                                             dom
afsagt den 11. juli 2014 af vestre landsrets 7. afdeling (dommerne nikolaj aarø-hansen,
olav d. larsen og malene værum westmark (kst.))
i 1. instanssag
v.l. b–1499–13
a
(advokat lars vindfeldt skals, hinnerup)
mod
b
(advokat ole spiermann, københavn)
denne sag er anlagt den 13. februar 2013 ved retten i randers og er ved kendelse af 18. juni
2013 henvist til vestre landsret i medfør af retsplejelovens § 226.
sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte, b, har begået ansvarspådragende fejl i for-
bindelse med sin bistand til udarbejdelse af et testamente, hvori bl.a. sagsøgeren, a, var indsat
som legatar, idet testamentet ikke blev gyldigt oprettet, forinden testator, c1 (herefter c), af-
gik ved døden.
påstande
a har nedlagt påstand om, at b skal betale 286.362,33 kr. med procesrente af 250.000 kr. fra
den 22. oktober 2009, subsidiært et senere tidspunkt, dog ikke senere end den 2. februar 2012,
af 3.125 kr. fra den 2. februar 2012, af 16.984,44 kr. fra den 12. marts 2012, af 3.472,22 kr.
                                               - 2 -
fra den 10. december 2012, af 11.380,67 kr. fra den 20. januar 2012 og af 1.400 kr. fra sagens
anlæg.
b har nedlagt påstand om frifindelse.
påstanden er opgjort således:
legat:                                                                      250.000,00 kr.
samlede omkostninger vedr. byretssag:                                        20.809,44 kr.
samlede omkostninger vedr. landsretssag:                                     15.552,89 kr.
i alt:                                                                      286.362,33 kr.
de anførte omkostninger vedrørende byretssagen og landsretssagen angår en tidligere sag,
som sagsøgeren tabte, idet det ved retten i randers’ dom af 19. december 2011, der blev
stadfæstet af vestre landsrets dom af 26. november 2012, blev fastslået, at det omstridte te-
stamente ikke er gyldigt som nødtestamente. beløbene angår efter det oplyste sagsøgerens
andel af disse omkostninger i henhold til en aftale mellem legatarerne efter testamentet op-
gjort som 1/9 af udgiften til retsafgift, idømte omkostninger og egne advokatomkostninger.
sagsfremstilling
den 19. juli 2002 oprettede c med bistand fra b et notartestamente, hvori bl.a. blev bestemt,
at hans to brødre og århus kommunehospital, kræftafdelingen, hver skulle modtage et legat,
og at det resterende beløb skulle tilfalde hans brordatter d´s to børn, d1 og d2.
i 2009 ønskede c at oprette et nyt testamente, og den 7. oktober 2009 afholdt b og c et møde
på c´s bopæl, ……., hvor c´s testamentsønsker blev drøftet. den 9. oktober 2009 fremsendte
b et udkast til nyt testamente til c.
b blev den 20. oktober 2009 kontaktet af d, som var c´s ven og plejer, og der blev aftalt et
nyt møde på c´s bopæl den 22. oktober 2009 ved middagstid. på mødet godkendte og under-
skrev c, som da var svag og sengeliggende, udkastet til testamente, som b havde fremsendt
den 9. oktober 2009.
                                                - 3 -
i det nye testamente af 22. oktober 2009 blev notartestamentet fra 2002 tilbagekaldt. herud-
over indeholdt testamentet bl.a. følgende bestemmelse:
                                                       ” § 2.
               det er mit ønske, at der af midlerne i mit dødsbo forlods skal udredes følgende
               pengebeløb i den anførte rækkefølge:
                    1.  kr. 750.000,- skal tilfalde f …,
                    2.  kr. 750.000,- skal tilfalde e …,
                    3.  kr. 750.000,- skal tilfalde min brors datter d …,
                    4.  kr. 250.000,- skal tilfalde a …,
                    5.  kr. 250.000,- skal tilfalde g …,
                    6.  kr. 250.000,- skal tilfalde h …,
                    7.  kr. 400.000,- skal tilfalde kræftafdelingen på skejby sygehus.
               ovenstående legater er personlige og skal derfor ikke udredes, hvis legataren
               ikke overlever mig.
               ovenstående legater skal udredes fri for afgift.”
det fremgår herudover af testamentet af 22. oktober 2009, at det skulle oprettes som notarte-
stamente, og at alt, hvad c i øvrigt efterlod sig, skulle tilfalde kræftens bekæmpelse som ar-
ving, og at kræftens bekæmpelse skulle udrede samtlige bo- og tillægsboafgifter.
c afgik ved døden den 22. oktober 2009 om aftenen.
boet efter c blev udleveret som bobestyrerbo til b, som var indsat som bobestyrer i såvel no-
tartestamentet fra 2002 som i testamentet af 22. oktober 2009.
af et bomødereferat af 17. december 2009 fremgår bl.a. vedrørende testamentet af 22. oktober
2009:
               ”…
               bobestyrer oplyste de nærmere omstændigheder vedrørende testamentets op-
               rettelse. afdøde har tidligere nævnt, at han ønskede at ændre det oprettede no-
               tartestamente, idet forholdene var anderledes. i den anledning aflagde bobesty-
               rer efter aftale med c besøg på bopælen den 7.10.2009, hvor de nærmere øn-
               sker og bestemmelser til testamentet blev drøftet. herefter blev udkast til te-
               stamente fremsendt til c. den 22.10.2009 mødte b efter ønske på bopælen,
               hvor c gav udtryk for, at han ønskede testamentet underskrevet. b gav udtryk
               for, at han ville rekvirere notar med henblik på underskrift i hjemmet.
                                                 - 4 -
                 c fremstod som meget afkræftet, men klar i sin holdning til det skrevne. det
                 blev derfor besluttet, at lade c underskrive testamentet og senere bekræfte i
                 notarens nærvær.
                 det var ikke muligt at rekvirere notar samme dag. c døde samme dags aften.
                 bobestyrer orienterede d1 og d2 om sig opfattelse af testamentet og at det
                 sidst oprettede testamente ville blive lagt til grund som nødtestamente.
                 det blev samtidig oplyst, at bobestyrers opfattelse kunne anfægtes af de forbi-
                 gåede arvinger d1 og d2.
                 under disse omstændigheder er det bobestyrers opfattelse, at det oprettede te-
                 stamente har karakter af nødtestamente og skal lægges til grund ved den fort-
                 satte behandling af dødsboet.
                 …”.
behandlingen af boet overgik herefter til en ny bobestyrer, i. der kunne ikke opnås enighed
om, hvorvidt testamentet af 22. oktober 2009 skulle danne grundlag for arvefordelingen.
a anlagde herefter ved retten i randers sag mod arvingerne i henhold til notartestamentet fra
2002. a nedlagde under denne sag påstand om, at de sagsøgte skulle anerkende, at det af c´s
den 22. oktober 2009 underskrevne testamente var et gyldigt nødtestamente og skulle træde i
stedet for notartestamentet fra 2002.
til brug for sagens behandling ved retten i randers blev der indhentet lægejournalmateriale
vedrørende c, og dele af dette materiale er også fremlagt under nærværende sag. heraf frem-
går bl.a., at c den 9. oktober 2009 var faldet, og at han siden ikke kunne støtte på venstre ben.
i lægejournalen er under den 21. oktober 2009 bl.a. anført:
                 ”besøg, smerter, kvalme.
                 …
                 2) øger oxycontin fra 40 til 50 mg om morgnen og ketogan en ½ time før sy-
                 geplejerskens pleje. endv. sovemedicin til natten da han er begyndt at blive
                 urolig…”.
af dommen afsagt af retten i randers den 19. december 2011 vedrørende gyldigheden af
testamentet af 22. oktober 2009 fremgår bl.a.:
                                               - 5 -
                ”…
                oplysningerne i sagen
                …
                den 22. oktober 2009 var der møde mellem c og b på førstnævntes bopæl. ... i
                forbindelse med mødet kontaktede b retten i randers for at få en notar ud, så-
                ledes at testamentet kunne underskrives for notaren. notaren i randers havde
                ikke mulighed for at komme til c bopæl samme dag, men først den efterføl-
                gende dag.”
                …
                rettens begrundelse og afgørelse
                ….
                efter forklaringen fra b, findes det bevist, at c ikke den 22. oktober 2009
                kunne oprette et notartestamente, da notaren i randers ikke havde mulighed for
                at komme ud til c´s bopæl.
                derimod findes det ikke bevist, at c ikke ved mødet den 22. oktober 2009
                kunne havde oprettet et vidnetestamente. efter det oplyste, finder retten ikke, at
                det kan lægges til grund, at c befandt sig i et nødstilfælde, som kunne be-
                grunde oprettelsen af et nødtestamente. at c døde umiddelbart efter mødet,
                ændre ikke ved, at betingelserne for oprettelse af nødtestamente ikke var til
                stede på selve mødet.
                …
                på denne baggrund finder retten ikke, at c den 22. oktober 2009 var i en situa-
                tion, hvor han kunne oprette et nødtestamente, hvorfor c´s testamente af 19.
                juli 2002 skal lægges til grund ved arvefordelingen.
                …”.
den 2. januar 2012 skrev j på vegne af bl.a. a til b og rettede et erstatningskrav mod ham
som følge af det ugyldige nødtestamente. vedrørende erstatningskravets størrelse anførte j, at
hans klienter krævede sig stillet, som om de havde arvet som foreskrevet i testamentet med
tillæg af erstatning for sagsomkostninger i form af retsafgift samt egne og pålagte omkostnin-
ger for både byretten og landsretten, såfremt sagen også blev tabt for landsretten. der blev
endvidere afgivet rentepåkrav.
af vestre landsrets ankedom af 26. november 2012, der som nævnt stadfæstede retten i
randers’ dom vedrørende gyldigheden af testamentet af 22. oktober 2009, fremgår bl.a.:
                ”…
                                              - 6 -
             landsrettens begrundelse og resultat
             …
             da c den 22. oktober 2009 ved middagstid underskrev testamentet, havde han
             gennem en længere periode været alvorligt kræftsyg. på grundlag af de læge-
             lige oplysninger og de afgivne forklaringer, herunder navnlig b´s forklaring
             om sit indtryk af c´s tilstand og sin intention om at tilkalde notaren til senere
             samme dag, lægger landsretten til grund, at det på tidspunktet for underskrivel-
             sen af testamentet stod klart for alle, at c´s død var nært forestående.
             landsretten lægger efter b´s forklaring til grund, at han kom til stede på c bo-
             pæl i ………. den 22. oktober 2009 i henhold til den aftale, der var indgået
             herom to dage tidligere. c underskrev herefter testamentet, mens b var til
             stede.
             på denne baggrund tiltræder landsretten, at a ikke har bevist, at c var forhin-
             dret i at oprette et testamente, der opfyldte arvelovens formkrav.”
under nærværende sag har der været stillet spørgsmål til advokatsamfundets responsumud-
valg. spørgsmålene og svarene herpå af 25. februar 2014 lyder således:
             ”…
             hovedspørgsmål
             i en situation,
             hvor         en person, der er uhelbredeligt syg, ønsker at oprette nyt testa-
                          mente,
             hvor         en advokat har fået i opdrag at bistå testator hermed,
             hvor         advokaten midt på en dag er tilstede på testators bopæl,
             hvor         indholdet af det nye testamente under besøget bliver endeligt, hvil-
                          ket testator bekræfter med sin underskrift,
             hvor         advokaten personligt skønner, at testator er i stand til fornuftsmæs-
                          sigt at oprette testamente,
             hvor         testator grundet sin sygdom ikke kan bringes til notar,
             hvor         advokaten endnu ikke har været i kontakt med notar med henblik
                          på at aftale tid for oprettelse af notartestamente på testators bopæl,
                          og
             hvor         advokaten endnu ikke har kontaktet plejepersonale med henblik på
                          oprettelse af vidnetestamente med plejepersonale som vidner,
             er det da i strid med god advokatskik, såfremt
             1.1           advokaten straks forlader testators bopæl for at kontakte notar med
                           henblik på oprettelse af notartestamente på testators bopæl samme
                           dag uden forinden at have forsøgt oprettelse af vidnetestamente
                           med plejepersonale som vidner?”
                           svar: ”nej”.
                                - 7 -
”1.2       advokaten forbliver på testators bopæl og blandt plejepersonale sø-
           ger at indhente vidner med henblik på oprettelse af vidnetestamente
           i stedet for straks at forlade testators bopæl for at tage kontakt til
           notar med henblik på oprettelse af notartestamente på testators bo-
           pæl samme dag?”
            svar: ”nej”.
”har det nogen betydning for besvarelsen, såfremt
1.3        (a) advokaten selv skønner, at testators død er nært forestående, el-
           ler (b) advokaten er bekendt med en sundhedsfaglig vurdering,
           hvorefter testators død er nært forestående, eller (c) det stod klart
           for alle, at testators død var nært forestående? og/eller”
            svar: ”besvarelsen må afhænge af de helt konkrete omstændighe-
            der.”
”1.4       advokaten selv er i tvivl om, hvorvidt andre deler advokatens skøn
           om, at testator er i stand til fornuftsmæssigt at oprette testamente?
           og/eller”
            svar: ”ja, i den situation bør advokaten straks søge kontakt til no-
            taren og i første omgang se bort fra vidnetestamentet.”
”1.5       det ved kontakt til notar viser sig, at oprettelse af notartestamente
           på testators bopæl ikke kan ske samme dag, men først om formid-
           dagen den efterfølgende dag, og advokaten derefter ikke vender til-
           bage til testators bopæl samme eftermiddag med henblik på opret-
           telse af vidnetestamente? og/eller”
           svar: ”besvarelsen må afhænge af de helt konkrete omstændighe-
           der.”
”1.6       der ikke blandt plejepersonalet kan forventes at være personer, der
           kan eller vil virke som vidner ved oprettelse af vidnetestamente?”
           svar: ”i den situation bør advokaten hurtigst muligt prøve at få op-
           rettet et notartestamente.”
”supplerende spørgsmål
2.1        er det i strid med god advokatskik, såfremt en advokat ved kontakt
           til notar med henblik på oprettelse af notartestamente på testators
           bopæl ikke præsenterer sagen som hastende på grund af testators
           nært forestående død, og det er (a) advokaten selv, som skønner, at
                                                - 8 -
                           testators død er nært forestående, eller (b) advokaten er bekendt
                           med en sundhedsfaglig vurdering, hvorefter testators død er nært
                           forestående, eller (c) det stod klart for alle, at testators død var nært
                           forestående?”
                           svar: ”ja, i alle tre situationer (a-c) vil det være i strid med god ad-
                           vokatskik ikke at søge sagen fremmet mest muligt.”
               ”2.2        er det i strid med god advokatskik, såfremt en advokat ikke forud
                           for oprettelse af et vidnetestamente oplyser vidnerne om, at advo-
                           katen selv er i tvivl om, hvorvidt andre deler advokatens skøn om,
                           at testator er i stand til fornuftsmæssigt at oprette testamente?”
                           svar: ”nej”.
               ”2.3        hvilke oplysninger er det god advokatskik at give for en advokat,
                           der bistår med oprettelse af testamente, til personer, som kontaktes
                           med henblik på at virke som testamentsvidner?”
                           svar: ”advokaten bør orientere om de betingelser, der skal være
                           opfyldt efter arvelovens § 64. hvorvidt undladelse heraf vil være i
                           strid med god advokatkik, afhænger af de konkrete omstændighe-
                           der.”
               ”2.4        er det i strid med god advokatskik, såfremt en advokat søger at
                           overtale personerne til at virke som testamentsvidner, såfremt de
                           pågældende personer er modvillige over for anmodningen?”
                           svar:”ja”.
               ”2.5        har det nogen betydning for besvarelsen af supplerende spørgsmål
                           2.1-2.4, såfremt det stod klart for alle, at testators død var nært fo-
                           restående?”
                           svar: ”nej”.
                           …”
visse omstændigheder vedrørende forløbet af sagen ved landsretten
under denne sag nedlagde a oprindeligt krav om betaling af et beløb på 225.508,80 kr. med
tillæg af procesrente. denne påstand blev blandt andet under henvisning til et bindende svar
fra skat om, at en eventuel erstatning ville være skattepligtig for a, forhøjet til 636.709,33
kr. med tillæg af procesrente.
                                                - 9 -
under sagen har landsskatteretten i anledning af en klage fra a truffet afgørelse om, at er-
statning for mistet legatbeløb ikke er skattepligtig. det er i den forbindelse oplyst, at a for
landsskatteretten fremlagde et brev fra b´advokat.
under henvisning til landsskatterettens kendelse nedsatte a sin påstand til 356.711,45 kr., og
denne påstand er senere yderligere nedsat til den ovenfor anførte endelige påstand.
det er endvidere oplyst, at parterne den 13. november 2013 har indgået en procesaftale, hvori
det blandt andet er fastsat, at parterne ”er enige om, at det resultat, som … måtte blive det
endelige udfald af den af a´s anlagte retssag efter behandling ved domstolene, skal være gæl-
dende tillige for de øvrige fire legatarer, uden at deres tilsvarende erstatningskrav indbringes
for domstolene…”
forklaringer
a, b, k og l har afgivet forklaring.
a har vedstået forklaringen for retten i randers, som den er gengivet i dommen af 19. de-
cember 2011:
                ”a har forklaret at c var en nær ven. de havde været venner siden 2005-2006,
                og de besøgte herefter dagligt hinanden frem til c´s død. hun havde ikke plejet
                eller passet c. hendes mand havde købt c´s gård.
                den 22. oktober 2009 besøgte hun c om aftenen. hun fik forinden en opring-
                ning fra e om, at c havde det dårligt og var blevet svagere. e var hos c, da hun
                ankom. hun og e snakkede om, at c havde kolde fingre, hvorfor de puttede
                hans hænder under dynen og de så herefter alle tre fjernsyn. c faldt herefter i
                søvn, og sov ind.”
                hun ved ikke, hvorfra c havde hendes cpr.-nr., men at han måske har fået det
                af hendes mand.”
hun har supplerende forklaret, at c´s pleje vist blev forestået af ….. og hjemmeplejen. hun
havde besøgt c nogle få dage før den 22. oktober 2009. telefonopringningen fra e den 22.
oktober 2009 fandt sted omkring kl. 18.30. de så animal planet i fjernsynet, og det var c´s
yndlingsprogram. c døde omkring kl. 21.30. hun var ikke den 22. oktober 2009 opmærksom
                                               - 10 -
på, at der havde været tale om oprettelse af et nyt testamente.
b har vedstået sin forklaring, som er gengivet således i dommen afsagt af retten i randers
den 19. december 2011:
               ”b har forklaret, at han har udfærdiget de af c to underskrevne testamenter. i
               forbindelse med at c solgte sin landejendom havde han været advokat for ham.
               c havde dengang nævnt, at han ville havde lavet ændringer i sit testamente.
               dette var i 2008 eller 2009.
               i oktober 2009 bad c b om, at komme til et møde med ham på sin bopæl. c
               havde til mødet skrevet ned, hvem der skulle have hvad. c forklarede, at han
               havde meget at gøre med de på listen opførte personer, og at der skulle fordeles
               til dem der var ”tæt på”.
               han kan ikke huske om der var noteret cpr-nr. på c´s udkast. c havde sagt, at
               familien ikke kom på besøg så meget mere, og at han ikke længere følte sig
               forpligtet over for dem. c havde givet udtryk for, at han havde problemer med
               helbredet.
               på et møde den 7. oktober 2009 hos c var han oppegående, men virkede dårlig
               og han havde fortalt, at han havde fået kræft. c talte generelt langsomt og ef-
               tertænksomt, men han ledte ikke efter ordene. c gav ikke indtryk af, ikke at
               kunne handle fornuftsmæssigt.
               efter mødet blev han kontaktet af e den 20. oktober, 2009, der forklarede, at c
               gerne ville have besøg angående testamentet. han drøftede ikke sagen med e,
               men de aftalte mødet til den 22. oktober 2009 ved middagstid.
               c var under dette møde meget dårligere og sengeliggende, men han var fornuf-
               tig og klar. e var til stede under mødet, men opholdte sig i køkkenet. han læste
               de ændrede dele af testamentet op for c. testamentet blev herefter godkendt af
               c, og der var alene en mindre rettelse angående indboet.
               det blev aftalt, han (b) skulle komme forbi senere på dagen med notaren. dette
               viste sig ikke at være muligt. inden han forlod c spurgte han, om c ønskede at
               skrive under med det samme, hvorefter der blev underskrevet. han overvejede
               ikke at tilkalde plejepersonalet for at oprette et vidnetestamente, da notaren jo
               skulle komme, og da c´s død ikke virkede så nærtstående.”
b har endvidere vedstået sin forklaring for vestre landsret gengivet således i vestre lands-
rets dom af 26. november 2012:
               ”b har supplerende forklaret, at han ikke havde været involveret i c´s salg af
               den fædrene gård eller køb af lejligheden på ….. og ejendommen i …... c ret-
               tede telefonisk henvendelse til ham den 28. maj 2009 med henblik på salg af
                                                - 11 -
                ejendommen i linde og nævnte i den forbindelse, at han nok skulle ændre te-
                stamente. vidnet tog notat af telefonsamtalen. den 24. juni 2009 var der møde
                på hans kontor om udkastet til skøde. c nævnte på vejen ud igen, at han skulle
                lave testamente. den 7. oktober 2009 mødtes han efter anmodning med c i
                dennes lejlighed. han fik forevist et stykke papir, hvor legatarernes navne og
                de beløb, de skulle have, stod opført. det fik han med tilbage til sit kontor, men
                det er ikke længere på sagen. han kan ikke huske, om kræftens bekæmpelse
                også stod på listen, men alle legatarerne stod der. derimod mener han ikke, det
                var anført, at legaterne skulle udredes fri for afgift. han kan ikke huske, om det
                gamle testamente var fremme. han kendte ikke meget til c´s økonomi, da han
                ikke havde været i kontakt med ham siden 2002. de talte ikke om, hvorvidt der
                var penge nok. c var slet ikke i tvivl om det. c nævnte, at g og h i deres op-
                vækst var kommet i hans hjem. han nævnte slet ikke d1 og d2. det blev ikke
                udtrykkeligt sagt, hvorfor testamentet fra 2002 skulle ændres, men han fik det
                indtryk, at c ikke havde så megen kontakt med familien. tilbage på kontoret
                udarbejdede han et udkast til testamente, som han den 9. oktober 2009 sendte
                til c. det var meningen, at c skulle læse det igennem og beslutte, om noget
                skulle ændres i det. den 20. oktober 2009 kontaktede er ham, antagelig telefo-
                nisk, og fortalte, at c ville have et hjemmebesøg, helst torsdag den 22. oktober
                ved middagstid. han tog derfor derud på det aftalte tidspunkt kl. 12. han tog
                ikke notaren med, fordi han ikke havde hørt fra c, så der var måske ændringer.
                men det var ikke tilfældet. under besøget den 7. oktober havde c været oppe-
                gående, men nu lå han i en hospitalsseng i stuen. situationen var markant for-
                værret, og han skønnede, at c ikke kunne transporteres til dommerkontoret.
                han er i byrettens dom citeret for at have forklaret, at han læste ”de ændrede
                dele” af testamentet op for c. i dag husker han det ikke præcist. han læste nok
                alle de punkter op, der havde stået på sedlen med udkastet. de ændrede dele er
                de bestemmelser, der ikke er fuldstændig identiske med bestemmelserne i te-
                stamentet fra 2002, og dem har han nok læst op. c fortalte ikke, at han allerede
                havde indbetalt et beløb til gravstedsvedligeholdelse. der var alene mindre
                rettelser angående indbo, men der kunne laves et formløst indbotestamente.
                der blev ikke lavet noget om i selve testamentet. c gav udtryk for, at han
                havde det bedst med at skrive under, inden notaren kom, men han havde be-
                svær med at skrive, fordi han lå ned. han mener ikke, at han har sagt til c, at
                nu kunne han godt slappe af. han tror, at der blev ringet efter notaren, da han
                var kommet tilbage til kontoret, og ikke fra c´s bopæl. det var hans hensigt, at
                notaren skulle komme samme dag, men det blev aftalt, at notaren ville komme
                kl. 10 næste dag. da besøget blev aflyst dagen efter, var dommerkontorets re-
                aktion, at han skulle have sagt, at det hastede. så ville det have kunnet lade sig
                gøre samme dag. han ved ikke, om c var klar over, at han ville komme med
                notaren næste dag, men der er sikkert blevet givet besked om, hvornår de kom.
                han overvejede ikke at lade c oprette vidnetestamente, for han regnede med, at
                de kunne få notaren ud samme dag. det ville også være besværligt at skulle
                sætte et vidne ind i situationen. det var hans indtryk, at c var klar. han svarede
                på forskellige spørgsmål, var orienteret i tid og sted og gav udtryk for indboets
                fordeling. ”
b har supplerende forklaret, at han siden 1979 har virket som advokat i randers. med hensyn
til testamenter har han næsten altid bistået med at oprette notartestamenter. han har kun ved
                                             - 12 -
en enkelt lejlighed eller måske to gange bistået med at oprette et vidnetestamente. han konci-
perer mange testamenter. salæret er normalt fra 3.000 kr. + moms og opefter. testamentet af
22. oktober 2009 fakturerede han med 5.700 kr. inkl. moms, fordi han holdt to møder og af-
lagde hjemmebesøg. da e ringede til ham den 20. oktober 2009, havde han ifølge kalenderen
mulighed for at besøge c samme dag eller den 21. oktober 2009. han havde også mulighed
for at komme tidligere på dagen den 22. oktober 2009. e sagde imidlertid, at det passede
bedst den 22. oktober 2009 midt på dagen. e kommenterede ikke udkastet til testamente under
telefonsamtalen. han var den 22. oktober 2009 ikke i stand til at vurdere, om c måske ville dø
i løbet af ca. en uge. han koncentrerede sig om at vurdere, om c var i stand til at oprette te-
stamente. han vurderede, at c var i stand til at oprette testamente, og han ønskede notarens
medvirken ved testamentets oprettelse, fordi han gerne ville have en anden, professionel vur-
dering af dette spørgsmål ved siden af sin egen vurdering. notartestamenter er generelt at fo-
retrække frem for vidnetestamenter, og det gælder i særlig grad i den foreliggende situation,
hvor testator er alvorligt syg og sengeliggende. det er hans erfaring, at plejepersonale normalt
er tilbageholdende med at bistå som testamentsvidner, fordi de har fokus på pleje og medici-
nering. han orienterede c om, at han ville komme igen med notaren senere. han var den 22.
oktober 2009 tilbage på sit kontor omkring kl. 13, og han bad sin sekretær, k, om at ringe til
dommerkontoret og træffe aftale om notarens medvirken samme dag på cl. k fik oplyst af
dommerkontoret, at det ikke var muligt at få en notar med ud samme dag. der blev truffet
aftale om notarens medvirken den 23. oktober 2009 kl. 10 på c´s bopæl. han anså det ikke for
en nærliggende risiko, at c ville dø den 22. oktober 2009. han overvejede ikke at tage tilbage
til c for at søge et vidnetestamente oprettet. han fik den 23. oktober 2009 om morgenen tele-
fonisk oplyst, at c var død den 22. oktober 2009 om aftenen. han opfatter det som uheldigt, at
retten i randers efter c´s død har givet udtryk for, at man kunne have fået notarens bistand
den 22. oktober 2009, hvis man havde sagt, at det hastede. det er for ham at se en selvfølge,
at det haster, når man beder om at få notarens medvirken samme dag på testators bopæl. han
kender ikke den påtegning, der på retssagens kopi af testamentet af 22. oktober 2009 er anført
på underskriftssiden mellem c´s underskrift og hans underskrift som identitetsvidne.
k har forklaret, at hun er ansat som advokatsekretær hos b. hun har været advokatsekretær i
ca. 30 år. hun hørte første gang om c´s nye testamente, da b fortalte, at han skulle holde et
møde med c den 7. oktober 2009. hun skrev udkastet til testamente efter b´s diktat. advokat
b traf den 20. oktober 2009 selv aftale om mødet den 22. oktober 2009 på c´s bopæl. hun har
                                               - 13 -
gennemgået kalenderen, og det var muligt for b at besøge c både den 20. og den 21. oktober
2009. det var også muligt for advokaten at besøge c tidligere end kl. 12 den 22. oktober
2009. da b kom tilbage til kontoret den 22. oktober 2009 omkring kl. 13, bad han hende om
at ringe til retten i randers og træffe aftale om, at en notar skulle tage med ud til c samme
dag, fordi c var blevet dårligere. hun ringede til dommerkontoret og talte med m. hun bad
om at få notaren med ud samme dag. hun orienterede om, at det hastede, fordi c var blevet
dårligere og var sengeliggende. normalt aftales en tid med notaren med et varsel på ca. en
uge. hun havde aldrig tidligere bedt om notarens medvirken samme dag. m, som generelt er
meget bestemt, sagde imidlertid, at det ikke kunne lade sig gøre at få en notar med ud samme
dag. dommerkontoret lukkede kl. 15. hun fandt det udsigtsløst at forsøge at insistere på nota-
rens medvirken samme dag. det blev herefter aftalt, at notaren skulle medvirke den 23. okto-
ber 2009 kl. 10 på c´s bopæl. det orienterede hun b om.
l har forklaret, at hun er ansat som mellemleder i ældreplejen i randers kommune. hun har
siden januar 2012 været tilknyttet …………. der er både ejerboliger og kommunale plejebo-
liger i forbindelse med dette ældrecenter. antallet af ejerboliger er ca. 80, og der er i alt ca.
170 boliger. c boede i en af ejerboligerne, og det kræver visitation at få installeret et kalde-
anlæg til plejepersonale i en af disse boliger. det vil under alle omstændigheder være muligt
at tilkalde personale med ca. 10 minutters varsel. det er procedure for personalet, at man
normalt afstår fra at involvere sig i beboernes økonomiske forhold. det sker, at personalet i
forskellige sammenhænge som vitterlighedsvidne bekræfter en beboers identitet. derimod
fungerer personalet ikke som egentlige testamentsvidner, der udtaler sig om en beboers evne
til fornuftsmæssigt at oprette testamente. hun kendte ikke c. hun har ved en forespørgsel fået
oplyst, at c klarede sig selv med hjælp fra en mand, som var en privat hjælper.
i dommen af 19. december 2011 fra retten i randers er endvidere refereret følgende forkla-
ring afgivet af e:
                 ”e har forklaret, at han arbejde for c tilbage omkring år 2000. i 2007 tog c
                 igen kontakt til ham. han flyttede ind hos c i 2008. han lavede mad og pas-
                 sede c.
                 a og f jævnligt kom og besøgte c. han havde ikke oplevet at c´s familie var
                 kommet på besøg.
                                              - 14 -
               c havde haft møder med b angående ændringen af testamentet, men han (e)
               havde ikke selv deltaget i disse.
               under mødet med advokaten den 7. oktober 2009 var han ikke tilstede. forin-
               den mødet havde han renskrevet nogle noter for c. der var tale om navne, her-
               under hans eget, og beløb de angivne personer skulle arve. der var noteret cpr-
               nummer ved nogen af navnene.
               til mødet den 22. oktober var han tilstede. b havde flere gange oplæst testa-
               mentet for c. herefter ville advokaten have c til at øve sig flere gange på sin
               underskrift, og efterfølgende fik c så lov til at skrive under på testamentet. ef-
               ter underskriften sagde b til c, at nu kunne han godt slappe af.
               c havde været fornuftmæssigt og ikke påvirket mentalt af medicin, og vidste
               hvad han skrev under på. c havde været skuffet over, at familien ikke længere
               besøgte ham. det havde været et klart ønske fra c at hans formue skulle deles
               som nævnt i testamentet af 22. oktober 2009. ”
e afgav endvidere følgende supplerende forklaring for landsretten under ankesagen vedrø-
rende testamentets gyldighed som nødtestamente:
               ”e har supplerende forklaret, at han boede på gården i …., men flyttede ind til
               c i 2008, et års tid før c døde, da det blev nødvendigt med hjælp hele tiden.
               det var ham, der ”fragtede c rundt”. c fik mere og mere medicin, men virkede
               ikke mentalt påvirket af medicinen. i oktober 2009 ringede han på c´s opfor-
               dring til b og bad om et møde, fordi det gamle testamente skulle ændres. ad-
               vokaten sendte et udkast den 9. oktober, og vidnet åbnede brevet for c. c kom
               ikke med kommentarer til ham. senere i oktober, vistnok den 20., ringede vid-
               net til b selv, og der blev aftalt et møde den 22. oktober 2009. c havde bedt
               ham om det. udkastet var i orden. den 22. om morgenen havde c det væsent-
               ligt dårligere, og han bad vidnet ringe til b igen og sige, at det skulle være nu.
               han ringede derfor og sagde, at b skulle komme hurtigst muligt, da c havde
               sagt, at det lakkede mod enden. der var ikke tale om, hvorvidt b skulle
               komme alene eller sammen med notaren. b kom lige før middag. c trænede sin
               underskrift. han var sengeliggende og meget syg. det var c´s eget ønske at
               skrive testamentet under. det var derfor, b skulle komme. vidnet så c skrive
               under eller vidste i hvert fald, at det var det, der skete. da b var gået, snakkede
               de om, at testamentet var i orden nu. c var tilfreds med testamentet. han havde
               jo selv lavet det. c var svag, men ved sig selv. han var fuldstændig klar i ho-
               vedet og svarede hurtigt og konkret. han var ikke klar over, at b ville komme
               igen med notaren.
procedure
a har navnlig gjort gældende, at b den 22. oktober 2009 vidste eller burde vide, at c´s død
var nært forestående, og at han på den baggrund har handlet ansvarspådragende over for
                                                - 15 -
hende som påtænkt legatar ved i strid med god advokatskik i en sådan situation at undlade at
fremme oprettelsen af c´s nye testamente som notar - og/eller vidnetestestamente mest mu-
ligt, hvilket bevirkede, at det ikke blev gyldigt oprettet inden c´s død den 22. oktober 2009
om aftenen.
a har herved nærmere henvist til, at b ved sin henvendelse til notaren burde have gjort det
klart for denne, at der var tale om en akut nødsituation, og at omgående fremme var nødven-
digt. dertil kommer, at det utvivlsomt ville have været muligt at oprette et vidnetestamente
efter, at det stod klart, at notaren først kunne komme næste dag kl. 10, idet der var personale
og andre beboere til stede døgnet rundt. årsagen til, at b ikke fik oprettet et notar- eller vid-
netestamente, var, at han befandt sig i en retsvildfarelse med hensyn til, om testamentet var
gyldigt som nødtestamente. c opfyldte alle betingelser for at oprette et notar- eller vidnete-
stamente.
b har navnlig gjort gældende, at han ikke har handlet ansvarspådragende over for a. han har
herved nærmere anført, at a ikke har været klient hos ham, og at hun derfor ikke kan fremføre
noget krav over for ham, medmindre der foreligger en betydelig grad af culpa, hvilket ikke er
tilfældet. han har ikke overtrådt god advokatskik.
han var ikke forud for mødet den 22. oktober 2009 bekendt med, at cd ikke havde nogen
rettelser til det tidligere fremsendte udkast til testamentet, og han har efter mødet - i overens-
stemmelse med responsumudvalgets besvarelse af spørgsmål 2.1 – søgt at fremme sagen
mest muligt.
det bestrides, at det for b var eller burde have været klart, at c´s død var så nært forestående,
at den meget muligt ville finde sted samme dag.
det følger af responsumudvalgtes svar på spørgsmål 1.1, at det ikke var i strid med god ad-
vokatskik, at han forlod c´s bopæl og – via sin sekretær – søgte at få oprettet et notartesta-
mente samme dag, og det var heller ikke i strid med god advokatskik, at han – da han først
kunne få en aftale med notaren næste dag kl. 10 – undlod at tage tilbage til c´s bopæl for at
søge et vidnetestamente oprettet.
                                             - 16 -
sagens værdi er som følge af procesaftalen reelt væsentligt højere end det påstævnte beløb,
hvilket der skal tages højde for ved fastsættelsen af sagens omkostninger. det skal endvidere
ved fastsættelse af sagens omkostninger tillægges vægt, at der er ydet bistand til a i forbin-
delse med klage til landsskatteretten.
landsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen, herunder særligt b´s forklaring, lægger landsretten også i nærværende sag
til grund, at det på mødet hos c den 22. oktober 2009 stod klart for b, at c´s død var nært
forestående. i overensstemmelse med advokatsamfundets responsumudvalgs besvarelse af
spørgsmål 2.1 påhvilede det herefter b at fremme sagen om oprettelse af c´s testamente mest
muligt. ved vurderingen af, om denne pligt er opfyldt, må det imidlertid indgå, at det ikke er
godtgjort, at b, der ikke var bekendt med nærmere lægelige oplysninger om c´s tilstand, den
22. oktober 2009 vidste eller burde vide, at c risikerede at afgå ved døden inden for samme
døgn.
da b´s sekretær, k, tog kontakt til notarkontoret umiddelbart efter b´s tilbagevenden til ad-
vokatkontoret og efter sin forklaring oplyste, at sagen hastede, og anmodede om en udkørende
notarforretning samme dag, har b ved kontakten til notarkontoret fremmet sagen mest muligt
og har ikke i den forbindelse begået ansvarspådragende fejl.
idet der med notarkontoret blev aftalt en tid for underskrift af testamentet til foretagelse den
følgende formiddag, finder landsretten endvidere, at b heller ikke har handlet ansvarspådra-
gende ved efter kontakten til notarkontoret ikke straks at have taget skridt til oprettelse af et
vidnetestamente.
landsretten tager derfor b´s frifindelsespåstand til følge.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal a betale sagsomkostninger til
b med 50.000 kr. beløbet er til dækning af udgifter til advokatbistand og er uden moms.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi, som
denne er opgjort i a´s påstand, og at påstanden under sagen har været højere, samt sagens
omfang og forløb.
                                          - 17 -
                               t h i k e n d e s f o r r e t:
b frifindes.
a skal betale sagens omkostninger til b med 50.000 kr.
sagsomkostningerne skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens § 8 a.
