- jbj
                                      udskrift
                                          af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                    kendelse
afsagt den 4. december 2015
a-41-15
                                 aduro a/s
                                 (advokat claus barrett christiansen)
                                 mod
                                 hwam a/s
                                 (advokat tanya meedom)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag om midlertidigt forbud mv. i henhold til retsplejelovens kap. 40 angår navnlig,
om aduro a/s har godtgjort eller sandsynliggjort, at aduros cylinderformede brændeovne
med sideglas i aduro 9-serien nyder beskyttelse efter ophavsretsloven og/eller markedsfø-
ringsloven, og i givet fald om hwam a/s’ markedsføring og salg af cylinderformede bræn-
deovne med sideglas i wiking luma-serien udgør en krænkelse heraf.
                                                -2-
sagsøger, aduro, har nedlagt følgende påstande:
påstand 1
hwam a/s forbydes at producere, markedsføre, sælge, importere, eksportere, bortgive
eller på anden måde bringe i omsætning eller i øvrigt råde erhvervsmæssigt over de i bilag
3 afbillede brændeovne, subsidiært en eller flere af disse.
påstand 2
hwam a/s påbydes at tilbagekalde eventuelt solgte eller udleverede eksemplarer af de i
bilag 3 afbillede brændeovne, samt udleveret markedsføringsmateriale, der indeholder de i
bilag 3 afbillede brændeovne.
påstand 3
hwam a/s påbydes at fjerne brændeovnene afbilledet i bilag 3 fra hwam a/s’ hjemme-
side www.wiking.com, samt fjerne enhver yderligere markedsføring af de pågældende
brændeovne.
påstand 4
forbuddet nedlægges principalt uden sikkerhedsstillelse, subsidiært mod en sikkerhedsstil-
lelse fastsat af retten.
sagsøgte, hwam, har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært at forbud og påbud, som
omfattet af aduros påstande 1-3 kun nedlægges mod en af retten fastsat sikkerhedsstillelse
på ikke mindre end 2 mio. kr.
oplysninger i sagen
aduro og aduros brændeovn aduro 9
aduro er en dansk virksomhed fra 2005, som udvikler, producerer og sælger brændeovne
under navnet aduro.
                                                   -3-
aduro har siden 2010 markedsført og solgt brændeovnen aduro 9. der er tale om en serie af
brændeovne med samme gennemgående træk. to af modellerne ser således ud:
de to modeller har været forevist i retten. brændeovnen findes desuden i en model som
aduro 9 uden sideglas(aduro 9-1), i en model hvor der er tilføjet et topstykke til aduro
9(aduro 9-2), i en model hvor bundstykket er gjort højere(aduro 9-5), og i en model med
både et ekstra topstykke og et højere bundstykke(aduro 9-7). endelig indgår i serien en mo-
del til at hænge på væggen, som svarer til modellen aduro 9-3 men uden piedestal(aduro 9-
4).
udover det runde udvendige greb fås aduro 9 ifølge det oplyste med et fladt udvendigt
greb eller et fladt integreret greb i rustfrit stål eller støbejern.
aduro har fremlagt markedsføringsmateriale i form af tilbudsaviser fra flere forskellige byg-
gemarkeder fra perioden 17. oktober 2010 til september 2015, hvoraf fremgår, at de forskelli-
ge modeller i aduro 9-serien er blevet markedsført i perioden.
                                            -4-
aduro har endvidere fremlagt billeder af sine øvrige brændeovne, bl.a. den første brænde-
ovn aduro 1 og den senere aduro 3, som ser således ud:
hwam og brændeovnen wiking luma
hwam er en dansk virksomhed fra 1973, som ligesom aduro beskæftiger sig med udvik-
ling, produktion og salg af brændeovne. hwam er en familieejet virksomhed grundlagt af
vagn hvam pedersen og drives i dag videre af sønnerne stefan hvam pedersen og torsten
hvam sølund. hwam markedsfører og sælger brændeovne under navnene hwam og wi-
king. ved udviklingen af nye brændeovne har hwam tidligere samarbejdet med designe-
re og arkitekter.
                                              -5-
hwam begyndte i maj 2015 at markedsføre en serie af brændeovne under navnet wiking
luma (bilag 3). to af modellerne ser således ud:
de to modeller har været forevist i retten. i serien findes desuden en model som wiking
luma 3 men tilføjet et ekstra topstykke(wiking luma 5) og en model som wiking luma 1
uden piedestal til at hænge på væggen. de fire modeller findes også i versioner uden side-
glas,(wiking luma 2 med/uden piedestal, wiking luma 4 og wiking luma 6) ligesom
to af modellerne findes i en version beklædt med fedtsten.
hwam har oplyst, at wiking luma er blevet til ved en fusion af to tidligere modeller,
hwam 3600 og wiking miro, som ser således ud:
                                               -6-
hwam har endvidere oplyst, at forgængerne for disse to brændeovne er henholdsvis
hwam monet og wiking volcanic, som ser således ud:
alle fire brændeovne har været forevist i retten.
                                                    -7-
det er oplyst, at wiking luma-serien blev udviklet gennem et samarbejde mellem hwam
og dansk ingeniørservice a/s (i det følgende dis).
den kravspecifikation, som dis fik udleveret til brug for wiking luma-projektet, er frem-
lagt. kravspecifikationen beskriver bl.a. formålet med projektet på følgende måde:
       ”formålet med dette projekt er at udvide wiking-sortimentet, så vi kan spille en stærkere rolle
       i markedet med dette mærke. i dag har vi én modelserie (miro), og det er for tyndt. modellen
       skal være lidt større end miro og med rundbue glas, således vi har en lille model (miro) og en
       stor model (luma), samt med fladt glas (miro) og rundbuede glas (luma). ved at komme med
       en ny serie kan vi cementere vores position hos nuværende (og ny) distribution og øge vores
       udbud til slutkunder.”
det fremgår, at wiking luma skulle baseres så meget som muligt på wiking miro, såle-
des at man havde et ens koncept i wiking produktregi. desuden fremgår en nærmere be-
skrivelse af brændeovnens enkelte bestanddele, og hvorledes disse dele skulle tage ud-
gangspunkt i og forholde sig til miro-modellen.
om brændeovnens forhold til konkurrenters produkter fremgår følgende af kravspecifikati-
onen:
       ”produktet vil være let tilgængeligt, forstået på den måde, at det appellerer til bredden, men
       uden at være et kvalitativt billigt produkt. enkel luftstyring i form af ét håndtag, som arbejder
       med wiking automatikken og i et design, der appellerer bredt.
       skal tage salg fra aduro 9.”
det fremgår af en ordre af 25. juni 2014, at torsten hvam sølund havde bestilt en aduro 9
brændeovn hos xl byg, og at leveringsdatoen var den 30. juni 2014.
der er fremlagt en mailkorrespondance af 19. august 2014 mellem henrik kristensen fra dis
og torsten hvam sølund fra hwam, hvoraf det bl.a. fremgår, at parterne den 12. august
2014 holdt et såkaldt intromøde. det fremgår endvidere heraf, at følgende medarbejdere fra
dis var involveret i projektet: bjarke thomsen (3d konstruktion junior ingeniør), carsten
christensen (3d konstruktion senior ingeniør) og henrik kristensen (projektledelse).
                                            -8-
det er oplyst, at hwam afholdt et møde den 9. oktober 2014, hvor man gennemgik en
”mock up” model af wiking luma-brændeovnen, og at formålet med mødet var at skabe
yderligere afklaring omkring produktets udvendige dimensioner.
det fremgår af en mailkorrespondance af 23. oktober 2014 mellem torsten hvam sølund og
carsten christensen, at man hos hwam havde diskuteret, hvilket design man gik efter, og i
den forbindelse fremsendte torsten hvam sølund en snittegning af sideglasset til carsten
christensen.
det fremgår endvidere af mailkorrespondance mellem torsten hvam sølund og forskellige
medarbejdere hos hwam, at man drøftede udformningen af en piedestal til wiking luma.
sammenligning af aduro 9 og wiking luma
på nedenstående billeder er aduro 9 og wiking luma 3 opstillet ved siden af hinanden:
                                         -9-
på tilsvarende måde er aduro 9-3 og wiking luma 1 opstillet ved siden af hinanden på
følgende billeder:
                                                 - 10 -
der er enighed om, at målene på brændeovnene i aduro 9-serien og wiking luma-serien
er forskellige, idet f.eks. aduro 9 er 95,8 cm i højden, mens wiking luma 3 er 108,4 cm høj.
aduro har fremlagt stregtegninger af modellerne i wiking luma serien sammenholdt med
stregtegninger af modellerne i aduro 9 serien, hwam 3600 serien og wiking miro serien,
og har indtegnet forskellige linjer, som skal illustrere, at proportionerne for forskellige dele
af wiking luma brændeovnene, f.eks. mellem piedestal og korpus i luma 1, ligger tættere
på proportionerne i aduro 9 brændeovnene end på de to andre brændeovnsserier fra
hwam.
brændeovne på markedet i øvrigt
der er fremlagt forskellige ef-designregistreringer, som viser, at den svenske virksomhed
nibe ab den 10. juni 2003 fik designregistreret flere udgaver af en cylindrisk brændeovn
med front- og sideglas, herunder en model på en piedestal. ved brev af 4. juni 2015 til
hwam har nibes advokat anført, at wiking luma 3 og 4 krænker nibes designrettigheder
og har anmodet hwam om at ophøre med markedsføringen af disse brændeovne uden for-
udgående samtykke fra nibe.
                                              - 11 -
der er endvidere fremlagt et billede af nibe abs cylindriske brændeovn contura 500, som
efter det oplyste blev bragt på markedet i 2005. brændeovnen ser således ud:
der er også fremlagt billeder af brændeovne på piedestal med tidsangivelser af, hvornår dis-
se kom på markedet,bl.a. denne brændeovn fra rais fra 2007:
                                                  - 12 -
der er endelig fremlagt en række billeder af cylinderformede brændeovne med og uden
sideglas, som efter det oplyste var på markedet pr. 1. oktober 2015, bl.a. disse:
ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer
aduro har indhentet erklæring fra mdd christian hvidt, der er industriel designer. følgen-
de fremgår af hans formanalyse af 10. september 2015:
      ”brændeovnen aduro 9, 9-3 og 9-4 (aduro a/s) vs.
      brændeovnen wiking luma 1 (wiking / hwam a/s)
      formanalysen er baseret på modtagne e-mail af 1. og 3. september 2015 fra advokatfirmaet
      bech-bruun. herudover materiale hentet fra de to producenters hjemmesider, henholdsvis
      www.aduro.dk og www.wiking.com samt andet tilgængeligt materiale på internettet. der tages
      forbehold for misforståelser dette referencegrundlag kan medføre.
                                             - 13 -
        brændeovnen aduro 9-3                              brændeovnen aduro 9-4
brændeovnen aduro 9-3
brændeovnen aduro 9-3, der er en del af serien aduro 9, hvor første produkt blev markedsført
i januar 2010, er en træbrænde baseret ovn, der virker efter konvektionsprincippet. ovnens
primære målgruppe er privatmarkedet, dog kan ovnen også tænkes brugt inden for kontrakt-
markedet.
aduro 9-3 brændeovnen, der er karakteriseret ved at brændkammeret er løftet op på en piede-
stal, har et højt teknisk niveau, hvad angår forbrænding samt muligheder for regulering af den-
ne. ovnen er til placering tæt op af væg dog afhængig af væggens beskaffenhed. aduro 9-3 har
røgafgang i toppen, men kan også have røgafgang bagud.
da der er tale om en formanalyse, vil ovnens tekniske opbygning herunder forbrænding, aftræk
og reguleringsmuligheder ikke yderligere beskrives.
rent formmæssigt er aduro 9-3 karakteriseret ved en cylindrisk form både i bundplade, piede-
stal og brændkammer. brændkammerets bagflade er afskåret, således at ovnen kan placeres tæt
på væg. både bundplade og piedestal fremstår neutrale i deres form, hvorimod brændkamme-
ret er karakteriseret ved en markant opdeling i felter i lodrette og vandrette forløb. de primære
synlige flader består såedes af en skarpkantet top, der er gennembrudt af en række huller, ar-
rangeret i et koncentrisk dekorativt mønster omkring røgafgangen. brændkammeret herunder
er udstyret med en stor frontrude samt to sideruder. overgangen mellem ovnens sider og
frontenhed/dør er tydeligt markeret med lodrette delelinje. delelinjerne, der også understreger
”sprossebredden” til sideruderne, tjener samtidig til at frontdøren, der er venstrehængslet, kan
arbejde ubesværet. under frontdøren, der også dækker en askeskuffe, er der monteret et ud-
tryksfuldt pladepanel med en udsparing i rudens bredde. panelet dækker reguleringsmekanis-
men for lufttilførsel og giver samtidig i sin udsparing plads for håndgrebet hertil. dette centre-
                                            - 14 -
rede håndgreb fremstår med sin blanke flade og firmalogo (aduro) i kontrast til den sortmalede
ovn. dørens betjeningsgreb er et udad ragende håndtag udført i rustrit rundstål og fremstår i et
kurveforløb der følger ovnens runding.
brændeovnen er udført i sortmalet skarpkantet stålplade med skarpkantede huller for ruder og
svage bukkeradier og rundinger.
brændeovnen aduro 9-3 har hovedmålene: højde: 1040 mm, bredde: 500 mm, største dybde:
490 mm, højde brændkammer: 752 mm, dybde af brændkammer 447 mm, frontrude højde 410
mm,
brændeovnen aduro 9-4
brændeovnen aduro 9-4 er udført som aduro 9-3, men uden bundplade og piedestal. brænde-
ovnen er til væghængt montering.
brændeovnen aduro 9-4 har hovedmålene: højde: 752 mm, bredde: 500 mm, dybde: 460 mm,
frontrude højde 410 mm.
brændeovnen wiking luma 1 med piedestal                 brændeovnen wiking luma 1 uden piedestal
brændeovnen wiking luma 1 brændeovn med piedestal
brændeovnen wiking luma 1 med piedestal, der er set markedsført i 2015, er en træbrænde ba-
seret ovn, der virker efter konvektionsprincippet. ovnens primære målgruppe er privatmarke-
det, dog kan ovnen også tænkes brugt inden for kontraktmarkedet.
wiking luma 1 brændeovnen, der er karakteriseret ved at brændkammeret er løftet op på en
piedestal, har tilsyneladende et højt teknisk niveau, hvad angår forbrænding samt muligheder
for regulering af denne. ovnen er til placering tæt op af væg dog afhængig af væggens beskaf-
fenhed. wiking luma 1 kan have røgafgang i toppen eller bagud.
da der er tale om en formanalyse, vil ovnens tekniske opbygning herunder forbrænding, aftræk
og reguleringsmuligheder ikke yderligere beskrives.
                                                 - 15 -
rent formmæssigt er wiking luma 1 karakteriseret ved en cylindrisk form både i bundplade,
piedestal og brændkammer. brændkammerets og bundpladens bagflade er afskåret, således at
ovnen kan placeres tæt på væg. både bundplade og piedestal fremstår neutrale i deres form,
hvorimod brændkammeret nedenunder er karakteriseret ved en markant opdeling i felter i lod-
rette og vandrette forløb. de primære synlige flader består såedes af en skarpkantet top, der er
gennembrudt af en række huller, der er arrangeret i et stråleformet dekorativt mønster omkring
røgafgangen. brændekammeret herunder er udstyret med en stor frontrude samt to sideruder.
overgangen mellem ovnens sider og frontenhed/dør er tydeligt markeret med lodrette delelin-
je. delelinjerne, der også understreger ”sprossebredden” til sideruderne, tjener samtidig til at
frontdøren, der tilsyneladende er højrehængslet, kan arbejde ubesværet. under frontdøren, der
også dækker en askeskuffe, er der monteret et udtryksfuldt pladepanel med en udsparing i ru-
dens bredde. ved demontering af panelet gives der adgang til typeskilt og serienummer. ovn-
døren indeholder i sin bund et håndgreb for døråbning samt et delvist dækket reguleringsgreb
for lufttilførsel.
brændeovnen er udført i sortmalet støbejern og skarpkantet stålplade med skarpkantede huller
for ruder og ellers kun med svage bukkeradier og rundinger. selve ovnlågen er udført i støbe-
jern, hvilket understreges af de indad fasede kanter ved frontruden samt det centrerede firma-
logo (wiking) i fremhævet skrift.
brændeovnen luma 1 med piedestal har hovedmålene: højde: 1121 mm, bredde: 536 mm, stør-
ste dybde: 462 mm, højde brændkammer: 811 mm, dybde af brændkammer 462 mm, frontrude
højde 441 mm.
brændeovnen wiking luma 1 brændeovn uden piedestal
brændeovnen wiking luma 1 brændeovn uden piedestal er udført som brændeovnen wiking
luma 1 brændeovn med piedestal, men uden bundplade og piedestal. brændeovnen er til
væghængt montering.
brændeovnen luma 1 u. piedestal har hovedmålene: højde: 810 mm, bredde: 536 mm, dybde:
460 mm, frontrude højde 441 mm,
sagens spørgsmål
til brug for sagen er undertegnede blevet bedt om at besvare følgende spørgsmål:
spørgsmål 1:
beskriv ligheder og forskelle mellem aduro 9-3 brændeovnen og wiking luma 1 brændeovnen med pie-
destal. fotografier af og mål for de to brændeovne fremgår af bilag 1, afsnit 1.
svar:
ligheder er kendetegnet ved:
     - brændeovnen aduro 9-3 og wiking luma 1 m. piedestal er begge af typen fritstående
          brændeovne på piedestal.
     - begge brændeovne er karakteriseret ved en hovedform bestående cylindriske emner,
          bundplade, piedestal og brændkammer.
     - begge brændeovne er karakteriseret ved at have én frontrude og to sideruder, hvilket gi-
          ver mulighed for direkte indkik fra front og side i brændrummet.
     - begge brændeovne har skarpskårne huller for sideruder.
     - begge brændeovne markerer med delelinjer overgangene mellem frontelementerne samt
          toppladen.
                                                 - 16 -
    - begge brændeovne har under frontlågen et pladepanel med en udsparing i frontrudens
         bredde.
    - begge brændeovne har et dekorativt mønster af lufthuller i ovntop.
    - begge brændeovne fremstår med sortmalet overflade kombineret med klart glas.
    - begge brændeovne er til røgafgang i top eller bagside.
    - begge brændeovne har firmalogo anbragt og centreret under frontrude.
    - brændeovnene har nært beslægtede mål.
forskelle er kendetegnet ved:
    - brændeovnen aduro 9-3 har en fuld-cirkulær bundplade. wiking luma 1 m. piedestal
         har en bundplade, der er afskåret mod væg.
    - brændeovnen aduro 9-3 har et koncentrisk mønster af lufthuller i topplade. wiking lu-
         ma 1 m. piedestal har stråleformet mønster af lufthuller i toppladen.
    - brændeovnen aduro 9-3 har en venstrehængslet dør. wiking luma 1 m. piedestal har en
         højrehængslet dør.
    - brændeovnen aduro 9-3 har en dør udført i stålplade. wiking luma 1 m. piedestal har
         en dør udført i støbejern med fasede kanter mod rude.
    - brændeovnen aduro 9-3 har, i udsparing under dør, et synligt reguleringsgreb for lufttil-
         førsel. wiking luma 1 m. piedestal har, i udsparing under dør, et delvist skjult greb for
         lufttilførsel.
    - brændeovnen aduro 9-3 har et udragende cylinderformet blankt dørgreb. wiking luma
         1 m. piedestal har et i dør delvist integreret sort dørgreb.
spørgsmål 2:
beskriv ligheder og forskelle mellem aduro 9-4 brændeovnen og wiking luma 1 brændeovnen uden
piedestal. fotografier af og mål for de to brændeovne fremgår af bilag 1, afsnit 2.
svar:
ligheder er kendetegnet ved:
    - brændeovnen aduro 9-4 og wiking luma 1 u. piedestal er begge af typen væghængt
         brændeovn.
    - begge brændeovne er karakteriseret ved brændkammerets cylindriske hovedform.
    - begge brændeovne er karakteriseret ved at have én frontrude og to sideruder, hvilket gi-
         ver mulighed for direkte indkik fra front og side i brændrummet.
    - begge brændeovne har skarpskårne huller for sideruder.
    - begge brændeovne markerer med delelinjer overgangene mellem frontelementerne samt
         toppladen.
    - begge brændeovne har under frontlågen et pladepanel med en udsparing i frontrudens
         bredde.
    - begge brændeovne har et dekorativt mønster af lufthuller i ovntop.
    - begge brændeovne fremstår med sortmalet overflade kombineret med klart glas.
    - begge brændeovne er til røgafgang i top eller bagside.
    - begge brændeovne har firmalogo anbragt og centreret under frontrude.
    - brændeovnene har nært beslægtede mål.
forskelle er kendetegnet ved:
    - brændeovnen aduro 9-4 har et koncentrisk mønster af lufthuller i topplade. wiking lu-
         ma 1 u. piedestal har stråleformet mønster af lufthuller i toppladen.
    - brændeovnen aduro 9-4 har en venstrehængslet dør. wiking luma 1 u. piedestal har en
         højrehængslet dør.
                                                   - 17 -
     - brændeovnen aduro 9-4 har en dør udført i stålplade. wiking luma 1 u. piedestal har en
          dør udført i støbejern med fasede kanter mod rude.
     - brændeovnen aduro 9-4 har, i udsparing under dør, et synligt reguleringsgreb for lufttil-
          førsel. wiking luma 1 u. piedestal har, i udsparing under dør, et delvist skjult greb for
          lufttilførsel.
     - brændeovnen aduro 9-4 har et udragende cylinderformet blankt dørgreb. wiking luma
          1 u. piedestal har et i dør delvist integreret sort dørgreb.
spørgsmål 3:
det rum, der er under lågen på aduro 9-3 og aduro 9-4 brændeovnene, og som har en udskæring i sin
øverste del, er funktionelt betinget for aduro 9-3 og aduro 9-4 brændeovnene, da rummet giver plads til
såkaldt aduro-tronic teknik, der automatisk regulerer den primære lufttilførsel til brændeovnene. denne
teknik består bl.a. af et plastik stempel, der konstant skal køles ned af konvektionsluften, som trækkes ind
under lågen.
du bedes oplyse, om det tilsvarende rum under lågen på wiking luma 1 med og uden piedestal er funk-
tionelt betinget? det kan i den forbindelse oplyses, at wiking luma 1 brændeovnen med og uden piede-
stal har teknik svarende til aduro-tronic placeret på bagsiden af brændeovnen.
svar:
rummet under lågen på wiking luma 1 med og uden piedestal, herunder den karakteristiske
udsparing i pladepanelet, giver mulighed for, at man har ”frigang” for betjening af dørgreb og
betjening af greb for lufttilførsel. rummet/hullet kan derfor godt betegnes som funktionelt be-
tinget.
spørgsmål 4:
fremstår aduro 9-3 og aduro 9-4 som et resultat af en selvstændig skabende åndsvirksomhed præget af
individualitet? spørgsmålet ønskes besvaret uden at de øvrige brændeovne i aduro 9 serien indgår.
svar:
ja – det er undertegnedes opfattelse, at brændeovnene aduro 9-3 og aduro 9-4 fremstår som et
resultat af en selvstændig skabende åndsvirksomhed præget af individualitet.
der findes et stort antal brændeovne på markedet, som alle er underlagt de samme overordne-
de funktioner og krav. dette giver en noget begrænset mulighed for rent design og formmæs-
sigt at lave noget helt usædvanligt. formgivningen af brændeovne er derfor oftest karakterise-
ret ved, at ophavsmanden søger at tilføre produktet velvalgte og karakteristiske proportioner,
linjeføringer og formdetaljer der kan adskille produktet fra resten af markedet.
det er undertegnedes opfattelse, at de gentagede cylindriske former, de markante vandrette og
lodrette delelinjer, toppens dekorative mønster, rudernes dimensionering og placering samt ik-
ke mindst panelet i bunden af brændkammeret med den karakterfulde udsparing, alle er be-
vidst valgte formudtryk, der skal tilføre brændeovnene aduro 9-3 og 9-4 deres helt egen identi-
tet.
spørgsmål 5:
fremstår aduro 9-3 og aduro 9-4 brændeovnene som havende en markedsposition på det danske marked?
ved besvarelse af spørgsmålet bedes du foretage sædvanlige undersøgelser på internettet i relation til,
hvad der siden januar 2010 – hvor aduro 9 brændeovnen første gang blev markedsført - har været på det
danske marked for brændeovne, ligesom bilag 3 bedes taget i betragtning ved besvarelse af spørgsmålet.
                                               - 18 -
svar:
på baggrund af sagens materiale og undersøgelser via internettet er det undertegnedes opfattel-
se, at aduro 9-3 og 9-4 både er etableret og har en betydelig markedsposition på det danske
marked. førende byggemarkeder samt butikker og netbutikker forhandler produkterne, lige-
som der har fundet reklame sted via salgsaviser, salgskataloger, radio og tv. ligeledes findes
der på youtube en række film, hvori produkterne præsenteres. brændeovnene aduro 9-3 og 9-
4 er også kendte via forbrugerrådets hjemmeside og bladet tænk, hvor de i september 2012
indgik i en større undersøgelse af brændeovne.
spørgsmål 6:
fremstår aduro 9 serien af brændeovne som havende en markedsposition på det danske marked? ved be-
svarelse af spørgsmålet bedes du foretage sædvanlige undersøgelser på internettet i relation til, hvad der
siden januar 2010 – hvor aduro 9 brændeovnen første gang blev markedsført - har været på det danske
marked for brændeovne, ligesom bilag 3 bedes taget i betragtning ved besvarelse af spørgsmålet.
svar:
på baggrund af sagens materiale og via internettet er det, som ved besvarelsen af spørgsmål 5,
undertegnedes opfattelse, at aduro 9 serien både er etableret og har en betydelig markedsposi-
tion på det danske marked. førende byggemarkeder samt butikker og netbutikker forhandler
produkterne, ligesom der har fundet reklame sted via salgsaviser, salgskataloger, radio og tv.
ligeledes findes der på youtube en række film, hvor produkterne præsenteres. samtidig er fle-
re af aduro 9 seriens brændeovne også kendt via forbrugerrådets hjemmeside og bladet tænk,
hvor de i september 2012 indgik i en større undersøgelse af brændeovne.
spørgsmål 7:
forekommer det sandsynligt, at wiking luma 1 brændeovnen med og uden piedestal kan være frem-
bragt uden kendskab til aduro 9 serien af brændeovne, herunder aduro 9-3 og aduro 9-4? fotografier af
og mål for de forskellige brændeovne i aduro 9 serien fremgår af bilag 1, afsnit 1 – 7. besvarelsen af
spørgsmål 7 skal ikke indeholde en nærmere beskrivelse af ligheder og forskelle mellem brændeovnene, der
fremgår af bilag 1, afsnit 3-7 og bilag 2.
svar:
undertegnede mener ikke, at det forekommer sandsynligt, at wiking luma 1 brændeovnen
med og uden piedestal kan være frembragt uden kendskab til aduro 9 serien af brændeovne,
herunder aduro 9-3 og aduro 9-4.
det store sammenfald af både overordnede former, dimensioneringer og detaljer, herunder det
karakteristiske panel nederst på brændkammeret, også jf. besvarelsen af spørgsmål 1 og 2, gør
det meget lidt sandsynligt, at der ved frembringelsen af wiking luma 1 brændeovnene ikke har
været et nøje kendskab til aduro 9 serien.
dette, at aduro brændeovnene primært henvender sig til privatmarkedet, at brændeovnene
markedsføres offentligt via medier, byggemarkeder og butikker, samt at aduro 9 serien har væ-
ret på markedet i mindst 5 år, før wiking luma1 brændeovnene blev lanceret på same marked,
underbygger spørgsmålets besvarelse.
spørgsmål 8:
fremstår wiking luma 1 brændeovnen med piedestal som en efterligning af aduro 9-3 brændeovnen?
svar:
                                                             - 19 -
                 selvom wiking luma 1 brændeovnen med piedestal har elementer - afskåret bundplade, et
                 forskelligt topmønster, støbejernsdør med indfasede kanter og et anderledes dørgreb - der ad-
                 skiller den fra aduro 9-3 brændeovnen, er det undertegnedes opfattelse, at man ved formgiv-
                 ningen af luma 1 ovnene ikke har valgt at differentiere sig fra de karakteristika, som kendeteg-
                 ner aduro 9-3 brændeovnen.
                 især det for aduro 9-3 brændeovnen yderst karakteristiske formelement - panelet med den ka-
                 rakterfulde udsparing - er, på nær mindre forskelle i radier, gentaget i luma 1 brændeovnen,
                 selvom det for at kunne opfylde sin funktion kunne være udformet på anden måde.
                 tillige er selv en mindre detalje ved aduro 9-3 - den over sideruden lille men dog tydelige fri-
                 gangsspalte, der indeholder regulering af det sekundære spjæld - rent formmæssigt gentaget i
                 wiking 1 brændeovnen, uden at den her er funktionelt betinget.
                 spørgsmål 9:
                 fremstår wiking luma 1 brændeovnen uden piedestal som en efterligning af aduro 9-4 brændeovnen?
                 svar:
                 selvom wiking luma 1 brændeovnen uden piedestal har elementer - et forskelligt top-
                 mønster, støbejernsdør med indfasede kanter og et anderledes dørgreb - der adskiller den fra
                 aduro 9-4 brændeovnen, er det undertegnedes opfattelse, at man ved formgivningen af luma 1
                 ovnene ikke har valgt at differentiere sig fra de karakteristika, som kendetegner aduro 9-4
                 brændeovnen. jf. besvarelsen af spørgsmål 8.
                 især det for aduro 9-4 brændeovnen yderst karakteristiske formelement - panelet med den ka-
                 rakterfulde udsparing - er, på nær mindre forskelle i radier, gentaget i luma 1 brændeovnen,
                 selvom det, for at opfylde sin funktion, kunne være udformet på anden måde.
                 tillige er selv en mindre detalje ved aduro 9-4 - den over sideruden lille men dog tydelige fri-
                 gangsspalte, der indeholder regulering af det sekundære spjæld - rent formmæssigt gentaget i
                 wiking 1 brændeovnen, uden at den her er funktionelt betinget.
frigangsspalte for
sidespjæld                                                                                                     frigangsspalte
   panel med ud-                                                                                         panel med udsparing
   sparing
                                                        - 20 -
                         brændeovnen aduro 9-4                     brændeovnen wiking luma 1 uden piedestal
      spørgsmål 10:
      ændrer det din besvarelse af spørgsmål 1-9, at det forudsættes, at hele wiking luma brændeovnsserien
      er frembragt efter at hele aduro 9 brændeovnsserien er frembragt og offentliggjort? fotografier af og mål
      for de forskellige brændeovne i brændeovnsserierne fremgår af bilag 1, afsnit 1 – 7 og bilag 2. besvarelsen
      af spørgsmål 10 skal ikke indeholde en nærmere beskrivelse af ligheder og forskelle mellem brændeovnene,
      der fremgår af bilag 1, afsnit 3-7 og bilag 2.
      svar:
      undertegnedes besvarelse af spørgsmålene 1-9, ændres ikke ved at det forudsættes, at hele wi-
      king luma brændeovnsserien er frembragt efter at hele aduro 9 brændeovnsserien er frem-
      bragt og offentliggjort.”
aduro har i forlængelse af christian hvidts formanalyse bedt ham besvare en række supple-
rende spørgsmål. følgende fremgår af hans besvarelse af aduros supplerende spørgsmål
den 9. oktober 2015:
      ”brændeovnen aduro 9, 9-3 og 9-4 (aduro a/s) vs.
      brændeovnen wiking luma 1 (wiking / hwam a/s)
      som opfølgning på undertegnedes formanalyse af 10. september 2015 og besigtigelse af et fysisk
      eksemplar af hwam a/s’ brændeovn wiking luma 1 med piedestal samt brændeovnene
      aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3, aduro 9-4, aduro 9-5 og aduro 9-7 den 5. oktober
      2015 hos aduro a/s, hasselager, skal følgende supplerende spørgsmål hermed besvares.
      supplerende spørgsmål
      spørgsmål 11:
      giver din besigtigelse af fysiske eksemplarer af henholdsvis wiking luma 1 med piedestal,
      aduro 9-3 og aduro 9-4 anledning til at korrigere formanalysen af 10. september 2015? hvis spørgsmå-
      let besvares positivt, bedes du uddybe, hvordan formanalysen bør korrigeres?
      svar:
      besigtigelsen af henholdsvis wiking luma 1 med piedestal, aduro 9-3 og aduro 9-4 har ikke
      givet undertegnede anledning til at korrigere formanalysen af 10. september 2015.
      spørgsmål 12:
      kan din besvarelse af spørgsmål 4 i formanalysen af 10. september 2015 udstrækkes til samtlige ovne i
      aduro 9 serien jf. bilag 4, der indeholder en oversigt over aduro 9 serien, der forhandles i danmark?
      hvis spørgsmål 11 er besvaret positivt, bedes du oplyse om dette har betydning for besvarelsen af spørgs-
      mål 12, herunder hvilken betydning.
      svar:
                                                 - 21 -
bilag 4 omhandler aduro 9 seriens ovne: aduro 9, aduro 9-air, aduro 9-brun, aduro 9-1,
aduro 9-2, aduro 9-3, aduro 9-4, aduro 9-5 og aduro 9-7.
disse ovne har alle til fælles, at de har det karakteristiske brændkammer, som indgår i aduro 9-
3 og aduro 9-4, og som er beskrevet i formanalysen af 10. september 2015 som det centrale de-
signelement.
de i spørgsmålet andre aduro ovne end aduro 9-3 og 9-4 er at opfatte som varianter, der tager
sit udgangspunkt i brændkammeret fra aduro 9-4. variationerne består i anden farve, forlæn-
gelse af under- og overparter og udeladelse af sideruder.
disse variationer er alle udført konsekvent og med fastholdelse af de karakteristiske designud-
tryk som kendetegner aduro 9-3 og 9-4, og som spørgsmål 4 omhandler.
undertegnede er derfor af den holdning, at besvarelse af spørgsmål 4 i formanalysen af 10. sep-
tember 2015 kan udstrækkes til samtlige ovne i aduro 9 serien jf. bilag 4.
spørgsmål 11 er ikke besvaret positivt, hvorfor dette ikke har indflydelse på omhandlede be-
svarelse.
spørgsmål 13:
kan din besvarelse af spørgsmålene 7-10 udstrækkes til samtlige wiking luma brændeovne over for de
tilsvarende brændeovne i aduro 9 serien jf. bilag 5? hvis spørgsmål 11 er besvaret positivt, bedes du op-
lyse om dette har betydning for besvarelsen af spørgsmål 13, herunder hvilken betydning.
svar:
bilag 5 omhandler wiking luma ovnene wiking luma 3, wiking luma 4, wiking luma
4-fedtsten, wiking luma 5, wiking luma 6, wiking luma 6-fedtsten, wiking luma 1,
wiking luma 2, wiking luma 1-piedestal og wiking luma 2-piedestal.
disse ovne har alle til fælles, at de har brændkammeret, som indgår i wiking luma 1 med
piedestal og wiking luma 1 uden piedestal, og som beskrevet i formanalysen af 10. september
2015 som det centrale designelement. de i spørgsmålet andre wiking ovne end wiking lu-
ma 1 med piedestal og wiking luma 1 uden piedestal er at opfatte som varianter, der tager sit
udgangspunkt i brændkammeret fra wiking luma 1 uden piedestal. variationerne består i
forlængelse af under- og overparter og udeladelse af sideruder. herudover er sidepaneler og
top på ovnene wiking luma 4-fedtsten og luma 6-fedtsten erstattet af en fedtstens beklæd-
ning.
disse variationer er alle udført med fastholdelse af brændkammerets centrale designudtryk,
som kendetegner wiking luma 1 uden piedestal.
heroverfor omhandler bilag 5 aduro ovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3, aduro
9-4, hvis karakteristika er beskrevet i spørgsmål 12.
som det fremgår af besvarelsen, er både ovnene fra wiking luma serien og aduro 9 serien
karakteriseret ved, at det dominerende og centrale designudtryk fra brændkammeret fasthol-
des, hvorfor det er undertegnedes opfattelse, at spørgsmålene 7-10 kan udstrækkes til samtlige
wiking luma brændeovne over for de tilsvarende brændeovne i aduro 9 serien.
spørgsmål 11 er ikke besvaret positivt, hvorfor dette ikke har indflydelse på omhandlede be-
svarelse.
                                                      - 22 -
     spørgsmål 14:
     kan du komme med eksempler på andre piedestal/sokkelmodeller end dem, der er anvendt på brændeov-
     nene i wiking luma serien og aduro 9 serien?
     svar:
     ved en internetsøgning kan følgende brændeovne, fra andre virksomheder end de i sagen om-
     handlede, vises som eksempler på udformning af brændeovne med piedestal:
morsø 7448.    morsø 5448.           aura 11. vardeov-      oura 100.           scan-line 7d.  kaminofen seeland.
morsoe.com     morsoe.com            ne.dk                  heta.dk             heta.dk        justus-kaminofen.de
     spørgsmål 15:
     beskriv de karakteristiske designelementer ved brændeovnene i hwam a/s’ brændeovnsserie
     hwam 3600 jf. bilag 6. bilag 6 indeholder en oversigt over de brændeovne i hwam 3600 serien, der er
     tilgængelige på hwam a/s’ hjemmeside www.hwam.dk.
     svar:
     bilag 6 omhandler følgende brændeovne i hwam 3600 serien:
     hwam 3610m, hwam 3610 med sokkel, hwam 3610c, hwam 3610m med piedestal,
     hwam 3610c med piedestal, hwam 3620c, hwam 3620m, hwam 3620c med piedestal,
     hwam 3620m med piedestal, hwam 3630c, hwam 3630m, hwam 3640c, hwam 3640m,
     hwam 3640c med fedtsten, hwam 3650c, hwam 3650m, hwam 3660c, hwam 3660m og
     hwam 3660 med fedtsten.
     eksempelvis kan af ovenstående ovne følgende modeller vises:
                                                    - 23 -
hwam 3610m               hwam 3610c m piedestal      hwam 3610m m piedestal   hwam 3630c            hwam 3650m
   det gennemgående og karakteristiske design- og formelement for disse ovne, som vist ved
   hwam 3610m, er brændkammeret, der fremstår som en cylindrisk enhed med en afskæring på
   bagfladen. dette for placering tæt på væg og montering på væg. brændkammeret, der fremstår
   relativt forenklet i sit udtryk, er karakteriseret ved en ”optrukket” topenhed med kantrunding,
   to sidepaneler med huller for glas og en højrehængslet frontdør, ligeledes med hul for glas. dø-
   ren er påsat et lang-cylindrisk dørgreb i blankt stål. døren dækker hele brændkammerets front
   fra topenhed og ned. overgangene mellem topenhed, sidepaneler og frontdør er markeret med
   delelinjer.
   seriens mange modeller er varianter over dette brændkammer. brændkammeret kan således
   suppleres både opad og nedadtil med paneler, være anbragt på en kraftig cirkulær piedestal
   uden bundplade og/eller forsynet med en glasplade, der dækker hele brændkammerdørens
   front samt være med eller uden sideruder. serien indeholder også modeller, der er fedtstensbe-
   klædt.
   spørgsmål 16:
   hvilke af de i spørgsmål 15 nævnte karakteristiske designelementer ved brændeovnene i hwam 3600 se-
   rien går igen i brændeovnene i wiking luma serien af brændeovne, hvis nogen?
   svar:
   de for hwam 3600 serien karakteristiske designelementer – den ”optrukne” topenhed, side-
   panelerne uden ”frigangsspalten”, den fra topenhed til bund gennemgående dørenhed samt det
   lang-cylindriske dørgreb - er alle designelementer, der ikke kan genfindes i wiking luma se-
   rien. ligeledes kan piedestalløsningen for modeller i hwam 3600 serien ikke genfindes i wi-
   king luma serien.
   dørenhedens materiale, som er støbejern, og de heraf afledte detaljer, fasede kanter ved ruden
   og det fremhævede logo, kan genfindes i wiking luma serien.
   spørgsmål 17:
   beskriv de karakteristiske designelementer ved brændeovnene i hwam a/s’ brændeovnsserie wiking
   miro jf. bilag 7. bilag 7 indeholder en oversigt over de brændeovne i wiking miro serien, der er tilgæn-
   gelige på hwam a/s’ hjemmeside www.wiking.dk.
   svar:
   bilag 7 omhandler følgende brændeovne i hwam a/s’ brændeovnsserie wiking miro: wi-
   king miro 1, wiking miro 1 med piedestal, wiking miro 2, wiking miro 2 med piedestal,
                                                 - 24 -
wiking miro 3, wiking miro 4, wiking miro 4 med fedtsten, wiking miro 4 med sort
kakkelbeklædning, wiking miro 5, wiking miro 6, wiking miro 6 med fedtsten og wi-
king miro med hvid kakkelbeklædning.
eksempelvis kan af ovenstående ovne følgende modeller vises:
wiking miro 1         wiking miro 2 m piedestal        wiking miro 3    wiking miro 4 m fedtsten wiking miro 5
det gennemgående og karakteristiske design- og formelement for disse ovne, som vist ved wi-
king miro 1, er også i dette tilfælde brændkammeret, der i sit plansnit fremstår som en man-
gekantet figur bestående af seks vinklede flader – en buet front, to buede sidepaneler der via to
plane flader ender i brændkammerets bagflade, der fremstår i et let buet forløb. brændkamme-
ret er yderligere karakteriseret ved en plan top og bundplade, der har et mindre udhæng i for-
hold til de lodrette sideflader, to sidepaneler med huller for glas og en højrehængslet frontdør,
ligeledes med hul for glas og udført i støbejern. dørfladen, der er påført et logo, er i sin bund af-
sluttet af et dørgreb og et markeret område, der delvist dækker et reguleringsgreb. toppladen
er forsynet med en række huller anbragt i et stråleformet mønster omkring røgafgangen. ved
gulvmodeller er brændkammeret suppleret med et underpanel med en udsparing dækkende
dør- og reguleringsgreb. væghængt model og modellerne på piedestal og lav sokkel er ikke for-
synet med et sådant underpanel. overgangen mellem frontdør og sidepaneler samt top og
bund er markeret med en kraftig delelinje / skyggenot.
seriens mange modeller er varianter over selve brændkammeret. brændkammeret kan således
suppleres både opad og nedadtil med paneler, være anbragt på en piedestal med en henholds-
vis sekskantet piedestalsøjle og en sekskantet bundplade samt være med eller uden sideruder.
serien indeholder også enheder der er kakkel- eller fedtstensbeklædt.
spørgsmål 18:
hvilke af de i spørgsmål 17 nævnte karakteristiske designelementer ved brændeovnene i wiking miro
serien går igen i brændeovnene i wiking luma serien af brændeovne, hvis nogen?
svar:
                                                   - 25 -
      de for wiking miro serien karakteristiske designelementer – brændkammerets vinklede og
      mangekantede korpus, top og bundpladens udhæng og den kraftig markerede skyggenot om-
      kring frontdøren - er alle elementer, der ikke kan genfindes i wiking luma serien. ligeledes
      kan piedestalløsningen for modeller i wiking miro serien ikke genfindes i wiking luma se-
      rien.
      dørenhedens materiale, som er støbejern, og de heraf afledte detaljer, fasede kanter ved ruden
      og det fremhævede logo, kan genfindes i wiking luma serien. ligeledes kan løsningen om-
      kring dør- og reguleringsgreb samt for nogle af modellerne underpanelet med en udsparing
      genfindes i wiking luma serien. det samme gør sig gældende for udluftningshullerne i topfla-
      den.
      spørgsmål 19:
      er det din vurdering, at wiking luma serien designmæssigt har større lighed med wiking miro seri-
      en og hwam 3600 serien, end den har med aduro 9 serien.
      svar:
      nej – det er undertegnedes opfattelse, at wiking luma serien designmæssigt ikke har større
      lighed med wiking miro serien og hwam 3600 serien, end den har med aduro 9 serien.
      wiking luma serien har designmæssigt få ligheder med hwam 3600 serien. kun brugen af
      front og sideruder og de heraf fremkomne gennembrydninger af flader samt de grundet brugen
      af støbejern til frontdøre afledte formdetaljer, de fasede kanter ved ruden og det fremhævede
      logo, kan genfindes.
      hvad angår ligheder mellem wiking luma serien og wiking miro serien, er det også her, at
      brugen af front og sideruder og de heraf fremkomne gennembrydninger af flader samt de
      grundet brugen af støbejern til frontdøre afledte formdetaljer, de fasede kanter ved ruden og
      det fremhævede logo, kan genfindes.
      wiking miro seriens anvendelse af samme løsning for dør- og reguleringsgreb som benyttet i
      wiking luma serien, samt for nogle af modellerne et underpanel med en udsparing, bevirker
      ikke efter undertegnedes opfattelse, at wiking luma serien samlet set har større lighed med
      wiking miro serien, end den har med aduro 9 serien.”
hwam har efterfølgende indhentet en erklæring fra christian bjørn, der er industriel desig-
ner. følgende fremgår af erklæringen af 19. oktober 2015:
      ”besvarelse af spørgetema til industriel designer christian bjørn
      spørgsmålene i det følgende er besvaret på grundlag af den gennemførte fysiske besigtigelse 29.
      september 2015 af brændeovnene aduro 9, aduro 9.3 (på piedestal), wiking luma 1 på pie-
      destal, wiking luma 3, wiking volcanic, hwam 3630c og nibe contura 556, og med ind-
      dragelse, hvor relevant, af det fremsendte materiale, omfattende:
      (i) følgende bilag fremlagt af sagsøger (aduro a/s) under sagen og fremsendt pr. e-mail umid-
      delbart forud for den fysiske besigtigelse:
                  illustrationer og fotos vedrørende aduro 9-serien, bilag 1,
                                                - 26 -
             illustrationer og fotos vedrørende wiking luma-serien, bilag 3,
             sammenlignende fotos og illustrationer vedrørende aduro 9 serien og wiking
              luma-serien, bilag 6,
             sammenlignende fotos og illustrationer vedrørende aduro 9.3 og wiking luma 1,
              bilag 16;
(ii) formanalyse, bilag 7, fremlagt af sagsøger (aduro a/s) under sagen og fremsendt efter den
fysiske besigtigelse;
(iii) følgende bilag, der vil blive fremlagt af sagsøgte (hwam a/s) under sagen og er fremsendt
pr. e-mail efter den fysiske besigtigelse:
              sammenlignende kvalitetsfotos af opstillede fysiske eksemplarer af aduro 9/9.3
               over for wiking luma 1 og 3, bilag t,
              fotos af forskellige brændeovne på markedet, bilag q og bilag s,
              brochurefotos af hwam 3600-serien, bilag f,
              illustrationer og fotos vedrørende tilblivelsen af wiking luma-serien, bilag h1,
               h2 og r,
              kopier af wiking luma-katalog fra juni 2015, bilag n.
spørgsmål a:
beskriv, om muligt, frihedsgrader og betydningen af særlige tekniske og funktionelle krav i forhold til de-
sign af brændeovne samt særlige forhold, der gør sig gældende for design/formgivning af netop brænde-
ovne. der findes delvis udtalelse om forholdene i formanalysen, bilag 7, svaret på spørgsmål 4.
svar:
design af brændeovne bygger på en designproces i lighed med design af en række andre tek-
nisk prægede produkter. det specielle for brændeovne er, at de indeholder en stor grad af tek-
nik, der skal tilgodese en ønsket funktion (at afgive varme på en måde, der gør, at man udnytter
brandværdien af brændet og opfylder den lovgivning, der findes på området).
foruden at bidrage til rummets opvarmning skal brændeovnen skabe hygge og naturligt indgå
i det miljø, vi i dag ønsker at opbygge i vores hjem. (de store ruder og højden af brændkammer
er resultatet af disse ønsker). netop disse to overordnede forhold medfører, at vi i dag ser en
række brændeovne på markedet, der minder om hinanden.
ud over disse specifikke forhold, der knytter sig til brændeovne, findes der en række generelle
faktorer såsom funktion, målgruppe, pris, produktionsteknologi og ikke mindst opdragsgivers
ønske om at skabe et ”brand”/identitet, som kommer til at udgøre det arbejdsgrundlag (den
specifikation), som danner grundlag for designarbejdet.
designarbejdet begynder altid med en grundig gennemgang af, hvad der allerede findes på
markedet for at sikre, at det resultat, man kommer frem til, lever op til markedet, og/men ikke
krænker allerede eksisterende frembringelser. derudover består designprocessen i at teste sine
egne ideer, både angående teknik og formgivning i forhold til det marked, man ønsker at hen-
vende sig til. derefter fastlægges de funktionelle krav til produktet, således at den valgte teknik
kan optimeres. det miljø, som produktet skal være en del af, bliver kortlagt ligesom en prispa-
rameter bliver indikeret. produktets produktionsteknologi bliver defineret, således at de erfa-
ringer, virksomheden har, kan kombineres med de muligheder, som findes i dag.
                                                   - 27 -
et nyt produkt indgår ofte som en del af en allerede eksisterende produktfamilie. for at opbyg-
ge et stærkt brand skal designet tage hensyn til den overordnede fremtoning og de karakteristi-
ske detaljer, der allerede indgår i virksomhedens produktsortiment. det er i dette univers, de-
signet bliver skabt, således at det er begrænsningerne, der befordrer kreativiteten og det endeli-
ge design.
spørgsmål b:
beskriv relevante designmæssige forskelle mellem aduro 9 og wiking luma 3 på baggrund af den fysi-
ske besigtigelse. (fotos af, og mål for, de to brændeovne fremgår af sagsøgers bilag 1, s. 2, bilag 3, s. 6 og
bilag 6, s. 2-4; samt af sagsøgtes bilag t og n).
svar:
trods den samme overordnede opbygning i lighed med en række andre brændeovne på mar-
kedet har aduro 9 og wiking luma 3 en række markante designmæssige forskelle.
aduro 9 og wiking luma 3 er produkter, der består af en række funktionsbestemte enheder,
der tilsammen tilgodeser de krav, der stilles til selve forbrændingen og til det design, der øn-
skes af en moderne brændeovn, der naturligt kan indpasses i et nutidigt miljø.
nedenfor gennemgås de relevante designmæssige forskelle, man finder i de enkelte funktions-
bestemte                                                                                            enheder:
topplade:
mønsteret i toppladen er en vigtig del af ovnens identitet, da toppladens tykkelse fortæller no-
get om ovnens gedigne udførelse.
      aduro 9 har en topplade, der er udført i 4 mm stål. i denne plade er laserskåret et kon-
          centrisk mønster, der består af en række aflange huller.
      wiking luma 3 har en topplade udført i 8 mm stål. i denne plade er laserskåret et strå-
          leformet mønster, der består af en række aflange huller.
i mellemrummet mellem topplade og låge har aduro 9 forsynet det med synlige regulerings-
greb, hvorimod wiking luma 3 benytter mellemrummet som en del af konvektionssystemet
(sikrer luftgennemgang).
låge/håndtag:
       aduro 9 har en låge udført i laserskåret plade. lågen er venstrehængt og forsynet med en
          låsekrog. lågen er forsynet med en glasrude, der er påsat stålemnet bagfra. hermed
          fremkommer en detalje på forsiden af lågen, hvor pladetykkelsen fremgår, og hvor
          overgangen mellem metal og glas udelukkende bliver defineret af udskæringen i me-
          talpladen. lågen er forsynet med et håndtag udført i cylindrisk rustfrit stål. emnets
          form relaterer til ovnenes cylinderform. denne opbygning og materialitet sikrer, at
          håndtaget kommer til at fremstå meget markant og således bliver en væsentlig del af
          ovnens design.
       wiking luma 3 har en låge udført i støbejern. lågen er højrehængt og forsynet med en
          låsepal. lågen er forsynet med en glasrude, der rammer metallet via en facet. denne
          løsning giver et indtryk af materialets tykkelse og skaber en markant detalje i overgan-
          gen fra metal til glas. den støbte låge giver ligeledes mulighed for at fremhæve virk-
          somhedens logo som et tredimensionalt element. denne måde at udnytte støbejernstek-
          nologien på er et gennemgående element i virksomhedens produkter, ligesom den tun-
          ge støbejernslåge giver en gedigen fornemmelse. lågen har intet synligt håndtag, hvil-
          ket giver et roligt og markant design.
sideglas:
                                                    - 28 -
      aduro 9 har en enkelglaskonstruktion. udskæring og detaljering følger de retningslinjer,
          som findes i lågen.
      wiking luma 3 har en dobbeltglaskonstruktion, hvor udskæring og detaljering følger
          de retningslinjer, vi finder i lågen.
udskæring under låge:
      aduro 9 har under lågen en udskæring, hvor det nederste vandrette snit går over i et lod-
          ret snit, der afsluttes under lågen. i udskæringen er placeret greb i rustfrit stål for luft-
          regulering. her er virksomhedens logo placeret. udskæringens omkreds er visuelt af-
          brudt af lågens greb. ved denne opbygning har man opnået at kombinere tre forskellige
          funktioner i samme visuelle billede, hvilket medfører en vanskelig opfattelig formfigur
          for selve udskæringen.
     wiking luma 3 har under lågen en udskæring, hvor det nederste vandrette snit går
          over i en blød formkurve, der afsluttes under lågen. udskæringen tjener som håndtag
          for lågen, således at der ikke findes synligt håndtag på brændeovnen. med denne op-
          bygning har man opnået en præcis og ubrudt formfigur, der er let opfattelig.
brændkammer:
i brug vil brændkammeret være sodet, hvorved det vil være vanskeligt at opfatte et mønster. i
salgssituationen er brændkammerets opbygning og mønstring dog en vigtig del af ovnens de-
sign.
      aduro 9 har et brændkammer opbygget i materialet vermiculite. bagvæggen er forsynet
          med et mønster, der er karakteriseret ved en lodret prægning. bunden består af vermi-
          culite med et center i støbt metal.
      wiking luma 3 har et brændkammer opbygget i vermiculite. bagvæggen er forsynet
          med et vandret gennemgående mønster. bunden er høj og udført i støbejern uden brug
          af vermiculite. denne løsning giver en let rengøring og fremhæver ovnens enkle og af-
          klarede design (homogene i stedet for sammensatte flader).
askeskuffe:
      aduro 9 benytter en askeskuffe, hvor håndtaget visuelt udgør en påsat enhed.
      wiking luma 3 benytter en askeskuffe, hvor håndtaget fremstår som en integreret del
          af skuffen.
skuffe/skab i bund:
      aduro 9 har i bunden en brændeskuffe, der er forsynet med et glidebeslag (skuffebeslag).
      wiking luma 3 har i bunden et brændeskab, der benytter en hængslet låge.
spørgsmål c:
beskriv relevante designmæssige forskelle mellem aduro 9.3 og wiking luma 1 med piedestal på bag-
grund af den fysiske besigtigelse. (fotos af og mål for de to brændeovne fremgår af sagsøgers bilag 1, s. 7,
bilag 3, s. 3, bilag 6, s. 26-29, bilag 16, samt af sagsøgtes bilag t og n).
svar:
at starte en produktion af brændeovne kræver en betragtelig investering. hver af faserne re-
search, udvikling/design, konstruktion, dokumentation, formværktøjer, produktionsstruktur,
logistik og markedsføring er ressourcekævende.
i lighed med det, vi kender inden for automobilindustrien, hvor samme konstruktionsplatform
muliggør en række modeller, der fremstår forskelligt på en række områder, har man inden for
                                                   - 29 -
fremstilling af brændeovne fra starten taget hensyn til, at hver model skal fremstå i forskellige
varianter.
vi ser her, at aduro 9.3 og wiking luma 1 (begge på sokker/piedestal) gør brug af en række
funktionsbestemte komponenter, der findes i aduro 9 og wiking luma 3. her kan nævnes
topplade, låge, sideglas, håndtag, brændkammer, askeskuffe:
      aduro 9.3 er således identisk med aduro 9 til og med udskæring under skuffe. på denne
           konstruktion er påsat en almindelig piedestal bestående af et cylindrisk emne påsat en
           rund fod.
      wiking luma 1 er ligeledes identisk med wiking luma 3 til og med udsparing under
           låge med undtagelse af håndtag, som her er en selvstændig del placeret direkte over
           udsparing (et forhold, som ikke slører ovnens ren linjer). på denne konstruktion er på-
           sat en piedestal bestående af et cylindrisk emne påsat en rund fod, der er afskåret bag-
           til.
spørgsmål d:
beskriv forskelle i materiale, kvalitet og finish mellem på den ene side aduro 9/aduro 9.3 og på den anden
side wiking luma 3 og 1 med piedestal på baggrund af den foretagne fysiske besigtigelse.
svar:
aduro 9/aduro 9.3 udgør en konstruktion, hvor man grundlæggende har benyttet sig af tekno-
logier, der ikke kræver investeringer i formværktøj modsat wiking luma 3 og 1 (aduro 9/9.3
har laserskåret låge i plade kontra wiking luma 3 og 1 med støbt låge; aduro 9/9.3 har bund i
vermiculite kontra wiking luma 3 og 1, der har støbt bund). derudover er for aduro 9/9-3
benyttet konstruktioner, som opfylder basale krav, men ikke byder på noget derudover (enkelt-
glassider kontra wiking luma 3 og 1 med dobbeltglassider (skuffe i aduro 9 kontra skab til
brænde i wiking luma 3). dimensioner og tykkelse på det anvendte materiale varierer ligele-
des. således har aduro 9/aduro 9.3 en topplade på 4 mm i forhold til wiking luma 1 og 3’s
topplade på 8 mm.
          alle disse forskelle udgør tilsammen en forskel på den måde, vi opfatter ovnen på.
både vores syns-, høre- og følesans bliver påvirket. eksempelvis er den støbte dør på wiking
luma 1/3 (ud over at den fremstår med raffinerede detaljer) ca. 4 gange så tung som pladedøren
i aduro 9/9-3. det kan både mærkes og høres, når man betjener den, og det giver en fornem-
melse af kvalitet for wiking luma 1/3.
spørgsmål e:
er der ved den fysiske besigtigelse og gennemgangen af fremsendte bilag fundet designmæssige elementer
fra wiking luma 3 og 1, der svarer til, eller har lighed med, designmæssige elementer fra sagsøgtes æl-
dre brændeovne, wiking volcanic og/eller wiking miro? (fotos af wiking volcanic hhv. wiking
miro findes i bilag h og n).
svar:
de delelementer, der hovedsageligt udgør brændeovnens særkende, er topplade med mønster,
låge, sideruder, brændkammer, håndtag, rudens størrelse og proportioner. derudover ovnens
form og størrelse.
         wiking volcanic/miro fremstår som en firkantet konstruktion kendetegnet ved ud-
             formningen af en række funktionsbestemte delkomponenter. toppladen på wi-
             king miro er forsynet med samme mønster, som vi finder i wiking luma 3 og 1,
             og tykkelsen på toppladen svarer til wiking volcanic.
         låger på wiking volcanic/miro er udført i støbt jern. det giver mulighed for sam-
             me detaljering mellem glas og metal, som vi finder i wiking luma 3 og 1. derud-
                                               - 30 -
             over giver det en mulighed for at fremhæve virksomhedens logo som en del af em-
             net.
            siderudernes detaljering mod metallet har samme karakter som den, vi finder i lå-
             gen.
            brændkammeret i wiking volcanic/miro er opbygget i vermiculite med en vandret
             dekoration. den samme opbygning og dekoration, som vi finder i wiking luma 1
             og 3. den støbte bund i wiking luma 1 og 3 er også anvendt i wiking miro.
der er således tale om en række designmæssige elementer, der går igen i de tre nævnte produk-
ter.
spørgsmål f:
fremstår wiking miro og wiking luma, uanset den afvigende grundform (firkantet hhv. cylindrisk)
som forbundne eller beslægtede serier af brændeovne med visse fælles designmæssige karakteristika? (fo-
tos, herunder katalogfotos, og sammenstillinger findes i bilag h og n).
svar:
wiking miro og wiking luma fremstår som beslægtede serier af brændeovne og er med de-
res sammenfaldende designelementer med til at skabe en stærk firmaidentitet. begge brænde-
ovne har:
      en topplade på 8 mm tykkelse med et karakteristisk stjerneformet mønster
      en støbt låge, som muliggør en recesseret overgang mellem glas og metal og giver mu-
          lighed for indstøbning af virksomhedens logo
      en dobbelt siderude med samme overgang mellem metal og glas, som vi finder i lågen
      et karakteristisk vandremønster i brændkammerets inddækning
      en høj støbt bund i brandkamret
      en udskæring under lågen, der er karakteriseret ved et vandret snit, der gennem en blød
          formkurve rammer bunden af lågens kant
      et håndtag, der er integreret i lågen, således at de ikke markerer sig visuelt.
når samtlige af disse karakteristiske designmæssige kendetegn er at finde i både wiking miro
og wiking luma, må det konstateres, at de to ovne indgår i beslægtede serier.
spørgsmål g:
fremstår det som muligt, eller sandsynligt, at wiking luma-serien er resultat af en selvstændig de-
signproces baseret på en ”fusion” af formelementer (detail-formelementer) fra wiking miro-serien og
hwam 3600-serien (grundlæggende cylindriske formelementer), som illustreret i bilag h? (fotos og il-
lustrationer af wiking miro, hwam 3600-serien og wiking luma-serien fremgår tillige af bilag f
og n).
svar:
det er i allerhøjeste grad sandsynligt, at wiking luma-serien er et resultat af en selvstændig
designproces baseret på de designmæssige elementer, som firmaet gennem eksisterende pro-
dukter har skabt. opgaveformuleringen om at skabe et nyt design ved at fusionere hwam
3600 med wiking miro har givet sig synbare spor i resultatet, wiking luma serien. hermed
har man taget udgangspunkt i serier, som indeholder designmæssige elementer, der er blevet
en del af virksomhedens identitet. samtidig har man været lydhør over for de ønsker, som
kommer fra markedet omkring brændeovnens overordnede design og fremtoning.
spørgsmål h:
fremstår wiking luma-serien som en bevidst, slavisk eller nærgående efterligning af aduro 9-serien?
                                                   - 31 -
svar:
wiking luma-serien fremstår ikke som en bevidst, slavisk eller nærgående efterligning af
aduro 9-serien. wiking luma-serien fremstår som en fusion af serierne hwam 3600 og wi-
king miro.
som udgangspunkt har man anvendt de erfaringer, man har høstet angående materiale, pro-
duktionsmetoder og detaljer. derudover har man inkorporeret en række af de designelementer
fra eksisterende brændeovnsserier, som er med til at understrege virksomhedens identitet.
spørgsmål i:
beskriv om, og i hvilket omfang, de ligheder mellem aduro 9.3 og wiking luma 1 med piedestal, der er
oplistet i svaret på spørgsmål 1 i formanalysen, bilag 7, er formeelementer, som er:
       (i) funktionelt/teknisk betingede,
      (ii) almindelige, banale eller anvendt af eller for andre kendte brændeovne (fotos af en række brænde-
            ovne på markedet fremgår af bilag q og s), og/eller
      (iii) anvendt for sagsøgtes eksisterende brændeovnsmodeller, wiking volcanic, wiking miro
            og/eller hwam 3600-serien (fotos findes i bilag h, n og f).
svar:
svarene på spørgsmålene, der er stillet i spørgsmål 1 i formanalysen, bilag 7, kan opdeles i tre
kategorier.
      1. funktionelt eller teknisk betinget
      2. almindelige, banale eller anvendt af eller for kendte brændeovne
      3. anvendt for wiking miro eller hwam 3600-serien.
pind 1 (fritstående på piedestal), pind 2 (cylindriske emner), pind 3 (en frontrude, to side -
ruder), pind 5 (delelinjer), pind 8 (sort m. klart glas), pind 9 (røgafgang top eller bag), pind 11
(nært beslægtede mål):
svarene på disse spørgsmål kan relateres til kategori 2, idet løsninger og udformninger må an-
ses for almindelige, banale eller anvendt af eller for kendte brændeovne.
pind 4 (skarptskårne huller for side-ruder):
her bør det konstateres, at der er stor forskel på sideruderne i de to brændeovne.
aduro 9.3 har en enkeltglasrude med detaljer, der knytter sig til frontruden (udført i plade),
hvorimod wiking luma 1-brændeovnen har en dobbeltglasrude med detaljer, der knytter sig
til frontruden (udført i støbejern).
pind 6 (pladepanel under låge med udsparing):
her bør konstateres, at de to frontpaneler er meget forskellige. aduro 9-3 har en udskæring,
hvor det nederste vandrette snit afsluttes af et vinkelret snit, der afsluttes under lågen. i udskæ-
ringen har vi luftreguleringen med påsat logo. wiking luma 1 har en udskæring, hvor det
nederste vandrette snit afsluttes af en blød formkurve, der afsluttes under lågen. udskæringen
tjener som håndtag for lågen og har således en funktion i modsætning til aduro 9-3, der har et
synligt håndtag uafhængig af udskæringen.
pind 7 (dekorativt mønster på topplade):
her bør konstateres, at det dekorative mønster er forskelligt på de to brændeovne, og at netop
den karakteristiske udformning på wiking luma 1 er med til at skabe ovnens identitet.
                                                  - 32 -
pind 10 (firmalogo centreret under frontrude):
det bør konstateres, at firmalogoet er placeret forskellige steder på de to ovne. aduro 9-3 har
logoet placeret på det rustfrie luftspjæld, og wiking luma 1 har logoet placeret på lågen som
en del af den støbte konstruktion.
spørgsmål k:
beskriv om, og i hvilket omfang, de ligheder mellem aduro 9 og wiking luma 3, der er oplistet i svaret
på spørgsmål 2, i formanalysen, bilag 7, er formeelementer, som er:
           (iv) funktionelt/teknisk betingede,
           (v) almindelige, banale eller anvendt af eller for andre kendte brændeovne (fotos af en række
           brændeovne på markedet fremgår af bilag q og s), og/eller
           (vi) anvendt for sagsøgtes eksisterende brændeovnsmodeller, wiking volcanic, wiking miro
           og/eller hwam 3600-serien (fotos findes i bilag h, n og f).
svar:
samme svar som til spørgsmål i, se ovenfor.
spørgsmål l:
i svarene på spørgsmål 8 og 9 i formanalysen, bilag 7, er fremhævet følgende (to) ligheder/sammenfald
mellem formelementer anvendt for hhv. aduro 9.3/9.4 og wiking luma 1 med/uden piedestal, som sær-
lige indikationer på, at wiking luma 1 fremstår som, eller er fremkommet ved, en efterligning af aduro
9.3/9.4:
           ”… det for aduro 9-3/[9-4] yderst karakteristiske formelement – panelet med den karakterfulde
           udsparing – er, på nær mindre forskelle i radier, gentaget i luma 1 brændeovnen, selvom det, for
           at kunne opfylde sin funktion, kunne være udformet på en anden måde”, og
           ”… en mindre detalje ved aduro 9-3/[9-4] – den over sideruden lille men dog tydelige frigangs-
           spalte der indeholder regulering af det sekundære spjæld – rent formmæssigt gentaget i wiking
           1 brændeovnen, uden at den her er funktionelt betinget”;
beskriv relevans og betydning af hvert af de fremhævede formelementer, som indikationer på, at wiking
luma 1 skulle udgøre bevidst og nærgående efterligning af aduro 9-3/9-4, med inddragelse af:
      (i) funktionelt/teknisk betingede forhold,
     (ii) formelementer, der er almindeligt anvendte/kendte for brændeovne (fotos af en række brændeov-
           ne fremgår af bilag q og s),
     (iii) formeelementer anvendt for sagsøgtes eksisterende brændeovne wiking miro
           og/eller wiking volcanic (fotos og illustrationer fremgår af bilag h og n),
     (iv) formelementernes betydning for helhedsindtrykket af de respektive
           brændeovne; og/eller
     (v) relevante forskelle ved de fremdragne formelementer (sammenlignende detailfotos af fysisk opstil-
           ling fremgår af bilag t).
svar:
udsparing
        aduro har en udsparing under lågen, der er karakteriseret ved et vandret snit, der af-
             sluttes vinkelret under lågen. udsparingens form er almindelig kendt fra andre bræn-
             deovne og findes bl.a. i jydepejsen cosmo 1147. i udsparingen findes luftspjæld.
                                                    - 33 -
               wiking luma 1 har en udsparing under lågen, som er karakteriseret ved et vandret
                snit, der via en blød formkurve afsluttes under lågen. udsparingens form er alminde-
                lig kendt og findes bl.a. i olsberg tolima, men vigtigere er det, at denne formfigur og-
                så findes i wiking miro og hermed udgør en del af virksomhedens identitetsska-
                bende enheder. udsparingen tjener i øvrigt som brændeovnens håndtag.
      helhedsindtrykket af brændeovnen udgøres af formen på en række delkomponenter, topplade,
      låge, håndtag, brændkammer, udskæring under låge, brændeskuffe samt deres indbydes relati-
      oner. den visuelle tyngde findes i lågen med det store glasareal kombineret med brændkamme-
      rets belægning. udformning af håndtag samt brændeskuffe har ligeledes stor betydning. top-
      pladen (bortset fra den dekorative udskæring, der jo kan markere virksomhedens identitet), ud-
      sparing under låge, sideglas og skuffe/skab vægter kun begrænset i vores opfattelse af ovnen.
      ses udsparing i relation til funktion, vægter den derimod betragtelig. aduros udsparing virker
      som ramme for luftregulering, medens wiking luma 1 benytter udsparing som håndtag.
      frigangsspalte
            aduro 9-3 har en lille frigangsspalte placeret over sideruden. spalten har en længde, der
               svarer til siderudens bredde. spaltens afslutning med toppladen udgøres af et vinkelret
               skarpt snit. frigangsspalten har et synligt greb for regulering af spjæld.
            wiking luma 3 har en frigangsspalte, hvor forkant svarer til siderudens forkant og
               bagkant afsluttes i samme afstand fra sidens afslutning som den, vi finder mellem for-
               kant og side. spaltens afslutning mod toppladen udgøres af et vinkelret blødt snit.
               denne geometri giver en længere spalte end den, vi finder på aduro 9.3, men vigtigere
               er det, at denne formgeometri også findes på wiking volcanic. frigangsspalten inde-
               holder ingen reguleringsgreb.
      aduro benytter spalten som ramme for reguleringshåndtag, hvorimod wiking luma 1 benyt-
      ter spalten som en del af et konvektionssystem.
      de formelementer, der benyttes i spalten, er almindelige kendte og banale og findes i en række
      andre ovne. dog skal bemærkes, at spaltens længde og afslutning mod top på wiking luma 1
      i sin opbygning svarer til den, vi finder på wiking volcanic.
      i forhold til den overordnede visuelle tyngde, som udgøres af brændeovnens øvrige delkompo-
      nenter (størrelse, låg med glasareal, håndtag, brændkammer med beklædning samt brænde-
      skab), betyder spaltens udformning næsten ingenting, hvorimod spaltens funktion er vigtig.”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af christian skovbo, casper storm, vagn hvam peder-
sen, stefan hvam pedersen, kristoffer szupienko christensen, henrik kristensen, carsten
christensen, bjarke thomsen, torsten hvam sølund, christian hvidt og christian bjørn.
                                               - 34 -
christian skovbo har bl.a. forklaret, at han er grundlægger, ejer og direktør af selskabet adu-
ro, der blev grundlagt i 2005.
han har tidligere været ansat i hwam først som salgschef for wiking og efterfølgende
som kommerciel direktør for hwam. under sin ansættelse i hwam samarbejdede han med
byggemarkeder, herunder coop, norge, som er en af de større brændeovnsforhandlere i
norge.
siden 2005 har aduro oplevet stor vækst og er bl.a. blevet udnævnt af børsen til en såkaldt
gazelle-virksomhed.
aduros første brændeovn var aduro 1, som casper storm designede i samarbejde med ham.
de har forsøgt at tilstræbe en særlig aduro identitet, så der er en vis sammenhæng mellem
designudtrykket i den første og de senere serier. aduros målgruppe og primære forretnings-
grundlag er byggemarkeder i skandinavien, men de har også salg til tyskland, frankrig og
det øvrige vesteuropa. så vidt han ved, sælger hwam ikke brændeovne i byggemarkeder
men i specialbutikker. da han var ansat i hwam, var det hans opgave at sælge wiking-
produkter til byggemarkeder, men da han forlod selskabet, gik hwam væk fra denne stra-
tegi.
aduro 9-serien blev designet på baggrund af efterspørgsel på brændeovne med sideglas. de-
signprocessen strakte sig fra 2008 til slutningen af 2009, hvor det færdige produkt skulle te-
stes af myndighederne. brændeovne skal godkendes på testinstitutter, og de kan ikke sælge
en ny model, før godkendelsen foreligger. godkendelsen af aduro 9 forelå i november 2009.
aduro begyndte herefter at sælge aduro 9 til byggemarkederne.
byggemarkederne markedsfører deres produkter gennem ugentlige tilbudsaviser. nogle
kunder foretager på den baggrund deres køb på nettet, mens andre tager i byggemarkedet
for at se produktet. et byggemarked har begrænset plads til fremvisning af brændeovne og
vil typisk have få udstillingsmodeller, men flere modeller, der kan leveres på bestilling. byg-
gemarkedet vil derfor typisk ikke udstille samme type produkt fra forskellige producenter,
                                               - 35 -
altså ikke både en aduro 9 og en wiking luma, hvorimod man godt kan se en wiking
miro udstillet sammen med aduro 9.
aduro 9 er blevet aduros kerneprodukt. det er det enkeltstående varenummer, som coop-
koncernen har størst omsætning på. med aduro 9 fandt han og designeren casper storm et
design og nogle proportioner, der ramte plet. aduro 9 er den mest solgte brændeovn i euro-
pa.
ca. 35 % af deres salg sker over internettet. han har foretaget google-søgninger på ”aduro”,
og han kan se, at interessen for aduros produkter er steget eksplosivt efter lanceringen af
aduro 9-serien.
udseendet er afgørende for deres salg over internettet. han mener ikke, at en almindelig
forbruger kan se forskel på en aduro 9 og en wiking luma, da produkterne i høj grad har
de samme proportioner. han frygter, at forbrugerne vil forveksle produkterne, når de ser
dem i en tilbudsavis eller på nettet. han har oplevet at blive spurgt af en kunde, om hwam
var begyndte at producere aduro-brændeovne.
det er prisen og designet og ikke varemærket aduro, der er afgørende for deres kunder. det
er kun varemærket morsø, der er kendt på det danske marked for brændeovne.
det er ikke hans indtryk, at der generelt sker kopiering i branchen. udvalget af produkter er
variationer over samme tema. de forskellige producenter har dog deres karakteristika, der
gør, at man kan adskille dem fra hinanden. deres produkter ligner ikke andre eksisterende
på markedet. hvis de gjorde det, ville han ikke have haft så stor succes med salget.
han var opmærksom på, at der kunne komme et lignende produkt i wiking-serien, da
hwam havde bestilt en aduro 9 hos dem. dette har de ikke tidligere oplevet fra hwams
eller andre producenters side. i slutningen af sommeren i år fik han coops pejsekatalog til
korrekturgennemgang, da aduro har produkter i kataloget. det var der, han så wiking
luma første gang.
                                                - 36 -
aduro-modellerne 9, 9-1, 9-2 og 9-3 blev lanceret i slutningen af 2009 eller begyndelsen af
2010. i slutningen af 2010 kom 9-4-modellen til, og i 2012 kom modellerne 9-5 og 9-6 på mar-
kedet. han har aldrig været ude for, at nogen producenter lancerede en hel serie af brænde-
ovne på én gang. producenter vil typisk lancere et par modeller ad gangen og derefter vide-
reudvikle en serie på baggrund af forbrugerønsker. desuden vil usikkerheden om, hvorvidt
et nyt produkt vil få succes, typisk gøre, at en producent ikke uden videre lancerer en hel se-
rie på én gang.
wiking luma er i hans optik en serie, der er rettet mod byggemarkeder. aduro har handlet
med silvan, hvor wiking ikke har været solgt i en periode, men han kan konstatere, at
wiking nu er vendt tilbage hertil.
aduro 9-serien indeholder elementer, som han mener, udgør selskabets ”design-dna”.
hvis en konkurrent skaber produkter, der ligner aduros til forveksling, vil det være med til
at udviske aduros identitet på markedet.
wiking miro-serien blev designet i 2012. denne serie ligner ikke aduro 9-serien, da miro-
brændeovnen har en anden form. af den grund mener han ikke, at der ved miro-serien be-
står en forvekslingsrisiko mellem aduros og hwams produkter. det er helheden af wi-
king luma-serien, der designmæssigt kommer for tæt på aduro 9-serien.
de funktionelle behov, en brændeovn opfylder, kan løses på mange forskellige måder. dette
kan bl.a. ses ved de forskellige modeller, der er på markedet. han mener ikke, at der er no-
gen brændeovne på markedet, der ligner aduros så meget som hwams. han mener, at en
periode på 2 ½ måned, som hwam brugte på at designe wiking luma, er urealistisk kort.
wiking luma-serien og aduro 9-serien sælges formentlig til den samme pris. wiking
luma-serien er først blevet lanceret for nylig, og han ved derfor ikke, om brændeovnene vil
blive solgt i byggemarkeder herhjemme, men coop-kataloget indikerer, at dette kan blive til-
fældet.
                                                - 37 -
deres ovne ses fra siden på deres markedsføringsmateriale for at vise, at der er tale om en
rund ovn, ikke for at skjule, at der er et håndtag på aduro 9-brændeovnene.
casper storm har bl.a. forklaret, at han er uddannet arkitekt med speciale i industrielt de-
sign. udover brændeovne har han bl.a. designet skillerum til et kontormiljø, legetøjsproduk-
ter og rengøringsudstyr til fødevareindustrien.
christian skovbo kontaktede ham i midten af 2005 om et samarbejde, og han påbegyndte
designet af aduro 1, som blev lanceret i 2006. i efteråret 2008 gik den kreative proces om-
kring udviklingen af aduro 9 i gang. baggrunden for designet af denne model var, at der var
efterspørgsel på brændeovne med sideglas. aduro 9 skulle være en videreudvikling af adu-
ro 1, og da det ikke brandteknisk kunne lade sig gøre blot at sætte sideglas i aduro 1, blev
det et nyt projekt. de ønskede at minimere topdelen i forhold til aduro 1, som var lidt tung i
toppen, ligesom de ønskede mest muligt indkig til ilden og derfor minimerede bredden på
sprosserne mellem front- og sideruder. den stringente linjeføring både vertikalt og horison-
talt går dog igen fra aduro 1 til aduro 9. en stor del af opgaven ved aduro-designet var at
skabe en identitet, som kunne videreføres gennem flere serier.
fra 2008 til 2009 udviklede de designet af aduro 9. det tog omkring ét år, før produktet var
færdigdesignet. et typisk udviklingsforløb består af en analytisk fase, en kreativ fase og en
udførende fase. han kigger indledningsvist på andre produkter og indsamler informationer
om brugssituationer mv. han anser det for at være umuligt at lave en hel serie af ovne på 2
måneder. han mener desuden, at det er en dårlig idé at udvikle en serie af brændeovne uden
brug af en designer. der er meget teknik i brændeovne, men det, der står i folks hjem, er et
design, der skal fremstå på en bestemt måde alt efter slutbrugeren.
grundkorpus med brændkammeret og indramningen heraf går igen i alle aduro 9 model-
lerne. der er ingen standarder for brændeovne, bortset fra størrelsen på røgafgangsrøret og
at der skal kunne være et brændestykke på 36 cm. der er således fri formgivningsmulighed.
                                             - 38 -
hwam er med wiking luma-serien gået for tæt på aduro 9-serien. essensen af en sam-
menligning mellem de to serier er, at wiking luma-serien i højere grad ligner aduro 9-
serien end de ældre modeller fra hwam og wiking.
for så vidt angår hwams ældre modeller er hwam 3600-serien rund, men forholdet mel-
lem frontrude og sideruder er helt anderledes end forholdet mellem ruderne på wiking
luma-serien. det samme gælder, når man sammenligner miro-modellen med luma. på wi-
king luma-modellen på piedestal har udskæringen under frontglasset ingen funktion,
mens den tilsvarende udskæring på aduro 9-modellen har den funktion, at den giver plads
til luftreguleringsteknikken.
han mener ikke, at der findes andre produkter på markedet, der ligner aduro 9-serien, bort-
set fra en enkelt anden brændeovn. aduro har bedt den virksomhed, som producerer denne
brændeovn, om at ophøre med sin produktion.
for forbrugerne består udvælgelsessituationen i at se på billeder af brændeovne. hvis
hwam fortsætter salget af wiking luma-serien, vil aduro-seriens kendetegn udviskes.
han har givet aduro-brændeovnene deres ”design-dna” med de stringente linjer og ind-
ramningen af ruden, som opnås ved at lave udskæringen i bundpanelet. christian skovbo
har dog været med på sidelinjen i designprocessen. herudover har han sammen med torben
madsen lavet tilbehør til aduro-brændeovne.
aduro er ikke den første virksomhed, der har lavet runde brændeovne med sideglas. det er
et tegn i tiden, at forbrugerne ønsker så meget glas som muligt. der er ligeledes en tendens
blandt producenter til at hæve brændkammeret højere op, da forbrugerne gerne vil se ilden.
han var bekendt med nibes contura 500 og hwams ældre ovne, da han begyndte processen
med at designe aduro 9.
vagn hvam pedersen har bl.a. forklaret, at hwam adskiller sig væsentligt fra andre bræn-
deovnsvirksomheder ved at have arbejdet meget med forbrændingsteknikken. hwam er
                                                  - 39 -
kendt for den tekniske kvalitet. han er selv tekniker, men har benyttet sig af eksterne desig-
nere ved udformningen af brændeovne.
brændeovnsmarkedet har tre prissegmenter. et lavprissegment fra 3.000-10.000 kr., som ty-
pisk er de brændeovne, som sælges i byggemarkeder, et mellemsegment fra 10-15.000 kr. og
det eksklusive segment mellem 15.-50.000 kr. wiking ligger i mellemsegmentet og hwam
i det eksklusive segment.
branchen har i løbet af det sidste års tid været under pres. gennemsnitsprisen på solgte
brændeovne er steget, mens antallet af solgte brændeovne, især i den billige ende, er faldet.
hwam har oplevet, at byggemarkederne er ”kravlet op” i mellemsegmentet, da byggemar-
kederne ikke ønsker at tabe omsætning. hwam er derfor blevet kontaktet af silvan og
coop, norge. der er således opstået en interesse for deres wiking-serier. wiking luma-
serien ligger i prislejet fra 14.-16.000 kr. serien er således omkring 50-60 % dyrere end aduro
9-serien. han opfatter ikke wiking luma-serien som en konkurrent til aduro 9-serien. det
må nærmere være wiking miro-serien, der kan opfattes som en konkurrent til aduro 9-
serien. han har aldrig opfattet aduro som en konkurrerende virksomhed, da deres brænde-
ovne befinder sig i to forskellige prissegmenter.
i 1990’erne opstod et ønske om at få hævet glasruden i brændeovne, således at den eksem-
pelvis kunne ses henover et sofabord. på baggrund af denne efterspørgsel blev hwams
monet-model til. modellen var et innovativt produkt, da det kom frem.
i 2009 påbegyndte hwam en designproces, der tog udgangspunkt i monet-modellen. dette
blev til hwam 3600-serien, som formentlig blev lanceret i foråret 2010. han er overbevist
om, at hwams 3600 blev introduceret på markedet før aduro 9, da en af hwams sælgere
efterfølgende gjorde ham opmærksom på, at aduro havde lavet en model, der mindede om
deres, og at den var væsentlig billigere.
                                               - 40 -
wiking volcanic blev designet ved, at hwam forbedrede en model, de havde købt af en
østeuropæisk producent. de havde dog ikke meget succes med den. den blev derfor rede-
signet i 2012 til miroen.
han opfatter ikke aduro 9 som banebrydende. han anser blot modellen for at være en billi-
gere variant af noget, der fandtes i forvejen. han mener endvidere ikke, at aduro 9 og wi-
king luma ligner hinanden. hvis dette var tilfældet, ville de have svært ved at sælge deres
brændeovne 60 % dyrere end aduros brændeovne. generelt ligner brændeovne hinanden
meget. når man iagttager de fysiske eksemplarer af brændeovnene, er det dog meget tyde-
ligt, at der er stor forskel på produkterne.
den eneste måde, forbrugere ved wiking luma kan få fat i håndtaget og regulere luften, er
via udskæringen under lågen. udskæringen blev lavet i miroen, og den går igen i wiking
luma. det er en standardløsning hos dem, at spalterne mellem låge og resten af korpus skal
være 12 mm brede. metal er så levende et materiale, at det er meget vanskeligt at lave metal-
plader 100 % ens. hvis spalterne blev lavet mindre, ville det komme til at se skævt ud. spal-
ten oppe under toppladen, der går hele vejen rundt, er lavet for at sikre, at konvektionsluft
kan komme ud.
for at spare penge blev wiking luma serien konstrueret uden brug af eksterne designere
og lanceret på én gang. dette var muligt, da deres egne konstruktører var blevet dygtigere til
at lave brændeovne. miro-modellen er ligeledes konstrueret uden brug af eksterne designe-
re.
deres vejledende udsalgspris på wiking luma er omkring 14.000 kr. det er dog ikke altid,
at der hos forhandlere vil være en prisforskel på 60 % mellem aduro 9 og wiking luma, da
det er op til den enkelte forhandler at fastsætte prisen på brændeovnene.
som følge af en henvendelse fra brændeovnsproducenten nibe fjernede de det håndtag, der
tidligere sad i udskæringen på wiking luma. de ønskede ikke at genere nogen, og derfor
blev det fjernet. desuden gav det brændeovnen et mere rent udtryk, hvilket er i overens-
                                              - 41 -
stemmelse med tidens tendenser. hwam har ikke rettet ind i overensstemmelse med adu-
ros påstande, da de ikke mener, at de ting, der er blevet fremhævet af aduro, er specielle el-
ler særlige for aduros brændeovne.
stefan hvam pedersen har bl.a. forklaret, at han har en kommerciel uddannelse. han er
medejer af og administrerende direktør for hwam.
hwam har forsøgt at bygge wiking-brandet op igen med henholdsvis miro- og luma-
serien. wiking produkterne prissættes lavere end hwam, men nedarver detaljer fra
hwam brændeovnene. det, der fremgår af specifikationskravene til dis, er sigende for,
hvad han tænkte i relation til wiking-serien. de havde kun miro-modellen og ønskede en
yderligere model til brug for opbygning af brandet.
de lancerede både en hel wiking-serie og en hel hwam-serie inden for samme år. der var
ikke forbundet en større risiko for dem herved, da de producerer til ordre. de har således ik-
ke et færdigvarelager, som de skal have solgt ud af. brændkammeret er den dyre del af en
brændeovn, og det er det, der skal godkendes. de brugte omkring 12 måneder på at udvikle
wiking luma-serien. han vil anslå, at det koster omkring 1,5 mio. kr. at udvikle en ny
brændeovn. opgavebeskrivelsen lød på en miro-model i en større variant. han synes, at op-
gaven er lykkedes godt. de har ikke brugt en ekstern designer til at udvikle luma-modellen,
da konstruktionsprincipperne bag denne model er identiske med principperne bag miro-
modellen. dis kom ind i billedet, da hwam manglede kapacitet. monet-modellen har været
den brændeovn, hwam har været kendt for. de anvendte derfor både dele fra denne bræn-
deovn og miro-modellen til at skabe wiking luma.
i hwams kravspecifikation til dis er coop, norge nævnt som kunde. dette skyldes, at de
inden for en kortere årrække har haft en stigning i salget til coop, norge. det var christian
skovbo, der etablerede kontakten til coop, da han arbejdede for dem. det fremgår endvidere
af specifikationskravene, at den nye wiking luma-model skulle tage salg fra aduro 9-
modellen. han anser det hverken for at være mærkværdigt eller ulovligt, at de forsøger at
tage markedsandele fra aduro eller andre virksomheder.
                                                - 42 -
alle punkternene i kravspecifikationen dokumenterer, at de har genbrugt stort set alle ele-
menter fra miro-modellen. hwam har hverken sagt noget eller gjort noget i forhold til dis,
der kunne give dem anledning til at tro, at aduro 9 spillede en rolle for designet af luma.
det var miro-modellen, som opgaveformuleringen til dis tog udgangspunkt i. han bad om,
at denne model skulle gøres rund og større. han sendte ikke skitser til dis vedrørende de-
signet af wiking luma. dis har forstørret miro-modellen og lavet tegningerne til wiking
luma. det er ikke første gang, hwam har lavet en serie uden en designer. dette var ligele-
des tilfældet med miro-modellen.
der findes et hav af rundbuede ovne på markedet, og han mener, at der er mange ovne på
markedet, der ligner hinanden. han mener ikke, at aduro 9 og wiking luma ligner hinan-
den mere end andre.
aduro 9 og wiking luma kan ikke sammenlignes på pris. den vejledende udsalgspris er
ca. 15.000 kr. for wiking luma. han har ikke oplevet, at forbrugere har forvekslet de to
produkter.
internetsalg spiller en meget lille rolle for hwam. coop, norge er lige startet med nethan-
del, hvilket også er tilfældet med silvan. der er således forskel på aduro og hwam i den
henseende. han vil ikke afvise, at internetsalg på et senere tidspunkt får større betydning for
hwam.
han er i tvivl om, hvorvidt aduro 9 er den bedst sælgende brændeovn i europa, men den
sælger godt. han ved, at nibe også hævder, at contura er den bedst sælgende brændeovn i
europa.
da de fik henvendelsen fra nibes advokat, valgte de at gå i dialog med selskabet for at løse
sagen. hwam ønsker at have sin egen designmæssige identitet, og de havde derfor ikke in-
teresse i at lave noget, som, nibe mente, lå for tæt på deres design.
                                               - 43 -
wiking luma adskiller sig bl.a. fra aduro 9 ved størrelsen, de dobbelte glas, den kraftigere
låge, lågens vægt, skuffen under ovnen, luftstyringen, toppladens tykkelse og lukkemeka-
nismerne. på den baggrund mener han ikke, at produkterne kan forveksles. hvis hwam
ville have efterlignet aduro 9, ville de have skudt sig selv i foden ved at lave en dyrere mo-
del.
hwam holder øje med, hvad deres produkter bliver solgt for, men det er dog ikke noget, de
kan styre. hvis en forhandler eksempelvis sælger en af deres brændeovne for 10.000 kr., kan
der være tale om en ældre model. hwam har endnu ikke kørt en kampagne med wiking
luma. på nuværende tidspunkt kører de i coop en kampagne med deres miro-serie.
han mener, at hwam 3600 blev lanceret på en messe i februar 2010. da messerne er rettet
mod forhandlere, er det sædvanligt, at de præsenterer et produkt på messen, selvom det ikke
er endeligt godkendt. hwam har 40 års erfaring med at indhente godkendelse på brænde-
ovne, så de ved, hvilke krav der stilles.
han har konstateret, at byggemarkederne nu også efterspørger brændeovne i det mellemste
prissegment. deres salg af wiking luma har indtil videre været småt, og salget har været
afbrudt af et håndtagsskifte.
henrik kristensen har bl.a. forklaret, at han er uddannet industrielektriker og maskiningeni-
ør. han er ansat hos dis, hvor der er ansat en bred palet af ingeniører og én industriel desig-
ner. han var involveret i projektet omkring udvikling af luma-brændeovnen. han havde ik-
ke tidligere designet brændeovne.
i juni 2014 holdt dis et kort møde med hwam. opdraget fra hwam var det, som fremgår
af kravspecifikationen. under mødet hørte han hwams tanker om, hvad der skulle laves
om i forhold til miro-modellen, og de præciserede hvilke varianter, den nye model skulle
kunne fås i.
                                              - 44 -
de startede i dis med at skille miro-modellen ad. carsten og bjarke tegnede herefter cad-
modeller af miroen. de skulle genbruge så meget som muligt fra miro-modellen for at redu-
cere omkostningerne ved den nye model. han kiggede ikke konkret på, hvilke andre pro-
dukter, der var på markedet. han var ikke tæt involveret i projektet, men havde det admini-
strative ansvar og stod for kontakten til hwam.
det var begrænset hvilke kunstneriske frihedsgrader, der var ved skabelsen af luma-
modellen. det var 100 % en konstruktionsopgave, dis udførte. han kan ikke huske, at adu-
ro 9 blev nævnt i produktionsprocessen, men der blev ikke lagt skjul på, at hwam ønskede
at tage markedsandele fra andre producenter af runde brændeovne.
den periode, de brugte på udviklingen af wiking luma, var kortere end sædvanligt for
udvikilingsprojekter. torsten hvam sølund var på besøg hos dem et par dage om ugen, og
han er formentlig kommet med ændringsforslag i den forbindelse.
carsten christensen har bl.a. forklaret, at han er uddannet maskiningeniør. han arbejdede
på wiking luma-projektet i to uger, hvor han fungerede som konstruktør. han havde ikke
tidligere lavet brændeovne.
ud fra kravspecifikationen oplevede han opgaven som veldefineret, idet den tog udgangs-
punkt i en kendt brændeovn. han mener ikke, at man ved at arbejde ud fra denne ville kun-
ne være kommet frem til en brændeovn, der så meget anderledes ud end wiking luma.
de tog udgangspunkt i 3d-modeller af miro-modellen og et par skitser af sideruderne, som
de fik udleveret af torsten hvam sølund. han mener ikke, at de modtog filer på hwam
3600-modellen, men de fik et fysisk eksemplar af lågen fra hwam 3600 og et fysisk eksem-
plar af en miro-brændeovn. de fik også udleveret nogle brochurer, men han ved ikke, om de
vedrørte aduro 9. han har ikke hæftet sig ved, at det fremgik af kravspecifikationen, at
hwam ønskede at tage markedsandele fra aduro 9. han satte sig ikke ind i, hvilke andre
brændeovne der var på markedet, da de havde en veldefineret opgave og en kravspecifikati-
on at arbejde ud fra. torsten hvam sølund sagde aldrig, at wiking luma skulle ligne adu-
                                                - 45 -
ro 9. han kan afvise, at hans arbejde har været baseret på aduro 9. torsten hvam sølund var
interesseret i at sideruderne blev så store som muligt. han husker ikke, hvordan de kom
frem til, at der skulle være en spalte øverst på siden af brændeovnen.
han arbejdede på projektet i 14 dage og var med til at aflevere en cad-model, dvs. 3d-
tegninger af wiking luma.
bjarke thomsen har bl.a. forklaret, at han er under uddannelse til maskiningeniør og er ansat
som studentermedhjælper hos dis. han arbejdede på projektet vedrørende udviklingen af
wiking luma, og i den forbindelse har han set kravspecifikationen. han er den eneste
medarbejder hos dis, der hele vejen igennem arbejdede på wiking luma. han havde ikke
tidligere arbejdet med brændeovne.
i starten af projektet blev de overordnede ting fastlagt. han fik oplyst, at miro-modellen var
udgangspunktet, og de modtog cad-filer på miro-modellen, ligesom de også fik et fysisk
eksemplar. det var endvidere opgivet i kravspecifikationen, hvad diameteren skulle være på
den nye brændeovn. dis’ opgave var herefter at gøre en firkantet ovn rund. han skulle så
vidt muligt genbruge komponenter fra miro-modellen. hvis de ikke kunne genbruges, skul-
le han redigere komponenterne, og hvis det ikke var muligt, skulle han skabe nye kompo-
nenter fra bunden. han lavede formentlig ruderne på baggrund af hwams forslag. det var
ikke et færdigt produkt, dis afleverede til hwam. hvis han havde tvivlsspørgsmål omkring
det tekniske, henvendte han sig til hwam. de har løbende afholdt møder med hwam,
hvor de har diskuteret designet.
hwam har ikke opfordret ham til at efterligne aduro 9. han har arbejdet ud fra cad-
filerne på miro-modellen.
kristoffer szupienko christensen har bl.a. forklaret, at han er uddannet produktionstekno-
log/maskintekniker. han blev ansat hos hwam i september 2014. han overtog materialet
vedrørende wiking luma fra dis og udarbejdede på det grundlag produktionstegninger.
                                             - 46 -
dis havde defineret, hvordan ovnen skulle se ud, så han har ikke foretaget designmæssige
valg men muligvis lavet nogle mindre tilpasninger. designmæssigt var alt desuden defineret
i kravspecifikationen. han talte med torsten om, at brændeovnen skulle ligne hwam 3600-
modellen, og at man også skulle kunne se slægtskabet til miro-modellen. de drøftede også
udformningen af piedestalen. miro-modellen har en mindre varmeydelse end wiking lu-
ma. af den grund var der brug for en ekstra konvektionsspalte på siden af wiking luma.
han ved ikke, hvem der har bestemt, hvilken størrelse sideruderne på luma-modellen skulle
have. luma-modellen var hans første projekt hos hwam.
torsten hvam sølund har bl.a. forklaret, at han er udlært maskinarbejder. han er ansat ved
hwam. forud for sin ansættelse i familievirksomheden har han været ansat andre steder.
han har deltaget i udviklingen af wiking luma-serien, hvor han primært stod for projekt-
ledelse. hwam har for det meste brugt eksterne designere som led i udviklingen af nye
produkter. disse har samarbejdet med deres interne produktudvalg, som stefan, vagn, deres
produktmanager pernille, deres produktchef finn og han selv sidder i. alle deres nye pro-
dukter drøftes i dette produktudvalg. det er stefan, der er formand for udvalget.
wiking luma-projektet påbegyndtes i juni 2014. han var involveret i projektet hele vejen.
kristoffer, der er ansat hos hwam, har ligeledes været involveret i projektet. kristoffer til-
trådte stillingen hos hwam i september 2014. hans egen rolle i projektet var primært koor-
dination mellem forskellige parter, herunder dis. han besøgte dis flere gang ugentlig i den
periode, dis arbejdede på projektet. han havde primært drøftelser med bjarke om de prin-
cipper, han ønskede at få bygget ind i brændeovnen. der er en del komplicerede tekniske
elementer ved brændeovne, og han skulle derfor give bjarke input herom. han kan ikke selv
anvende programmer, hvor man tegner i 3d.
hwam antog dis for at få projektet hurtigere færdigt, og fordi de selv manglede kapacitet i
deres udviklingsafdeling. udviklingen af wiking luma kostede omkring 1,5 mio. kr. de
ønskede at udvide deres wiking sortiment med endnu en serie, som skulle tage udgangs-
punkt i miro-modellen, som havde været en succes. kravspecifikationen udgjorde hovedop-
                                               - 47 -
draget til dis. der er dog nogle sider, der hører til, angående estimerede omkostninger ved
projektet mv., som ikke er fremlagt under sagen. dis fik ikke udleveret skitser eller lignende.
hwam plejer selv at konstruere sine ovne. de sigter altid efter at starte op omkring som-
merferien og komme i gang omkring én måned efter. projektet har ikke været mere kompri-
meret end sædvanligt. de brugte primært bjarke, da han havde en anden timepris end en er-
faren konstruktør. han bistod derfor i høj grad bjarke. en konstruktør er en person, der ud-
former de tekniske detaljer. han havde taget en låge med fra 3600-modellen, som han viste
bjarke. bjarke fik endvidere alle 3d-filerne til miro-modellen og et fysisk eksemplar af den-
ne.
de designede wiking luma-serien til mellemsegmentet. miro-modellen var billigere end
wiking luma. wikings brændeovne sælges både til coop norge og til mindre brænde-
ovnsbutikker. desuden begyndte de også at sælge lidt til silvan sidste år.
hwam ønskede med wiking luma en brændeovn, som var større end miro-modellen, og
som var rund. dis har ved 3d-modulering skaleret elementerne på miro-modellen op og har
bestræbt sig på, at wiking luma skulle ligne miro-modellen mest muligt, så man kan se
slægtskabet mellem de to. han opfattede udviklingen af wiking luma som en teknisk op-
gave, da den bestod i at skalere en tidligere model op.
han bestilte en aduro 9-brændeovn, da han dels ønskede at finde ud af, hvad der skete i
markedet, og dels hvad kunderne efterspurgte. det er tilfældigt, at aduro 9 blev leveret den
dag, hwam havde opstartsmøde med dis. hwam har omkring 4-5 ovne stående, som ikke
er deres egne. han kan finde på at skille en ovn ad for at undersøge grundopbygningen og
forbrændingsprincipper. han har undersøgt den aduro 9-brændeovn, som blev leveret til
hwam, men fandt ikke noget, som han kunne bruge til noget. han vidste, hvordan aduro 9
så ud, inden han købte den. han har ikke drøftet med dis, at wiking luma skulle ligne
aduro 9.
                                               - 48 -
han har på et tidspunkt udleveret en stregtegning til dis, der forklarer opbygningen af side-
glaskonstruktionen. denne opbygning er noget, han har genanvendt fra deres hwam 3600-
model. han valgte den sideglaskonstruktion, der ses i wiking luma, da han var bekymret
for, om det ville være tilstrækkeligt med et enkelt lag glas, da dette kunne indebære en risiko
for, at ovnen ikke ville blive varm nok.
ud fra dis’ 3d-tegninger lavede hwam selv en model af stålplader for at vurdere, om stør-
relsen var rigtig. de ændrede i den forbindelse tykkelsen på toppladen, så den så mere gedi-
gen og kraftig ud. grunden til, at toppladen på wiking luma ligger på sidepladerne, er, at
de har erfaret fra andre produkter, at dette er en god løsning.
spalten under toppladen på wiking luma er en konvektionsspalte, som kom til, efter at de
havde lavet en testforbrænding. dette element adskiller sig fra miro-modellen. det skyldes,
at de havde brug for at lave et større konvektionsareal på lumaen, da det er en større ovn.
de har haft spalten på tidligere modeller, f.eks. volcanic, så det var en nærliggende løsning
for dem.
de havde brug for, at man kunne gribe ind under lågen for at åbne den og for at få adgang til
luftreguleringsgrebet. derfor valgte de udskæringen under lågen, som også var brugt på mi-
ro-modellen. hwam har ikke brugt løsningen med udskæringen for at få brændeovnen til at
ligne aduro 9. det kan godt være, at der er nogle lighed mellem udskæringen på wiking
luma og udskæringerne på nogle af aduros brændeovne, men det er ikke noget, som han
har gjort sig tanker om.
wiking luma er væsentligt større end aduro 9, og toppladen er tykkere. på wiking luma
er der endvidere dobbelt sideglas, skjult betjeningsgreb til regulering af luft og den støbte
bund, der er med til at adskille wiking luma fra aduro 9.
efter henvendelsen fra nibe ab er det omstridte indbyggede håndtag nu fjernet på luma 3
og 4. det håndtag, der er på luma 1 med piedestal, er anderledes end det, der ses på aduro
9 med piedestal.
                                                - 49 -
hwam lavede en hel serie på én gang, da de mente, det var en professionel og overbevisen-
de måde at introducere et nyt produkt i markedet på. de var hverken bange for, at wiking
luma ville blive en fiasko eller for at designe en hel serie på én gang. de overvejede ikke at
bruge nogle af deres tidligere eksterne designere til at hjælpe med udviklingen af wiking
luma.
christian hvidt har bl.a. forklaret, at han er uddannet maskiningeniør. han har arbejdet med
industrielt design i 40 år. han har gennem flere ansættelser tilegnet sig kompetencer inden
for design. han har sin egen virksomhed, hvor han arbejder med danske og internationale
virksomheder, og han har udarbejdet formanalyser og skønserklæringer gentagne gange i de
sidste 10-15 år.
han vedstår sig formanalysen af 10. september 2015. han har besvaret de tilsendte spørgs-
mål ud fra egen overbevisning.
markedet for brændeovne er underlagt tekniske krav og ønsker om en så effektiv og miljø-
rigtig forbrænding som muligt. da en brændeovn er et meget funktionelt produkt, er der
forholdsvis snævre udtryksmuligheder, men dermed ikke sagt at der ikke er nogen valgmu-
ligheder. brændeovne er karakteriseret ved, at de indgå i stuemiljøet som en form for møbel,
der skal harmonere med stuens øvrige elementer. designerens opgave er derfor at finde nog-
le linjer i brændeovnen, som fremhæver produktets egenskaber og gør det attraktivt. som
designer skal man føle, at funktioner og former indgår i et større hele. når han i spørgsmål 4
taler om karakteristiske proportioner, er det netop et spørgsmål om, at man som designer
træffer nogle valg om forholdet mellem de forskellige elementer, som indgår i opbygningen
af brændeovnen rundt om brændkammeret.
markedet for brændeovne er meget tæt, da der findes mange producenter. udfordringen
ligger derfor i at finde nogle detaljer, der gør, at brændeovnen adskiller sig fra andre bræn-
deovne. der er generelt stor variation i designet på brændeovne, og det er lykkedes de enkel-
te producenter at fremhæve enkelte detaljer som deres.
                                            - 50 -
han mener, at der er foretaget en række designmæssige valg ved udviklingen af aduro 9,
herunder vedrørende siderne, toppen, afslutningen mod gulv, styringsdetaljer, dør, dørgreb
og reguleringsgreb og eventuel automatik.
designprocessen er karakteriseret ved, at man opstiller en kravspecifikation, der skal tage
hensyn til, hvor det færdige produkt skal befinde sig på markedet teknisk og prismæssigt.
viden om markedet i øvrigt er også en stor del af designprocessen, så man sørger for, at pro-
duktet adskiller fra øvrige produkter. udover designprocessen er der ligeledes en testfase.
en samlet proces på omkring ét år er efter hans mening en relativt kort proces. udviklings-
processen for wiking luma forekommer således kort, selv hvis det tages i betragtning, at
man har kunnet genbruge mange dele, da man typisk vil have en længere testperiode.
han mener, at der er usædvanligt mange sammenfald mellem wiking luma og aduro 9.
han mener, at der er en række valg, der skal træffes ved designet af en ovn, hvilket forskel-
lighederne ved de mange brændeovne, som henholdsvis aduro, hwam og andre produ-
center har produceret, viser. med wiking luma er man nået frem til en række af de samme
valg, som er truffet ved aduro 9, uden at man har forsøgt at distancere sig, selvom der også
er forskelle.
han mener ikke, at det er givet, at man med udgangspunkt i miro-modellen kun kan komme
frem til wiking luma. både i en teknisk og designmæssig udviklingsproces vil man have
flere muligheder, hvor man er nødt til at foretage nogle valg. produkter designer ikke sig
selv. når man ønsker noget anderledes end det eksisterende, skal der træffes nogle design-
mæssige valg. han kan dog ikke afvise, at wiking luma kan være designet med udgangs-
punkt i miro-modellen. indfasningerne omkring glassene er dog mere kantede en på miro’en
men også anderledes end aduro 9.
han har gennemgået de eksempler på brændeovne, som hwam har fremlagt, og han har
herved kunnet fastlægge en tidslinje for de runde brændeovne, som viser en udvikling i
produktet. hans gennemgang har ikke givet ham anledning til at ændre sin konklusion i
                                               - 51 -
formanalysen. han finder det interessant, at der er designregistreringer for cylinderformede
brændeovne med indbyggede håndtag og sideruder. dette har dog heller ikke givet ham an-
ledning til at ændre holdning i forhold til formanalysen, idet det er svært ud fra stregtegnin-
ger at sige, hvad formudtrykket i produktet vil være.
de spalter, der er valgt i aduro 9, er en velvalgt detalje, der går igen i alle deres produkter.
mange designelementer ved ovnene er relativt enkelte. han mener, at udsparingen er den
formdetalje ved ovnen, der gør indtryk på en. det er det karakteristika, der efter hans opfat-
telse gør, at aduros produkter adskiller sig fra andre produkter på markedet. udsparingen
er symmetrisk og pænt placeret og er valgt så tilpas stor og markant i forhold til de vandrette
og lodrette linjeforløb, at den træder frem. den luma-brændeovn, han har forholdt sig til,
havde et indbygget håndtag i udsparingen. det gennemgående i designet har for ham været
udsparingen og ikke håndtaget. det at wiking luma ikke længere har håndtag, fremhæver
bare udsparingen endnu mere. for ham er udsparingen en del af det samlede designudtryk.
ham bekendt er denne udsparing endvidere valgt af aduro gennem et længere designfor-
løb. allerede fra 2006 har han kunnet finde udsparingen i aduros ovne.
hans research til brug for sagen er baseret på hans egen research på nettet, et enkelt besøg i
en forretning og materiale, han har modtaget fra sagsøgerens advokat. han besvarer ikke en
formanalyse uden at have foretaget selvstændig research. han har været vidt omkring. det
er ikke entydigt at finde ud af, hvilke brændeovne der eksisterede i 2010, men han har bl.a.
fundet en række gamle certifikater og manualer med årstal.
i sin formanalyse var han opmærksom på, at der var forskel på højden af henholdsvis aduro
9 og wiking luma. han har i formanalysen oplistet forskelle og ligheder. disse punkter er
ikke prioriterede. han er ikke blevet spurgt, om wiking luma er en slavisk eller en meget
nærgående efterligning af aduro 9. han har skrevet i sin formanalyse, at hwam ved wi-
king luma-serien har valgt ikke at differentiere sig fra de karakteristika, der kendetegner
aduro 9. han mener, at det centrale element i aduro 9 er brændkammeret. brændkammeret
er det samme i luma-serien, og derfor har han ikke haft vanskeligt ved at sige, at hans kon-
klusioner fra formanalysen kunne udstrækkes til hele luma-serien.
                                               - 52 -
han oplever konvektionsspalten om et designelement, hvor der er taget stilling til, hvor bred
spalten skal være. på aduro 9-serien har konvektionsspalten i toppen siderudens længde.
han oplever spalterne som en del af ovnens linjeføring.
på grund af prisen på brændeovnene vil man som forbruger gå ud og kigge på fysiske ek-
semplarer. de fleste forbrugere vil endvidere være interesserede i forbrændingsteknikken,
og om produktet er svanemærket. han oplever, at man ved køb af en brændeovn udover
dens funktion skal synes som designudtrykket.
de brændeovne med en udsparing under lågen, som hwam har fremlagt billeder af, er
fremkommet efter lanceringen af aduro 1 med den karakteristiske udsparing. han har dog
ikke foretaget en total research af markedet. han kan bekræfte, at han har stillet spørgsmål
til sagsøgerens advokat angående det tidsmæssige aspekt, og at advokaten har kontaktet for-
skellige producenter.
christian bjørn har bl.a. forklaret, at han er uddannet på kunstakademiet. han har haft to
forskellige tegnestuer. han har arbejdet med design af forskellige produkter så som tog og
automater. i dag designer han primært forbrugerbaserede produkter. han kan vedstå den af
ham afgivne erklæring.
til brug for erklæringen har han foretaget en fysisk besigtigelse af brændeovnene. han har
ingen forudgående erfaring med brændeovne, idet han aldrig har designet eller tegnet en
brændeovn.
når han sammenligner wiking luma med miro-modellen er der en række elementer, der
minder om hinanden. toppladen har det samme stråleformede mønster, der er med til at de-
finere modellernes identitet. glasset er facetteret, og virksomhedens logo indgår som en
støbt del af lågen. brændkammeret har indvendigt en vandret prægning, og bunden er i
begge modeller et støbt emne. begge ovne har også et skjult håndtag. der er forskellige reli-
gioner for så vidt angår håndtag, da nogle mener, at de skal være synlige, og andre mener, at
                                               - 53 -
de skal være skjult. de designelementer, der indgår i ovnene, er tydeligvis i familie med
hinanden.
forskellene mellem wiking luma og aduro 9 er bl.a. mønstret i toppladerne, lågerne, der
er lavet i henholdsvis støbejern og pladejern. brændkamrene er forskellige, da prægningen
indvendigt er henholdsvis vandret og lodret. bunden i brændkamrene er endvidere forskel-
lige, da der er et støbt emne i den ene og kun en lille støbt del i den anden.
man kan ikke vurdere et produkt ud fra et billede, da man ikke herved får en fornemmelse af
kvaliteten. man er nødt til at røre ved produktet. wiking luma er tung. når man bevæger
lågen, mærker man dens tyngde, der - i modsætning til aduro 9 - vidner om en gedigen kva-
litet. overfladen på wiking luma er ru, da brændeovnen er lavet af støbejern. overfladen
på aduro 9 er derimod glat, da den er lavet af pladejern. sideruderne på wiking luma er
af dobbeltglas, mens de er af enkeltglas på aduro 9. denne forskel er væsentlig, da det sva-
rer til at kigge på vinduer henholdsvis med og uden karm. udsparingerne under lågerne er
forskellige i udformning og er i øvrigt en meget banal ting, som ikke kan iagttages isoleret.
ved wiking luma ses denne som en præcis, diskret form, mens udsparingen på aduro 9 er
svær at opfatte på grund af de blanke greb, der forstyrrer billedet. spalterne fylder efter hans
opfattelse ikke meget for brændeovnenes udtryk. i aduro 9 har man et spjæld siddende, der
kan luftregulere, hvilket ikke findes i wiking luma. i wiking luma relaterer spaltens
længde sig til bredden af toppladen, og i aduro-modellen relaterer denne sig til siderudens
bredde.
han har forsøgt at sætte sig ind i, hvad der findes af brændeovne, og han mener, at man fin-
der det helt overordnede indtryk, som aduro 9 efterlader, i en række andre brændeovne.
han opfatter det ikke som mistænkeligt, at man som konkurrent køber andre producenters
produkter for at holde sig orienteret om, hvad der findes på markedet. herved kan man bå-
de undersøge, om man er på højde med det eksisterende og endvidere sikre sig, at man ikke
designer noget, der minder for meget om et andet produkt. det er helt sædvanligt, at man
sætter sig grundigt ind i, hvad der findes på markedet, før man udvikler et nyt produkt.
                                                  - 54 -
når man tegner en brændeovn, må man tage udgangspunkt i, hvor stort et stykke brænde,
man bruger, og indmaden skal tilgodese brandtekniske forhold. en brændeovn er et stykke
inventar, og den skal relaterer til de møbler, vi har stående i vores bolig. han mener ikke, at
proportioner har så stor betydning. det er mere helhedsindtrykket, der er vigtigt.
han mener ikke, at wiking luma er en efterligning af aduro 9. han har forsøgt at se på de
enkelte elementer i brændeovnene, og han synes, at der er store forskelle i måden, man har
indrettet en række funktioner. samlet set mener han, at ovnene er meget forskellige.
når man skal fremstille et nyt produkt, forsøger man altid at genbruge så meget som muligt
for at nedbringe omkostningerne. ved design af en brændeovn ved man fra starten, at den
skal optræde i forskellige varianter, ligesom man f.eks. ved, at lamper skal designes som
bordlamper, standerlamper og hængelamper.
han har ikke kigget på hele aduros produktsortiment tilbage i tiden forud for afgivelse af
sin erklæring. udsparingen på de tidligere aduro modeller er også blevet utydelig ved, at
aduro har påsat håndtag og logo.
han synes, det er lykkedes godt for hwam at videreføre miro-modellen til en rund ovn.
han synes, det er tydeligt, at miro og luma kommer fra samme virksomhed. udgangspunk-
tet er ret præcist, og der er derfor mange elementer, hvor man ikke skal starte fra bunden.
han mener, at der er foretaget designmæssige valg ved udviklingen af miro-modellen. han
mener ikke, at der i mellem miro og wiking luma er plads til, at så forfærdeligt meget
kunne have været designet anderledes. ved frembringelsen af wiking luma ud fra cad-
tegningerne, må der være fremkommet et produkt, som nogen har vurderet rent designmæs-
sigt og har taget stilling til, om der skulle ske en justering af æstetiske grunde.
dis har formentlig ikke foretaget selvstændige analyser af markedet, da man har henholdt
sig til opdraget fra hwam. han vil anse det for usædvanligt, hvis man bare kører løs med
udviklingen af et design uden at undersøge, om det ligger for tæt på et andet produkt.
                                                    - 55 -
selv hvis man udelukkende kigger på billeder af produkterne, vil man kunne se en række
forskelle, men man kan ikke bruge føle- og høresansen, når man handler over nettet. han
kender ikke til, hvordan forbrugeradfærden er i forhold til indkøb af brændeovne, men han
ved, at mange generelt orienterer sig i butikker og bagefter går hjem og finder det produkt,
de er ude efter billigere på nettet.
parternes synspunkter
for sagsøger, aduro, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdo-
kument af 22. oktober 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
”
      1.          anbringender
      denne sag drejer sig om, hvorvidt hwam a/s skal forbydes at producere, markedsføre, sælge,
      importere, eksportere, bortgive eller på anden måde bringe i omsætning eller i øvrigt råde er-
      hvervsmæssigt over de i bilag 3 (ekstrakt side 171) afbillede brændeovne, som udgør retsstridi-
      ge efterligninger af brændeovnene i aduro a/s’ brændeovnsserie aduro 9 jf. bilag 1 (ekstrakt
      side 36) herunder særligt brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3 og aduro 9-
      4 jf. bilag 1 (ekstrakt side 36).
      1.1         ophavsret
      det gøres gældende, at brændeovne i aduro a/s’ brændeovnsserie aduro 9 afbilledet i bilag 1
      (ekstrakt side 36) nyder ophavsretligt beskyttede jf. ophavsretslovens § 1, da brændeovnene er
      udtryk for en selvstændigt skabende åndsvirksomhed præget af individualitet, samt opfylder
      kravet om subjektiv nyhed.
      industriel designer christian hvidt har som skønsmand i sin formanalyse konkluderet, at adu-
      ro 9 serien må vurderes som resultatet af en selvstændigt skabende åndsvirksomhed præget af
      individualitet jf. bilag 7 (ekstrakt side 222). dette bekræfter, at aduro 9 serien har tilstrækkelig
      originalitet og dermed nyder ophavsretligt beskyttelse jf. ophavsretslovens § 1.
      yderligere understøttes det af, at aduro 9 serien har en betydelig markedsposition i danmark,
      som ikke bestrides af hwam a/s, og af, at den første brændeovn i aduro 9 serien har været på
      markedet i mindst 5 år jf. bilag 2 (ekstrakt side 48).
      det gøres gældende, af hwam a/s har krænket aduro a/s’ ophavsret ved produktion, mar-
      kedsføring og salg af de i bilag 3 (ekstrakt side 171) afbillede brændeovne benævnt wiking
      luma jf. ophavsretslovens § 2.
      brændeovnene i wiking luma serien adskiller sig alene fra brændeovnene i aduro 9 serien
      ved få og ubetydelige elementer. hwam a/s har ved formgivningen af wiking luma 1
                                              - 56 -
brændeovnene ikke differentieret sig fra de særprægede/originale elementer, som kendetegner
aduro 9 serien af brændeovne, herunder særligt brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2,
aduro 9-3 og aduro 9-4. hvorfor der er stor risiko for, at købekredsen vil forveksle de pågæl-
dende brændeovne.
aduro 9 seriens overordnede former, dimensioneringer og detaljer går igen i brændeovnene i
wiking luma serien. særligt har hwam a/s på samtlige wiking luma brændeovne genta-
get det for aduro 9 serien karakteristiske panel med udsparing. herudover har hwam a/s til-
lige formmæssigt på størstedelen af brændeovnene i wiking luma serien gentaget aduro 9
seriens frigangsspalte. yderligere bemærkes, at brændeovnene i wiking luma serien gentager
aduro 9 seriens markante lodrette og vandrette linjer.
det gøres gældende, at der på tidspunktet for lanceringen af aduro 9 serien ikke fandtes bræn-
deovne med det samme identitetsskabende formudtryk, som gør sig gældende i brændeovnene
i aduro 9 serien. det gøres i den relation ligeledes gældende, at designregistreringerne fremlagt
som bilag o, p og q, ikke har nogen relevans for nærværende sag.
det bestrides, at der er betydelige forskelle mellem brændeovnene i aduro 9 serien og brænde-
ovnene i wiking luma serien, og det bestrides, at lighederne mellem de to brændeovnsserier
for de flestes vedkommende er almindelige, banale eller anvendt på andre brændeovne på
markedet. brændeovnene i wiking luma serien giver således ikke et andet helhedsindtryk
end brændeovnene i audro 9 serien, herunder særligt brændeovnene aduro 9, aduro 9-1,
aduro 9-2, aduro 9-3 og aduro 9-4.
hwam a/s har kendt til eksistensen af aduro 9 serien af brændeovne forud for produktion,
markedsføring og salg af wiking luma serien af brændeovne. dette understøttes af, at
hwam a/s den 25. juni 2014 bestiller en aduro 9 brændeovn til sin adresse jf. bilag 8 (ekstrakt
side 386), og aduro 9 seriens betydelige markedsposition. christian hvidt konkluderer i sin
formanalyse, at det ikke er sandsynligt at wiking luma serien kunne have været frembragt
uden kendskab til aduro 9 serien jf. bilag 7 og bilag 25 (ekstrakt side 222 og 230).
endvidere gøres det gældende, at hwam a/s har overgivet oplysninger/refereret til aduro 9
serien til dansk ingeniørservice (dis), der har deltaget i udformningen af wiking luma seri-
en, og at dis har været bekendt med aduro 9 brændeovnene i forbindelse med udviklingsar-
bejdet.
hwam a/s har bevidst taget designmæssige valg, der medfører, at wiking luma serien af
brændeovne ikke differentierer sig tilstrækkeligt fra brændeovnene i aduro 9 serien, herunder
særligt brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3 og aduro 9-4. derimod frem-
står de designelementer i wiking luma serien, som af hwam a/s påstås udvalgte fra tidlige-
re brændeovne, som udvalgt, så de kombineret ligger sit tæt op af aduro 9 seriens design. dette
bekræftes ligeledes af christian hvidt jf. bilag 25 (ekstrakt side 230).
aduro a/s gør derfor gældende, at brændeovnene i wiking luma serien ikke er et resultat af
en selvstændig designproces, der helt uafhængig af aduro 9 serien af brændeovne er baseret på
designmæssige elementer fra hwam a/s eksisterende brændeovne.
hwam a/s har på tidspunktet for udviklingen af hwam a/s’ brændeovnsserier wiking mi-
ro serien, wiking volcanic og hwam 3600 serien kendt til brændeovnene i aduro 9 serien.
dette understøttes af, at hwam a/s’ økonomichef brian worm under bevissikringsforretnin-
gen den 24. september 2015 forklarede, at de holder ekstra øje med aduro a/s, fordi ejeren af
                                              - 57 -
aduro a/s tidligere har været ansat hos hwam a/s, jf. retten i horsens retsbog af 24. septem-
ber 2015 (ekstrakt side 29)
det gøres gældende, at brændeovnene i wiking luma serien i sin designmæssige udformning
ligger tættere op af brændeovnene i aduro 9 serien end de gør op af brændeovnene i
wiking miro serien, hwam a/s 3600 serien, wiking volcanic serien og hwam a/s monet
serien. dette understøttes af christians hvidts besvarelse af supplerende spørgsmål jf. bilag 25
(ekstrakt side 230).
på baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at aduro 9 serien nyder ophavsretlig beskyt-
telse, samt at salg og markedsføring af wiking luma serien krænker ophavsretten til aduro 9
serien.
1.2        markedsføringsloven - produktefterligning
det gøres gældende, at de i bilag 1 (ekstrakt side 36) afbillede brændeovne nyder beskyttelse
mod produktefterligning efter markedsføringslovens § 1. brændeovnene i aduro 9 serien har et
designmæssigt særpræg, der kan ses i brændeovnenes formmæssige udtryk. aduro 9 serien af
brændeovne adskiller sig dermed fra andre brændeovne på markedet, ligesom aduro 9 serien
har en væsentlig markedsposition, der ikke er bestridt af hwam a/s.
det gøres gældende, at brændeovnene i wiking luma brændeovnsserien, der er afbilledet i
bilag 3 (ekstrakt side 171), krænker aduro a/s’ rettigheder i henhold til markedsføringsloven,
da brændeovnene udgør efterligninger af brændeovnene i aduro a/s’ brændeovnsserien adu-
ro 9, herunder særligt brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3 og aduro 9-4.
brændeovnen i wiking luma serien gentager de for aduro 9 serien karakteristiske formele-
menter, og adskiller sig alene på ganske få punkter fra brændeovnene i aduro 9 serien.
det gøres gældende, at hwam a/s bevidst har kendskab til og har tilstræbt, at efterligne adu-
ro a/s’ brændeovnsserie, herunder særligt brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2,
aduro 9-3 og aduro 9-4.
hwam a/s har bevidst foretaget designmæssige valg, der medfører, at wiking luma serien
af brændeovne ikke differentierer sig fra brændeovnene i aduro 9 serien, herunder særligt
brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3 og aduro 9-4. derimod fremstår de
designelementer, som påstås udvalgt fra tidligere brændeovne tilhørende hwam a/s, som
udvalgt, så de kombineret ligger sig tæt op af aduro 9 seriens design.
dette understøttes af, at hwam a/s den 25. juni 2015 bestiller en aduro 9 brændeovn til sin
adresse jf. bilag 8 (ekstrakt side 386) og aduro 9 seriens betydelige markedsposition.
da de to brændeovnsserier har et stor antal sammenfaldende formelementer, gøres det gælden-
de, at der er stor risiko for, at købekredsen af de to brændeovnsserier, der for begge brændeov-
ne primært er private forbrugere, vil kunne forveksle de to brændeovnsserier, særligt henset til,
at størstedelen af forbrugere baserer sit valg af brændeovn på fotografier af brændeovne i til-
budsaviser og på nettet.
                                                    - 58 -
      det gøres gældende, at det er en skærpende omstændighed, at de enkelte brændeovnsmodeller
      i wiking luma serien, modsvarer brændeovnsmodeller i aduro 9 serien og derfor efterligner
      en hel produktserie.
      1.3       betingelser for at nedlægge midlertidigt forbud
      det gøres gældende, at betingelserne for nedlæggelse af forbud og de i påstand 2 og 3 nævnte
      påbud er opfyldt jf. retsplejelovens § 413 og § 414.
      det gøres gældende, at det er godtgjort, subsidiært sandsynliggjort, at brændeovnene afbilledet i
      bilag 3 (ekstrakt side 171) er efterligninger af brændeovnene i aduro 9 serien, herunder særligt
      brændeovnene aduro 9, aduro 9-1, aduro 9-2, aduro 9-3 og aduro 9-4, hvorfor der forligger
      en krænkelse af aduro a/s rettigheder i henhold til såvel ophavsretslovens § 2 som markedsfø-
      ringslovens § 1, og at denne krænkelse er sket erhvervsmæssigt.
      markedsføringen og salget af brændeovnene afbilledet i bilag 3 (ekstrakt side 171) nødvendig-
      gør nedlæggelse af et midlertidigt forbud og påbud og aduro a/s’ muligheder for at standse
      krænkelsen – og dermed opnå sin ret – vil forspildes, såfremt de henvises til at afvente retlig af-
      gørelse i en almindelig civil sag. wiking luma brændeovnene er markedsført maj måned
      2015, og levering af de pågældende brændeovne er påbegyndt i september 2015, hvorfor det ha-
      ster med at få bragt den omfattende seriekrænkelse til ophør.
      lovens almindelige regler om straf yder ikke aduro a/s tilstrækkeligt værn mod krænkelsen,
      idet krænkelsen pågår aktivt og nedlæggelse af midlertidigt forbud og påbud overfor hwam
      a/s vil ikke påføre hwam a/s en skade, der ikke står mål med aduro a/s’ klare interesse i at
      få nedlagt forbuddet og dermed standses krænkelsen.
      1.4       sikkerhedsstillelse
      det gøres gældende, at forbuddet og de i påstand 2 og 3 anførte påbud på grund af krænkelsens
      klarhed nedlægges uden krav om sikkerhedsstillelse, da aduro a/s rettigheder og krænkelsen
      heraf må anses for godtgjort.
      subsidiært gøres det gældende, at forbuddet og de i påstand 2 og 3 anførte påbud nedlægges
      mod en af retten fastsat sikkerhedsstillelse jf. retsplejelovens § 415.
      det bemærkes i den forbindelse, at sikkerhedsstillelse ikke kan kræves, såfremt rekvirentens ret
      og krænkelsen heraf er godtgjort, hvilket det gøres gældende, at aduro a/s har gjort i denne
      sag.”
for sagsøgte, hwam , er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstands-
dokument af 23. oktober 2015, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”anbringender:
      det gøres overordnet gældende, at hwam a/s’ design og udvikling af wiking luma serien
      er gennemført som en individuel, selvstændig - og af aduro/aduro 9 helt uafhængig - proces,
                                                - 59 -
baseret på benyttelse, overførelse og/eller videreudvikling af form-elementer fra hwam a/s’
egne ældre brændeovnsmodeller, i et samarbejde mellem hwam a/s og dis ud fra en nøje
overvejet og besluttet målsætning og kravspecifikation, der også netop gik på, at fusionere vel-
kendte form-elementer fra hwam a/s’ eksisterende brændeovne.
der har ikke været tale om benyttelse af, efterligning af, eller på anden vis udnyttelse af adu-
ro/aduro 9 brændeovne/brændeovnsserier.
den helt selvstændige udviklingsproces er fuldt dokumenteret og vil også blive understøttet
yderligere gennem relevante forklaringer for retten.
allerede på dette grundlag afvises det, at hwam a/s har handlet i strid med god markedsfø-
ringsskik, jf. markedsføringslovens § 1, at hwam a/s har krænket nogen eventuel ophavsret,
ligesom det bestrides, at konstaterede sammenfald eller ligheder mellem hwam a/s luma og
aduro 9 serierne kan danne grundlag for nogen formodning eller sandsynliggørelse for, kræn-
kelse af hævdede rettigheder til aduro 9 serien, jf. retsplejelovens § 413, stk. 1.
specifikt i forhold til ophavsretsloven, gøres det gældende:
at       sagsøger ikke i tilstrækkelig grad har dokumenteret eller sandsynliggjort, at aduro 9
         brændeovnen opfylder betingelserne for at nyde ophavsretslig beskyttelse, jf. ophavs-
         retslovens § 1 og retsplejelovens § 413, nr. 1); der henvises nærmere til:
at der på markedet findes en lang række brændeovne med samme grundlæggende formele-
menter (”kendetegn”) som aduro 9, jf. bilag s (ekstrakt s. 357-385),
at der så tidligt som i 2003, og dermed mange år forud for lanceringen af aduro 9, er foretaget
eu-designregistrering af en ganske lignende brændeovn som også efterfølgende er introduceret
på markedet (contura 500 serien), og med i alt væsentligt samme formelementer, jf. bilag o-q,
ekstrakt s. 436-478 og s. 483-484);
at formanalyserne, bilag 7 og 25 (ekstrakt s. 222-234) slet ikke berører det for ophavsretsbeskyt-
telsen relevante spørgsmål om, i hvilket omfang aduro 9 i sin helhed eller til dels (visse form-
elementer), var nye, særlige, originale eller ejendommelige for aduro 9, i forhold til det allerede
almindeligt kendte indenfor brændeovne, idet det underliggende grundlag for formanalysen
aldeles udelader information herom og informationen heller ikke er almindeligt tilgængelig på
internettet, jf. bilag 18 (ekstrakt s. 487-527);
at formanalysen, bilag 7, svaret på spørgsmål 4 (ekstrakt s. 226), endog netop bekræfter, at der
er ”begrænset mulighed for rent design og formmæssigt at lave noget helt usædvanligt”, hvilket også er
bekræftet i bilag u, svaret på spørgsmål a (ekstrakt s. 236-237);
at formanalysen derefter oplister detaljer - hvoraf flere ved sammenligning med bilag o-s (eks-
trakt s. 436-478, s. 483-484 og s. 357-385), ses at være helt åbenbart almindeligt kendte og an-
vendte også på tidspunktet for lanceringen af aduro 9 - uden at det i formanalysen er under-
søgt eller belyst, om og i hvilket omfang der er tale om noget almindeligt kendt og anvendt;
at de særlige forhold, der gør sig gældende omkring brændeovne, som er styret af tekniske og
funktionelle forhold tillige med stærke og langvarige traditioner omkring formelementer indi-
kerer, at der bør foretages undersøgelse af det forud almindeligt kendte og anvendte, hvis der
skal tages bekræftende stilling til værkshøjde, der ifølge 1961-lovmotiverne kræver ”en vis nyhed
                                                - 60 -
og selvstændighed”, jf. kommenteret ophavsretslov s. 105, og bl.a. er udelukket, hvis frembrin-
gelsen ”ikke adskiller sig væsentligt fra, hvad der tidligere har været kendt på området dvs. det åndelige
fælleseje”, jf. kommenteret ophavsretslov s. 110; og
at markedsposition for aduro 9, som er påberåbt til understøttelse af ophavsret i fogedforbuds-
begæringen s. 7, andet afsnit, men i lige grad kan afhænge af tekniske forhold, prisforhold, for-
handlerforhold, markedsføringsindsats m.v., er uden relevans for vurderingen af betingelserne
for ophavsretslig beskyttelse;
at         der uanset om aduro 9 antages at nyde ophavsretslig beskyttelse ikke foreligger nogen
           krænkelse,
idet den ophavsretslige beskyttelse ikke er en (objektiv) prioritetsret, men en (subjektiv) efter-
ligningsbeskyttelse, hvorved det er en grundbetingelse for at statuere krænkelse, at det oprinde-
lige værk, er både kendt og benyttet (efterlignet) ved frembringelsen af det senere værk; jf. ord-
lyd og princip i ophavsretslovens § 2, der ikke hjemler en prioritetsret, dobbeltfrembringelses-
læren, juridisk litteratur og retspraksis;
idet det senere værk/produkt (wiking luma) er frembragt ved en selvstændig udviklingsind-
sats baseret på hwam a/s’ egne ældre værker/produkter (hwam a/s 3600, wiking mi-
ro/volcanic), uden benyttelse (kopiering eller efterligning) af det ældre værk/produkt (aduro
9), jf. bilag h (ekstrakt s. 123-145);
idet det må afvises, at wiking luma visuelt fremstår som en nærgående efterligning af aduro
9 brændeovne (selv hvis de to relativt mere lignende modeller aduro 9/wiking luma 3 og
aduro 9-3/wiking luma 1 lægges til grund), idet wiking luma i stedet fremstår som en ”fu-
sion” af serierne hwam a/s 3600 og wiking miro/volcanic, jf. bilag h (ekstrakt. s. 123-145)
og bilag u, svarene på spørgsmål g-h (ekstrakt s. 243-244), og ingen modstrid med svaret på
spørgsmål 19 i bilag 25, ekstrakt s. 234);
idet de to formelementer (konventionsspalte i top, og udsparing/udskæring til greb under låge),
der er særligt fremhævet som indicier for efterligning af aduro 9 i fogedforbudsbegæringen s. 7
og i formanalysen, bilag 7, svarene på spørgsmål 8 og 9 (ekstrakt s. 227-228), er (i) funktio-
nelt/teknisk betingede, (ii) er overført/benyttet fra hwam a/s’ egne ældre brændeovne, og der-
til (iii) er ret banale, og (iv) er uden betydning for helhedsindtrykket af brændeovnene; og
idet der i det hele taget ikke er påfaldende sammenfald mellem hverken de respektive indivi-
duelle brændeovne eller de respektive serier, der kan anvendes som indicier på efterligning
(”hvorfor-pokker”-reglen giver ikke udslag), herunder er bilag 6 (ekstrakt s. 251-282), bilag 18
(ekstrakt s. 487-527), bilag 24 (ekstrakt s. 336-339) og bilag 26 (ekstrakt s. 485-486) enten hypote-
tiske, konstruerede eller manipulerede, og i alle tilfælde misvisende, idet der fremstilles lighe-
der, der ikke findes;
samt
idet den ophavsretlige beskyttelse af brugskunst i funktionalistisk formsprog ifølge fast høje-
steretspraksis er en ganske snæver efterligningsbeskyttelse, der kun omfatter meget nærgående
efterligninger, jf. særligt blandt de seneste domme ufr 2014.954 h, ufr 2014.3539 h, ufr
2015.979 h og ufr 205.992 h;
                                              - 61 -
idet det i forhold til den relevante retlige standard om meget nærgående efterligning er helt ir-
relevant og utilstrækkeligt at belyse, hvorvidt wiking luma forekommer at ligne de respekti-
ve serier hwam a/s 3600 og wiking miro hver for sig, mere eller mindre eller i samme grad,
som de ligner aduro 9, jf. den supplerende formanalyse, bilag 25, svaret på spørgsmål 19 (eks-
trakt s. 234);
idet wiking luma hverken subjektivt set er frembragt som, eller objektivt set fremstår som,
nogen meget nærgående efterligning af aduro 9, hvorved der særligt henvises til:
at de ligheder, der ubestrideligt kan udpeges mellem de relativt mest lignende ovne, aduro 9
over for wiking luma 3 og aduro 9-3 over for wiking luma 1, jf. også formanalysen, bilag
7, svarene på spørgsmål 1 og 2 (ekstrakt s. 224-225), er af generel og banal karakter, og til dels
tillige funktionelt betinget, f.eks. at brændeovnene er på piedestal, er runde og sorte, med glas-
ruder, har røgafgang på toppen eller bagved m.v., har greb/udsparinger til greb, har varemær-
ker/logoer; jf. bilag o-s (ekstrakt s. 436-478, s. 483-484 og s. 357-385) og bilag u, svarene på
spørgsmål b og c (ekstrakt s. 237-241);
at forskellene, derimod, hvoraf langt fra alle er nævnt i bilag 7 (ekstrakt s. 225-226), omfatter de
relevante konkrete og særprægede formelementer, særligt:
- det grundlæggende forskellige valg af støbejern-ovn ctr. ovn i plade-jern,
- den konkret forskellige dimensionering, jf. bilag t (ekstrakt s. 285 og s. 288 og behovet for ska-
lering i den konstruerede dobbelt-streg tegning som ”flytter” alle linjer for aduro 9 så det pas-
ser bedre med et søgt formål om at vise ligheder, der ikke findes i dimensioner og linjeføringer,
jf. bilag 24 (ekstrakt s. 336-339),
- det konkret forskellige mønster på toppladerne (ekstrakt s. 294) for wiking luma overført
fra wiking miro (ekstrakt s. 139) og forskelle omkring rør til røgafgang på top,
- øvrige forskelle omkring top/top-plader, herunder tykkelsen, der afviger med mere end 100 %
(ekstrakt s. 295) (tykkelse for wiking luma svarer til wiking volcanic, jf. ekstrakt s. 140),
skjult ctr. synlig teknik under top-plade (ekstrakt s. 296), konkret og funktionsmæssig forskellig
regulator-frigangsspalte (aduro) ctr. luft/konvektionsspalte (wiking luma), ekstrakt s. 298
(for wiking luma overført fra wiking volcanic, ekstrakt s. 143),
- forskelle omkring låger i forhold til støbe-jern ctr. plade-jern, dimensioner, hængsling, glas
(dobbelt med recesser ctr. enkelt lag uden recesser), ekstrakt s. 299-302, og (for wiking luma
overført fra hwam a/s 3600 og wiking miro, ekstrakt s. 145),
- grundlæggende forskelligt princip for, og forskellig konkret udformning af glas-ruder (wi-
king luma med dobbelt-glas og recesser ctr. aduro med enkelt-glas og uden recesser), jf. eks-
trakt s. 306 (og for wiking luma overført fra hwam a/s 3600, jf. ekstrakt s. 142) og bilag v
vedlagt og også fremsendt pr. e-mail 23. oktober (ikke medtaget i ekstrakt);
- den konkret afvigende form på udsparingen/skæringen under lågen, som også er anvendt til
noget forskelligt, ekstrakt s. 287, 288 og 302, (for wiking luma overført fra wiking miro, jf.
ekstrakt s. 144),
- betydelige forskelle i løsninger omkring håndtag og greb (aduro 9 ovne med en række meget
synlige, markante håndtag til åbne/lukke eller regulering i blankt metal (kontrast) kontra wi-
                                               - 62 -
king luma med udelukkende usynlige greb og håndtag, jf. ekstrakt s. 285, 288, 298, 304 og
305, (wiking luma overført fra wiking miro),
- konkret forskellig udformning af indvendigt brændkammer i forhold til materialevalg, møn-
string og bund, jf. ekstrakt s. 285 og 286, 307 (for wiking luma overført fra wiking miro, jf.
ekstrakt s. 141) og forskellige indvendige askeskuffer i forhold til f.eks. dimensioner og håndtag
(ekstrakt s. 308);
- principielt og konkret forskelle løsninger omkring eksponering af virksomhedslogo, jf. eks-
trakt s. 303 (for wiking luma svarende til alle øvrige modeller),
- forskellig dimensionering, funktion og udformning af bundpanel (askeskuffe kontra låge til
opbevaringsrum), jf. ekstrakt s. 285, 286 og 309, (wiking luma overført fra wiking miro og
hwam a/s 3600, jf. ekstrakt s. 145),
- forskellig grundform på de almindelige piedestaler (rund vs. afskåret bundplade), jf. ekstrakt
s. 288;
at de mange forskelle hverken er af uvæsentlig eller tilfældig karakter, men har betydning for
helhedsindtrykket, og tillige vidner om en selvstændig og individuel udviklingsindsats for wi-
king luma uden forbindelse til aduro 9, jf. almindelig praktisk erfaring (”hvorfor-pokker-
ikke”-reglen) og bilag u (ekstrakt s. 235-249); og
at der er for mange og for betydende forskelle til, at der på grundlag af den visuelle fremtræden
af produkterne i modstrid med beviserne i sagen, kan statueres at foreligge et tilfælde af efter-
ligning/kopiering.
specifikt i forhold til markedsføringsloven, gøres det gældende:
at        de subjektive betingelser for at bringe markedsføringslovens § 1 i anvendelse, er helt
          ufravigelige og gælder uanset graden af lighed mellem konkurrerende produkter,
at        de subjektive betingelser ikke er til stede under sagen, herunder er der ikke fra hwam
          a/s’ side foretaget nogen bevidst eller tilstræbt efterligning af aduro 9 serien eller an-
          den illoyal udnyttelse af aduro 9 serien, men udelukkende lovlig, selvstændig og sæd-
          vanlig udnyttelse og videreudvikling af egne eksisterende brændeovnsmodeller,
at        markedsføringslovens § 1 kun beskytter formgivning/fremtoning af produkter for så
          vidt som der (i) ikke er tale om funktionelt eller teknisk betingede formelementer, og
          (ii) er tilstrækkeligt ”kommercielt særpræg”, hvorved fremtoningsmæssige elementer,
          der er teknisk/funktionelt betingede og/eller helt almindeligt kendte og anvendte på
          markedet, ikke nyder nogen beskyttelse mod efterligning,
at        markedsføringslovens § 1 kun hjemler en ganske snæver beskyttelse af den kommerci-
          elt særprægede formgivning/fremtoning af brændeovne i forhold til bevidste/tilsigtede
          og meget nærgående (slaviske) efterligninger/kopieringer,
at        der ikke er påfaldende ligheder - men derimod en lang række påfaldende forskelle - når
          produkterne sammenlignes med fokus på de beskyttede konkrete og kommercielt sær-
                                               - 63 -
         prægede formelementer, der ikke er almindeligt kendte og anvendte og/eller funktio-
         nelt/teknisk betingede,
at       wiking luma brændeovnene fremstår med relativt højere kvalitet og er relativt dyre-
         re at fremstille, end aduro 9 brændeovnene, hvilket modsiger en forestilling om til-
         stræbt efterligning af aduro 9, jf. bilag u, svar på spørgsmål d (ekstrakt s. 241),
at       formanalysen, bilag 7, besvarelsen af spørgsmål 8 og 9 (ekstrakt s. 227-228), fremhæver
         to funktionelt betingede elementer af banal karakter og uden betydning for helhedsind-
         trykket, som de eneste indicier på ”efterligning”, hvorved formanalysen bør være uden
         indvirkning på afgørelsen af sagen,
at       wiking luma brændeovnene, hverken subjektivt set er frembragt som, eller objektivt
         set fremstår som, nogen bevidst, tilstræbt eller meget nærgående efterligning af aduro
         9 serien, hvorved der supplerende henvises til anbringenderne ovenfor vedrørende op-
         havsretsloven.
i forhold til sagsøgers fastholdte synspunkt om serie-efterligning, gøres det gældende:
at       det er helt sædvanligt og normalt at udnytte udviklingsomkostningerne maksimalt og
         markedsføre brændeovne i serier med varianter, der tager udgangspunkt i brændkam-
         meret, og som tilpasser sig forskellige kundebehov og præferencer på forskellige geo-
         grafiske markeder (med/uden sidevinduer, med/uden sokler, piedestaler m.v.,
         med/uden fedtstensbeklædning, med/bund- og toppaneler, der hæver brændkammer
         eller øger ydre dimensioner), jf. bilag e-g (ekstrakt s. 391-402 og s. 405-407), n (ekstrakt
         s. 198) og bilag o-p (ekstrakt, s. 436-478) og bilag s (ekstrakt 357-385);
at       den supplerende formanalyse, bilag 25 (ekstrakt 230-234), heller ikke forholder sig til i
         hvilken grad serie-variationerne inden for brændeovne er normale og banale, eller til
         sammenligning af aduro 9 og wiking luma som serier betragtet;
at       wiking luma serien er lavet i de samme varianter, som på udviklingstidspunkt fand-
         tes for wiking miro serien, jf. bilag i, (”ovnen skal komme i samme varianter som wi-
         king miro”) (ekstrakt s. 156-158) og bilag n (ekstrakt s. 219 sammenholdt med s. 220),
         (eneste forskel en manglende luma variant på en meget lille sokkel);
at       der ikke er påfaldende sammenfald mellem hverken de respektive individuelle bræn-
         deovne eller de respektive serier, som serier betragtet, herunder er bilag 6 (ekstrakt s.
         251-282) konstrueret eller manipuleret, og i alle tilfælde misvisende:
         idet de samme aduro 9 varianter er opstillet over for flere forskellige varianter af wi-
         king luma,
         idet der samtidig er udeladt både varianter af aduro 9 og varianter af wiking luma,
         hvor der ikke er fundet relevante modstykker, der kan understøtte en påstand om serie-
         efterligning, og:
        idet ingen af brændeovnene i aduro 9 serien findes med fedtstensbeklædning (ekstrakt
        s. 258, 267), men aduro 9 ovne fås til gengæld fås i brun, jf. bilag 1 (ekstrakt s. 39),
                                               - 64 -
         idet aduro varianten med top- og bundpaneler (aduro 9-2, ekstrakt s. 41) ikke findes i
         en variant med side-ruder, hvorved, der ikke er en variant, der modsvarer wiking
         luma 5 (ekstrakt s. 179), og jf. ekstrakt s. 261 og 264;
         idet aduro varianten til vægophæng (aduro 9-4, ekstrakt s. 43) omvendt kun findes i
         en variant med side-ruder, hvorved der ikke findes en variant, der modsvarer wiking
         luma 2 uden sideruder (ekstrakt s. 174) og jf. ekstrakt s. 273,
         idet aduro varianten på piedestal (aduro 9-3, ekstrakt s. 42) ikke findes i en variant
         uden side-ruder, hvorved der ikke findes en variant, der modsvarer wiking luma 2
         med piedestal (ekstrakt s. 175), jf. ekstrakt s. 280 og 276; og
         idet der for aduro 9-5 og aduro 9-7, der kun er medtaget i bilag 1 (ekstrakt s. 44 og 45),
         men udeladt i bilag 6 (ekstrakt s. 251-282), findes der ikke sammenlignelige varianter
         for wiking luma serien.
i forhold til betingelserne i retsplejelovens § 413, gøres det med henvisning til det ovenfor an-
førte principalt gældende, at sagsøger hverken har godtgjort eller sandsynliggjort, at betingel-
serne for nedlæggelse af fogedforbud er til stede. der kræves sandsynliggørelse såvel af, at den
påberåbte ret overhovedet eksisterer som af, at den vil være krænket af de handlinger, der sø-
ges forbudt. særligt sidstnævnte er ikke hverken dokumenteret eller sandsynliggjort af sagsø-
ger. sagsøgte har endog præsteret modbeviset for, at der ikke er tale om nogen krænkelse af
ophavsretsloven eller markedsføringsloven.
i forhold til den principale del af sagsøgers påstande 1-4, der retter sig mod samtlige brænde-
ovne i wiking luma serien, som udvist i bilag 3 (ekstrakt s. 171-181), må det være åbenbart, at
denne påstand skal afvises, også selv hvis sagsøger får korrigeret de mange i bilag 3 indeholdte
fotos af wiking luma brændeovne med de fjernede håndtag/greb under låge.
det samme gælder i forhold til sagsøgers subsidiære påstand, for så vidt angår de wiking
luma brændeovne i bilag 3, der er udvist på ekstrakten s. 174 og 175 (wiking luma 2 (uden
side-ruder) med uden hhv. med piedestal), wiking luma 4 og 6 med fedtsten, ekstrakt s. 178
og s. 181); wiking luma 5 og 6 i helt særlige dimensioneringer (ekstrakt s. 179 og 180).
disse wiking luma brændeovne afviger markant fra hver eneste af brændeovnene i aduro 9
serien.
den supplerende formanalyse i bilag 25, svarene på spørgsmål 12 og 13 (ekstrakt s. 25-26), ses
ikke at være udtryk for en sagkyndig sammenlignende gennemgang af de individuelle bræn-
deovns-varianter i de respektive serier, men har karakter af deduktion (hvis brændkammeret
ligner, så ligner serierne også).
subsidiært, i forhold til kravet om sikkerhedsstillelse, gøres det gældende, at det bør være klart,
at sagsøger i hvert fald ikke har godtgjort sin ret og krænkelsen deraf, hvorved der ifølge rets-
praksis skal stilles sikkerhed for sagsøgtes tab i forbindelse med nedlæggelse af fogedforbud.
at sagsøgte vil lide et ganske betydeligt tab er åbenbart, og tabet vil i hvert fald omfatte de for
wiking luma afholdte betydelige udviklings- og markedsføringsomkostninger til dato.
tabet er således opgjort til kr. 2 mio. svarende til de afholdte udviklings- og markedsførings-
omkostninger for wiking luma serien til dato.”
                                              - 65 -
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
det lægges efter bevisførelsen herunder forklaringen fra casper storm til grund, at der alle-
rede forud for, at aduro 9 kom på markedet, blev produceret og markedsført cylinderfor-
mede brændeovne med front- og sideglas, hvor selve brændkammeret sad højt for bedre
indkig, hvilket bl.a. ses ved brændeovnen contura 500 fra 2005. retten finder ikke, at aduro
med aduro 9 har tilført denne type brændeovn sådanne nye elementer, at det er sandsynlig-
gjort, at aduro 9 på frembringelsestidspunktet adskilte sig væsentligt fra øvrige brændeovne
på markedet. under disse omstændigheder finder retten ikke, at aduro har sandsynliggjort,
at aduro 9-serien nyder beskyttelse efter ophavsretslovens § 1.
aduro 9 har imidlertid med sit enkle design, de rene linjer, linjeføringen fra frontglassets si-
der ned i udskæringen under brændkammeret, og selve udskæringen med greb som går igen
fra aduro 1, et sådant særpræg, at brændeovnen, som har en betydelig position på markedet,
er beskyttet mod meget nærgående produktefterligninger efter markedsføringslovens § 1.
retten medgiver, at wiking luma og aduro 9 på billeder i brochurer kan synes meget ens.
vurderingen af, om wiking luma udgør en efterligning af aduro 9, må imidlertid baseres
på en sammenligning af de fysiske eksemplarer, idet det herved bemærkes, at det ikke er
sandsynliggjort, at forbrugeren alene træffer sin beslutning om køb af brændeovn ud fra bil-
leder i tilbudsaviser og på nettet.
retten har ved sin besigtigelse af brændeovnene kunnet konstatere, at det visuelle indtryk af
de to brændeovne er meget forskelligt. wiking luma er således højere og bredere end
aduro 9 og har en kraftigere topplade i støbejern med et stråleformet mønster, som viser
slægtskabet til wiking miro. wiking luma har endvidere en frontlåge i støbejern, hvor
aduros er i pladejern, wiking luma har facetter omkring frontglasset, hvor aduro 9s kan-
ter omkring glasset er skåret skarpt af, og wiking luma har dobbelte glas i siderne med
en indfasning mellem de to glas, hvor aduro 9 har enkelt lags sideglas. udformningen af
                                             - 66 -
udskæringen er også forskellig på de to ovne, idet wiking lumas udskæring er mere run-
det i hjørnerne, hvor aduro 9s har skarpe hjørner. desuden giver det blanke greb til luftre-
gulering i midten af udskæringen og det cylindriske håndtag aduro 9 et andet udtryk end
wiking luma.
de nævnte forskelle bevirker, at helhedsindtrykket af aduro 9 er en lettere mere moderne
brændeovn, hvor wiking luma fremstår mere tung i sit udtryk.
efter en helhedsvurdering finder retten derfor ikke, at wiking luma udgør en meget nær-
gående efterligning af aduro 9, og aduro har som følge heraf ikke sandsynliggjort, at
hwam har handlet i strid med markedsføringslovens § 1.
som følge af det anførte findes forbudsbetingelserne ikke opfyldt, og aduros anmodning om
meddelelse af forbud og påbud, jf. aduros påstand 1-4 tages derfor ikke til følge.
efter sagens udfald skal aduro betale sagsomkostninger til hwam. beløbet fastsættes efter
et skøn over sagens værdi samt efter sagens karakter og omfang til 120.000 kr., hvoraf 59.500
kr. dækker udgiften til den sagkyndige erklæring, og resten dækker hwams rimelige udgif-
ter til advokatbistand.
                                      thi bestemmes:
aduro a/s’ forbudspåstande tages ikke til følge.
aduro a/s skal inden 14 dage betale 120.000 kr. i sagsomkostninger til hwam a/s.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
annette krath poulsen               mette skov larsen           søren skovgaard pedersen
                    - 67 -
                  (sign.)
               ___ ___ ___
      udskriftens rigtighed bekræftes
sø- og handelsretten, den 4. december 2015
