet. ved bedømmelsen
skal der lægges særlig vægt på erhvervssygdomsudvalgets indstilling. udvalget har vurderet,
at der ikke er medicinsk og teknisk erfaring for, at lidelserne skyldes as arbejde, idet udvalget
har lagt vægt på, at hun ikke har været udsat for skulderbelastende arbejde i tilstrækkeligt om-
fang, samt at hun er venstrehåndet, mens generne er højresidige. endvidere er der ikke den
fornødne tidsmæssige sammenhæng mellem rotator cuff syndromet og slagteriarbejdet. ende-
lig er der kvalificeret lægefaglig tvivl i sagen jf. bl.a. udtalelserne fra speciallæge i ortopæd-
kirurgi, overlæge erik andersen, speciallæge i ortopædkirurgi kim sperling samt de øvrige
læger, der har deltaget i sagens behandling hos arbejdsskadestyrelsen og ankestyrelsen.
                                               - 12 -
højesterets begrundelse og resultat
a lider af en skulder-nakkelidelse i form af et højresidigt rotator cuff syndrom og nakkemyo-
ser, og sagen drejer sig om, hvorvidt disse lidelser skyldes hendes arbejde.
på baggrund af udskrifterne vedrørende atp-indbetalinger for a og bevisførelsen i øvrigt læg-
ger højesteret til grund, at a i årene fra 1972 til maj 1998 har arbejdet i ca. 4 år på et kyllin-
geslagteri, i ca. 4 år som syerske og i nogle år med rengøringsarbejde.
højesteret tiltræder efter de foreliggende oplysninger om arbejdets art og varighed, at as li-
delse ikke er omfattet af den dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10, stk. 1, nr. 1, jf. be-
kendtgørelse nr. 491 af 29. maj 2007 om fortegnelse over erhvervssygdomme anmeldt før 1.
januar 2005, gruppe e, pkt. 6, litra c, og gruppe e, pkt. 7. højesteret tager derfor ikke as
principale påstand til følge.
spørgsmålet er herefter, om as lidelse er en sygdom, der udelukkende eller i overvejende
grad er forårsaget af arbejdets særlige art, jf. arbejdsskadesikringslovens § 10, stk. 1, nr. 2, 2.
led.
retslægerådet har i erklæringen af 26. oktober 2009 som svar på spørgsmålet om, hvorvidt
det er overvejende sandsynligt (mere end 50 % sandsynlighed), at as lidelse er forårsaget af
arbejdets særlige karakter, udtalt, at arbejdet samlet må forventes at bidrage med mere end 50
% af årsagssammenhængen. i den forbindelse har rådet bemærket, at en skulderlidelse er en
langsomt fremadskridende proces, hvorfor arbejdet på fjerkræslagteriet har bidraget væsent-
ligt, selv om arbejdet lå væsentligt før debut af symptomer. herudover har rådet i erklæringen
af 21. april 2010 udtalt, at as arbejde i de to arbejdsfunktioner på et fjerkræslagteri og som
syerske har haft samme virkning og derfor tilsammen giver en risiko svarende til en af funk-
tionerne i 8 år, hvorved de samlet giver et risikobidrag på 50 % eller mere.
ankestyrelsen har i sin afgørelse af 10. marts 2011 anført, at styrelsen er enig i erhvervssyg-
domsudvalgets indstilling til arbejdsskadestyrelsen om årsagssammenhængen. erhvervssyg-
domsudvalget har herom udtalt, at udvalget er uenig i retslægerådets vurdering af årsags-
sammenhængen, idet udvalget ikke finder, at der kan ske en sammenlægning af de to perioder
som slagteriarbejder fra 1972-1974 og igen fra 1977-1981 til en sammenhængende periode,
                                               - 13 -
og at arbejdet som syerske og rengøringsassistent ikke har medført daglige skulderbelastende
bevægelser, der med overvejende sandsynlighed har medført skulder- og nakkelidelsen.
ankestyrelsen har endvidere anført, at styrelsen dermed også er uenig i retslægerådets vurde-
ring af, at arbejdsfunktionerne som slagteriarbejder og syerske skal vurderes samlet, og at de
med mere end 50 % har bidraget til skulder- nakkelidelsens opståen. herudover har styrelsen
anført, at styrelsen ikke finder, at de to funktioner på slagteri og som syerske kan sammenlig-
nes, og bemærket, at de to lidelser kan anerkendes efter erhvervssygdomsfortegnelsen på bag-
grund af meget forskellige udsættelser.
da den beskrevne forskel i retslægerådets og ankestyrelsens vurdering af årsagssammen-
hængen hovedsageligt angår spørgsmål af lægefaglig karakter, finder højesteret, at retslæge-
rådets vurdering må lægges til grund.
herefter finder højesteret, at det er tilstrækkelig sandsynliggjort, at as lidelse i overvejende
grad er forårsaget af arbejdets særlige art, jf. arbejdsskadesikringslovens § 10, stk. 1, nr. 2, 2.
led, og højesteret tager derfor as subsidiære påstand til følge.
sagsomkostningerne er for landsretten fastsat til 87.500 kr. til dækning af advokatudgift og
for højesteret til 100.000 kr. til dækning af advokatudgift og 6.000 kr. til dækning af retsaf-
gift.
                                      thi kendes for ret:
ankestyrelsen skal anerkende, at as rotator cuff syndrom samt muskelsenelidelse i nakken og
skulderregionen er en erhvervssygdom omfattet af dagældende arbejdsskadesikringslovs § 10,
stk. 1, nr. 2, 2. led.
i sagsomkostninger for landsretten skal ankestyrelsen betale 87.500 kr. til statskassen. i sags-
omkostninger for højesteret skal ankestyrelsen betale 106.000 kr. til a.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
