                             højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 9. november 2010
sag 76/2009
(1. afdeling)
katrine højring og
jens nytoft rasmussen
(advokat vivi bruhn knudsen for begge, beskikket)
mod
region hovedstaden
(advokat håkun djurhuus)
biintervenient til støtte for appellanterne:
affald danmark
(advokat mogens moe)
biintervenient til støtte for indstævnte:
miljøstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 6. afdeling den 15. januar 2009.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: børge dahl, peter blok, lene pagter kristensen,
jytte scharling, niels grubbe, marianne højgaard pedersen, poul dahl jensen, henrik
waaben og michael rekling.
påstande
appellanterne, katrine højring og jens nytoft rasmussen, har gentaget deres påstande.
                                               - 2 -
indstævnte, region hovedstaden, har påstået stadfæstelse, dog med bemærkning om, at sags-
omkostningsbeløbet tilkendt af landsretten bør forhøjes, hvorved regionen har henvist til
højesterets kendelse af 23. oktober 2009.
supplerende sagsfremstilling
i brevet af 5. maj 2004 fra frederiksborg amt til katrine højring og jens nytoft rasmussen,
hvori amtet traf afgørelse om kortlægning af parkeringsarealet, hedder det bl.a.:
      ”frederiksborg amt har indført et system til nuancering af grunde kortlagt på vidensni-
      veau 2. systemet skal gøre det nemmere for ejendomsmarkedets parter at vurdere en gi-
      ven forurenings betydning for boliganvendelsen. systemet er beskrevet i vedlagte pjece.
      din ejendom er hermed kategoriseret i forureningsklasse 0 (f0).”
i den vedlagte pjece hedder det bl.a.:
      ”systemet til nuancering af jordforurening inddeler boliggrundene i tre kategorier: f0,
      f1 og f2. f0 betyder, at forureningen ikke udgør en risiko for anvendelsen af hus og
      have”.
om kategori f0 hedder det uddybende:
      ”forureningsklasse 0 – f0
      forureningen er uden betydning for den nuværende anvendelse af hus og have.
      forureningen ligger enten under bygning, tæt belægning eller så langt under jordover-
      fladen, at der ikke er risiko for kontakt med forureningen ved almindelig brug af hus og
      have.
      forureningen er udelukkende kortlagt for at sikre, at den forurenede jord ikke flyttes og
      for at undgå, at man – uden at vide det – kommer i kontakt med forurenet jord.
      amtet laver ikke yderligere undersøgelser eller oprydning af forurening, medmindre
      forureningen udgør en risiko for grundvandet.
      …
      jordforureningens betydning
      er jorden forurenet, kan der være stor forskel på, hvilken sundhedsmæssig betydning
      forureningen udgør.
      jordforurening uden betydning – f0
                                                - 3 -
       nogle jordforureninger har ingen sundhedsmæssig betydning ved almindelig brug af
       hus og have. disse forureninger ligger på en sådan måde, at man ikke kommer i direkte
       kontakt med dem ved almindelig brug af hus og have.
       det kan f.eks. være forurening med tungmetaller, hvor de øverste forurenede jordlag er
       udskiftet med ren jord. det kan også være forurening med olie fra en nedgravet tank el-
       ler et nedgravet rør, der ligger så dybt, at der ikke sker en påvirkning af indeklimaet i
       boligen.
       forurening med f.eks. tjære eller tungmetaller, der ligger under fast belægning, er også
       uden betydning, da belægningen sikrer, at man ikke kan komme i kontakt med jordforu-
       reningen.
       der kan også være efterladt en rest af forurenet jord, efter at en boliggrund er renset op.
       restforureningen er efterladt, fordi den ikke har nogen sundhedsmæssig betydning ved
       almindelig brug af hus og have.
       boliggrunde med sådanne typer jordforurening vil få en f0’er.
       forureningen er kortlagt for at sikre, at den forurenede jord ikke flyttes og for at undgå,
       at man, uden at vide det, kommer i kontakt med den forurenede jord.”
ved højesterets kendelse af 23. oktober 2009 bestemtes, at det salær, som landsretten havde
tilkendt advokat vivi bruhn knudsen som beskikket advokat for katrine højring og jens
nytoft rasmussen på 165.000 kr. med tillæg af moms, skulle forhøjes til 350.000 kr. med
tillæg af moms.
forklaringer
til brug for højesteret har skønsmanden, peter e. holm, afgivet supplerende forklaring.
retsgrundlaget
i medfør af den dagældende § 11 i miljøbeskyttelsesloven blev der udstedt bekendtgørelse nr.
568 af 6. december 1983 om anvendelse af slagger og flyveaske (slaggebekendtgørelsen).
efter bekendtgørelsens § 7, stk. 2, kunne bl.a. slagger fra forbrænding af affald anvendes uden
tilladelse til bl.a. pladser på højst 2.000 m2, når afstanden til indvindingsanlæg for vandforsy-
ning, hvortil der stilles krav om drikkevandskvalitet, var mindst 20 m, og slagger udlagdes i
lag, der er højst 30 cm tykke.
kemikalieaffaldsdepotloven fra 1983 var det første regelsæt om registrering af forurenede
ejendomme. den blev i 1990 afløst af affaldsdepotloven. affaldsdepotloven indeholdt be-
                                               - 4 -
stemmelser om registrering af visse depoter indeholdende kemikalieaffald eller olieaffald og
visse lossepladser, såfremt disse kunne have skadelig virkning på mennesker og miljø. ifølge
bemærkningerne til lovforslaget til affaldsdepotloven (folketingstidende 1989-90, tillæg a, l
109, sp. 2753) kunne der også blive tale om at anvende loven på f.eks. slaggedepoter.
som betænkning nr. 1/1996 fra miljøstyrelsen offentliggjordes en rapport fra et underudvalg
under jordforureningsudvalget med titlen forurenet jord og uorganiske restprodukter. be-
tænkning nr. 1/1996 blev medtaget som et bilag til betænkning nr. 2/1996 fra jordforure-
ningsudvalget om forurenet jord.
i betænkning nr. 1/1996 hedder det bl.a. s. 22 og s. 23:
      ”1.1.1 jord som medie for forurening
      der er i dag en voksende erkendelse af, at forurening fra forskellige forureningskilder
      sammenblandes, omsættes og transporteres i miljøet, og at miljøindsatsen derfor bør
      tage udgangspunkt i en betragtning af miljøet som en helhed.
      …
      1.1.2 jordforureningens karakter
      ukontrolleret affaldsbortskaffelse, oplagring af råvarer og spild fra tankanlæg er de væ-
      sentligste kilder til den eksisterende jordforurening. en anden kilde er luftforurening,
      som afsættes på planter og jord og med tiden ophobes i jordmiljøet.
      …
      igennem årene er der sket en udvikling i myndighedernes erkendelse af forureningens
      karakter. denne udvikling er først og fremmest sket gennem administrationen af af-
      faldsdepotloven fra 1983 til i dag. det oprindelige formål med loven var at tilvejebringe
      et administrativt grundlag for oprydninger efter tidligere tiders nedgravning af kemika-
      lieaffald i jorden. behovet for en sådan lov var opstået, fordi det havde vist sig, at det
      nedgravede kemikalieaffald kunne medføre sundhedsmæssig risiko og alvorlig fare for
      jord- og grundvandsforurening. efter lovens vedtagelse begyndte amtskommunerne ar-
      bejdet med at opspore gamle kemikalieaffaldsdepoter. det viste sig, at også andre typer
      affald kunne medføre forurening af grundvand og skade sundheden. det gjaldt dels
      olieaffald og dels blandet affald i gamle lossepladser. disse affaldstyper blev derfor in-
      kluderet i loven i 1990.
      fra 1990 til i dag er kortlægnings- og undersøgelsesarbejdet fortsat samtidig med, at op-
      rydningsindsatsen er steget. det har vist sig, at mange forureninger har en karakter, der
      vanskeligt kan beskrives som ”affaldsdepoter”, men snarere som ”forurenede grunde”.
      forureningen er mere eller mindre spredt i de øvre jordlag på grund af mange års men-
      neskelig aktivitet. forureningens fysiske form er ikke altid klart afgrænset affald, idet
      der er gradvise overgange mellem affaldsopblandet jord og jordopblandet affald.
                                               - 5 -
      et andet karakteristisk træk er, at der registreres forurening, som ikke med sikkerhed
      kan siges at stamme fra spildt, henlagt eller nedgravet affald. det kan for eksempel være
      rester af slagger eller tjære, som er spredt efter anvendelse i veje eller lignende, eller
      med det formål at bekæmpe ukrudt.”
s. 26 omtales slaggebekendtgørelsen, og det anføres om denne bl.a.:
      ”de tilladte totalkoncentrationer af tungmetaller i slagger og flyveaske til fri anvendelse
      ved f.eks. anlæggelse af ridestier og parkeringsarealer ligger betydeligt over de tilsva-
      rende koncentrationer, som accepteres efterladt i jord i forbindelse med oprydninger på
      depotgrunde. det er således muligt uden tilladelse at udlægge slagger med højt tung-
      metalindhold efter afgravning af tungmetalholdig jord, og denne forskel har vel at
      mærke ikke hidtil været begrundet i dokumenterede forskelle i de to tungmetalkilders
      farlighed i relation til spredning i form af støv eller i relation til nedsivning til grundvan-
      det.
      på baggrund af disse paradokser i den nuværende regulering, samt en generel mere for-
      sigtig holdning til håndteringen af tungmetalholdige materialer og et øget kendskab til
      udvaskeligheden af diverse salte og tungmetaller fra slagger og flyveaske er det i dag
      klart, at bestemmelserne om anvendelse af såvel jord som restprodukter bør revurderes.”
i betænkning nr. 2/1996 fra miljøstyrelsen hedder det bl.a. s. 61 og 62:
      ”5.3 hvad skal kortlægningen anvendes til?
      de mere specifikke formål med udførelse af kortlægningsarbejdet kan nærmere beskri-
      ves som følger:
      tilrettelæggelse af den offentlige oprensningsindsats
      …
      myndighedernes vejledning af grundejerne og fastsættelse af generelle regler
      …
      grundlag for en anmeldeordning til sikring af sundhed og miljø ved byggeri og ændret
      anvendelse på visse af de forureningskortlagte ejendomme
      …
      styring af jordstrømme
      erfaringerne viser, at jordflytninger skaber nye miljøproblemer. jord, der skal flyttes i
      forbindelse med bygge- og anlægsarbejder, ender ofte i grusgrave eller på losse- og
      fyldpladser uden den nødvendige kontrol af, hvorvidt jorden er forurenet eller ren. foru-
      renet jord blandes med ren jord, hvorved der kan opstå nye forureninger.
      …
      på denne baggrund foreslår udvalget, at kortlægningen skal indgå som grundlag for den
      fremtidige administration i forbindelse med miljøsikring af jordstrømme. …
      …
                                                - 6 -
       5.5. forureningskortlægningen
       med forureningskortlægningen skal der gennemføres en kortlægning af jordforure-
       ningstilstanden. kortlægningen skal udpege arealer, der er potentielt eller erkendt foru-
       renede. kortlægningen gennemføres af miljømyndighederne efter en samlet vurdering
       på baggrund af eksisterende viden og efter centralt fastsatte retningslinier … det vil
       sige, at kortlægningen ikke forudsætter, at der foretages tekniske undersøgelser, og
       kortlægningen skal ikke automatisk følges op af en myndighedsbetalt forureningsunder-
       søgelse, som det hidtil har været tilfældet efter affaldsdepotloven (registreringsundersø-
       gelser).
       kortlægningen skal bl.a. angive gamle industriområder og lossepladser, opfyldte hav-
       neområder, samt kortlagte og registrerede depoter. kortlægningen skal eksempelvis til-
       lige omfatte arealer, hvor der er sket en opfyldning med forurenet jord, hvor der i hen-
       hold til gældende regler er placeret slagger og flyveaske, hvor en nuværende eller tidli-
       gere skydebane har medført en blybelastning af jorden, eller hvor der kun er sket en
       delvis oprensning.
       kortlægningen skal således fastholde den viden om forureningstilstanden, som miljø-
       myndighederne besidder til enhver tid.”
jordforureningsloven, lov nr. 370 af 2. juni 1999 om forurenet jord, erstattede bl.a. affaldsde-
potloven. den byggede på jordforureningsudvalgets samlede betænkning. i loven hedder det
bl.a.:
       ”kap. 1. formål mv.
       §1
       loven skal medvirke til at forebygge, fjerne eller begrænse jordforurening og forhindre
       eller forebygge skadelig virkning fra jordforurening på grundvand, menneskers sundhed
       og miljøet i øvrigt.
       stk.2. med loven tilsigtes særligt at
       …
       2) forebygge sundhedsmæssige problemer ved anvendelsen af forurenede arealer,
       …
       4) forebygge yderligere forurening af miljøet i forbindelse med anvendelse og bortskaf-
       felse af jord …
       …
       §2
       loven omfatter jord, der på grund af menneskelig påvirkning kan have skadelig virk-
       ning på grundvand, menneskers sundhed og miljøet i øvrigt.
       …
                                                   - 7 -
       kap. 2. forureningskortlægning og tilladelse til ændret arealanvendelse mv.
       …
       §5
       et areal betegnes som kortlagt på vidensniveau 2, hvis der er tilvejebragt et dokumenta-
       tionsgrundlag, der gør, at det med høj grad af sikkerhed kan lægges til grund, at der på
       arealet er en jordforurening af en sådan art og koncentration, at forureningen kan have
       skadelig virkning på mennesker og miljø.
       §6
       …
       stk. 2. kommunalbestyrelsen fastlægger de arealer, der anvendes til bolig, børneinstitu-
       tion eller offentlig legeplads. … kommunalbestyrelsen fastlægger endvidere de arealer,
       der anvendes til rekreativt område, alment tilgængeligt område, kolonihave, sommer-
       husgrund eller institution.
       …
       §8
       når en ejer har modtaget underretning om kortlægning, jf. § 12, stk. 1, skal ejer eller
       bruger ansøge amtsrådet om tilladelse, før den pågældende ændrer anvendelsen af det
       kortlagte areal til et af de i § 6, stk. 2, nævnte formål.
       stk.2. hvis … det kortlagte areal anvendes til et af de formål, der er nævnt i § 6, stk. 2,
       skal ejer eller bruger ansøge amtsrådet om tilladelse før påbegyndelsen af et bygge- og
       anlægsarbejde på arealet.
       …
       kap. 6. bortskaffelse og anvendelse af jord
       § 50
       enhver, der flytter jord uden for den ejendom, hvor der er opgravet, og enhver, der an-
       vender sådan jord, skal sikre sig, at jorden ikke giver anledning til skadelig virkning på
       grundvand, menneskers sundhed og miljøet i øvrigt.
       stk.2. opgravning og flytning af forurenet jord og jord fra en kortlagt ejendom, en
       kortlagt del af en ejendom eller et areal, som anvendes til offentlig vej, skal af ved-
       kommende anmeldes til kommunalbestyrelsen.”
i lovforslaget til jordforureningsloven hedder det i de specielle bemærkninger bl.a. (folke-
tingstidende 1998-99, tillæg a, l 183, s. 4327 ff.):
      ”til kapitel 1
       …
       forslaget til lov om forurenet jord tager udgangspunkt i situationen, hvor der er sket
       forurening. de bestemmelser, der skal beskytte miljøet mod, at forurening sker, findes
       fortsat i miljøbeskyttelsesloven. lovforslaget har imidlertid et selvstændigt forebyg-
                                         - 8 -
gende sigte, idet det er en overordnet målsætning at forhindre ny forurening og nye
miljøproblemer som følge af flytning af jord samt gennem overvågning af forurenings-
tilstanden i jorden og gennem en prioriteret og målrettet indsats at undgå yderligere
spredning af jordforurening.
…
hensynet til sundheden for de mennesker, som anvender arealerne, er også et bærende
hensyn. målet er, at der gennem et samspil mellem de krav, der stilles til de nuværende
ejere og brugere af forurenede arealer, til de kommende bygherrer og til den offentlige
indsats, sikres en sundhedsmæssig acceptabel anvendelse af arealerne og en begræns-
ning af eksponeringen.
…
til § 1
…
ved jordforurening forstås en menneskeskabt handling eller aktivitet, hvor jorden tilfø-
res stof eller stofblanding, som på grund af dets egenskaber og mængde over tid kan
være til fare for mennesker og miljø, begrænse anvendelsen af miljøet eller føre til, at
det naturlige baggrundsniveau øges.
bestemmelsen i § 1 angiver lovforslagets grundlæggende princip om, at yderligere jord-
forurening skal forebygges bl.a. ved styring af jordstrømme og ved overvågning af foru-
reningstilstanden i jorden, således at der kan skabes grundlag for og gennemføres en
koordineret og målrettet indsats. …
…
til § 2
bestemmelsen i § 2 er en udvidelse af de gældende regler i affaldsdepotloven. lovfors-
laget omfatter således enhver jordforurening, uanset hvornår den er opstået og uanset
hvordan forureningen af jorden er sket. det er ikke med formuleringen, at loven omfat-
ter ”jord”, tanken, at anvendelsesområdet indsnævres i forhold til den gældende affalds-
depotlovs anvendelsesområde. det vil sige, at også affaldsdeponering i jorden, f.eks. i
form af tønder med et indhold af forurenende stoffer eller i form af forurenet bygnings-
materiale, kan være omfattet af loven. forurenede bygninger eller bygningsanlæg om-
fattes ikke af loven.
forurenet jord dækker også olieforurenet sand eller andre jordbestanddele, som er foru-
renet med forskellige stoffer.
…
til §§ 4 og 5
med bestemmelserne foreslås en kortlægningsmodel, hvorefter der kortlægges på to vi-
densniveauer. § 4 angiver, hvornår der kortlægges på vidensniveau 1 og § 5 angiver,
hvornår der kortlægges på vidensniveau 2. kortlagte arealer indføres i et register, jf.
forslagets § 14.
kortlægningen på vidensniveau 1, henholdsvis vidensniveau 2, kan typisk bl.a. omfatte
gamle industriområder og lossepladser, opfyldte havneområder samt kortlagte hen-
holdsvis registrerede grunde i medfør af affaldsdepotloven. kortlægningen kan tillige
                                                 - 9 -
       omfatte arealer, hvor der er sket en opfyldning med forurenet jord, hvor der er placeret
       slagger og flyveaske, hvor en nuværende eller tidligere skydebane har medført blybe-
       lastning af jorden eller forurenede arealer, hvor der kun er sket delvis oprydning.
       den foreslåede kortlægningsmodel indebærer ikke i alle tilfælde, at amterne skal fore-
       tage tekniske undersøgelser af en sådan art eller et sådant omfang, som var krævet som
       grundlag for en afgørelse om registrering efter affaldsdepotloven. dette skyldes opde-
       lingen af kortlægningen i en kortlægning på vidensniveau 1 og en kortlægning på vi-
       densniveau 2. kravet til undersøgelser, som grundlag for en kortlægning på vidensni-
       veau 2, svarer til kravet ved en registrering efter affaldsdepotloven.
       …
       miljøstyrelsens vejledning nr. 6, 1998, om oprydning på forurenede lokaliteter indehol-
       der jordkvalitetskriterier og grundvandskvalitetskriterier, som kan anvendes som ret-
       ningsgivende for, hvornår den skadelige virkning af en forurening gør, at en lokalitet
       bør kortlægges på vidensniveau 2.
       kortlægningen sker uden hensyntagen til, hvornår og hvordan en forurening kan være
       eller er sket. …
       …
       kortlægningen skal samtidig sikre, at den viden om forureningstilstanden, som miljø-
       myndighederne besidder, fastholdes. det vil sige, at hvor amtsrådet har kendskab til
       forurening, skal det pågældende areal kortlægges på vidensniveau 2, selv om arealet i
       øvrigt ikke er omfattet af indsatsområderne, omfattet af § 6.
       …
       til § 6
       …
       vurderingen af, om en forurening eller en forureningskilde kan have skadelig virkning
       på mennesker, relaterer sig i stk. 1, nr. 3, til den aktuelle anvendelse af arealet. amtsrå-
       det kan således ikke, efter denne bestemmelse, udpege arealer, der ikke aktuelt anven-
       des til bolig, børneinstitution eller offentlig legeplads. her er tale om en indsnævring i
       forhold til formuleringerne i §§ 4 og 5, idet §§ 4 og 5 omfatter enhver forurening eller
       forureningskilde, der kan have skadelig virkning på mennesker, incl. den skadelige
       virkning, der kan blive aktualiseret ved eventuel senere ændring af arealanvendelsen.
       …
       til kapitel 6
       lovforslagets bestemmelser om styring af jordstrømme bygger som en væsentlig forud-
       sætning på, at der gennemføres en forureningskortlægning jf. lovforslagets kapitel 2.
       ved hjælp af kortlægningen vil den problematiske jord bedre kunne blive identificeret.”
i miljøstyrelsens vejledning nr. 8/2000 om kortlægning af forurenede arealer hedder det bl.a.
s. 14, 28, 44, 45, 46 og 54:
       ”2 definitioner
                                          - 10 -
2.1 forurenet jord
2.1.1 generel definition
ved forurenet jord forstås jord, der på grund af menneskabt handling eller aktivitet er
tilført et stof eller en stofblanding, som på grund af dets egenskaber og mængde over tid
kan være til fare for mennesker og miljø, begrænse anvendelsen af miljøet eller føre til,
at det naturlige baggrundsniveau øges.
…
3 kortlægning frem til vidensniveau 1
…
genanvendelsesprojekter med forurenet jord og slagger kortlægges, når de er etable-
rede, og der ikke længere tilføres materiale. de vil normalt kunne kortlægges direkte på
vidensniveau 2. genanvendelse af rene, nedknuste mursten eller beton kan ikke i sig
selv begrunde kortlægning.
…
5 kortlægning frem til vidensniveau 2
...
5.2 for hvilke arealer skal der tilvejebringes viden på niveau 2?
…
eksisterende viden [kan] indgå i kortlægningen. det betyder, at arealer, også uden for
indsatsområderne, skal kortlægges på vidensniveau 2, hvis amtet fra tidligere undersø-
gelser har adgang til viden, der bekræfter, at arealet kan kortlægges på vidensniveau 2.
eksempelvis kan der være tale om restforurening efter frivillig oprydning eller efter ud-
ført påbud om oprydning.
…
5.3 kriterier for kortlægning på vidensniveau 2
5.3.1 det definitionsmæssige udgangspunkt
...
kravet om ”høj grad af sikkerhed” i § 5 skal forstås som grundejers sikkerhed mod ube-
rettiget kortlægning af et areal, der ikke er forurenet. der ligger således ikke et miljø-
eller sundhedsmæssigt forsigtighedsprincip i formuleringen.
formuleringen ”kan have skadelig virkning” indebærer derimod et miljø- og sundheds-
mæssigt forsigtighedsprincip, idet der ikke er krav om påvisning af aktuel skadelig
virkning, kun om risiko for skadelig virkning. heri ligger bl.a. at forureningens skade-
lige virkning ikke nødvendigvis er aktuel, jf. afsnit 5.3.2.
5.3.2 tidsperspektivet i vurderingen
§ 5 kan være opfyldt, selv om den skadelige virkning ikke er aktuel. § 5 kan således
være opfyldt, selv om
     •   forureningen befinder sig under bygninger eller varig befæstelse. det skal tages i
         betragtning, at bygninger og befæstelse på et senere tidspunkt kan blive fjernet
                                              - 11 -
          •    forureningen befinder sig under anvendelsesdybden. det skal tages i betragtning,
               at jorden på et senere tidspunkt ved bygge- og anlægsarbejder kan komme op til
               overfladen eller blive transporteret til et andet sted
          •   forureningen ikke kan have skadelig virkning ved nuværende arealanvendelse til
              f.eks. industriformål. det skal tages i betragtning, at arealanvendelsen på et se-
              nere tidspunkt kan ændres til f.eks. boligformål
          •   arealet er beliggende uden for områder med særlige drikkevandsinteresser og
              uden for vandindvindingsoplande
      …
      5.3.3 anvendelse af kvalitetskriterier
      …
      det er endvidere vigtigt at være opmærksom på, at den vurdering, der foretages før be-
      slutning om kortlægning, ikke er en konkret risikovurdering i relation til de aktuelle
      forhold på lokaliteten. der skal tages mere vidtgående hensyn, idet potentielle fremti-
      dige ændringer skal indgå i vurderingen. eksempelvis skal kortlægningen forebygge, at
      der senere opstår miljø- eller sundhedsmæssige problemer, hvis jorden transporteres til
      et andet sted. som udgangspunkt må forureningen i jorden ikke overskride jordkvali-
      tetskriterierne, og den må ikke føre til overskridelse af luftkvalitetskriterierne eller
      grundvandskvalitetskriterierne.
      …
      5.5.6 genanvendelse af forurenet jord og restprodukter
      deponier og genanvendelsesprojekter for forurenet jord, slagger og flyveaske skal
      kortlægges, når de er færdige, dvs. når [de] ikke længere tilføres materiale. det kan
      f.eks. være støjvolde og pladser, hvor der er anvendt forurenet jord eller slagger efter
      bestemmelserne i bekendtgørelse om genanvendelse af restprodukter og jord til bygge-
      og anlægsarbejder. det samme gælder slagger og flyveaske, der er udlagt efter tidligere
      regler.
      også fremtidige genanvendelsesprojekter, hvor der er anvendt let forurenet jord eller
      slagger … skal kortlægges.”
bekendtgørelse nr. 655 af 27. juni 2000 om genanvendelse af restprodukter og jord til bygge-
og anlægsarbejder (genanvendelsesbekendtgørelsen) afløste med virkning fra den 1. januar
2001 slaggebekendtgørelsen. efter § 5, stk. 3, i bekendtgørelse 655/2000 sammenholdt med
bilag 3 må bl.a. restprodukter i kategori 3 – herunder slagger omfattet af denne sag, jf. skøns-
mandens svar på spørgsmål 6 – uden tilladelse genanvendes til bygge- og anlægsarbejder på
veje og stier på betingelse af, at restproduktet er dækket af en belægning. efter § 6 er det bl.a.
betingelser for anvendelsen af denne kategori, at afstanden til indvindingsanlæg for vandfor-
syning, hvortil der stilles krav om drikkevandskvalitet, er mindst 30 m, og at restprodukter
anbringes over højeste grundvandsspejl.
                                              - 12 -
bekendtgørelsens § 11 har følgende ordlyd:
       ”§ 11. senest 4 uger før genanvendelse af restprodukter i kategori 1, 2 og 3 og jord i
       kategori 2 og 3 skal brugeren indgive en skriftlig anmeldelse til amtsrådet, hvor arbejdet
       agtes udført. …
       …
       stk. 5. anmeldelsen opbevares af myndighederne og indgår i amtets kortlægning efter
       lov om forurenet jord.”
ved lov nr. 507 af 7. juni 2006 ændredes jordforureningsloven bl.a. ved indsættelse af en § 12
a, hvori det bl.a. hedder:
       ”§ 12 a. i forbindelse med en afgørelse om kortlægning på vidensniveau 2 af et areal,
       der anvendes til bolig, skal regionsrådet ud fra den foreliggende viden nuancere kort-
       lægningen på baggrund af den risiko, den kortlagte forurening udgør eller kan udgøre
       for den aktuelle anvendelse til boligformål, som
       1) f0: forureningen udgør ingen risiko ved ejendommens aktuelle anvendelse som bo-
       lig.”
det fremgår af lovforslaget, at systemet med nuancering af kortlægningen tidligere på frivil-
ligt initiativ havde været afprøvet i en række amter (folketingstidende 2005-06, tillæg a, l
213, s. 6881).
højesterets begrundelse og resultat
slagger fra affaldsforbrænding, der indgår som en del af jordmediet, må betragtes som en
jordforurening, og højesteret tiltræder derfor, at sådanne slagger er omfattet af jordforure-
ningsloven, uanset om de er udlagt i et særskilt lag eller er blandet med jorden.
højesteret tiltræder endvidere, at kortlægning efter jordforureningslovens § 5 ikke forudsæt-
ter, at forureningen ved den aktuelle anvendelse af ejendommen og den aktuelle placering af
den forurenede jord kan have skadelig virkning på mennesker eller miljø, jf. nu også forud-
sætningen herom i lovens § 12 a, stk. 1, nr. 1. der kan således lægges vægt på risici, som kan
opstå i forbindelse med en ændret anvendelse af ejendommen eller en flytning af den forure-
nede jord. det er netop et hovedformål med kortlægningen at forebygge sådanne risici.
                                              - 13 -
endelig tiltræder højesteret, at det forhold, at slaggerne er udlagt lovligt – i det foreliggende
tilfælde efter reglerne i slaggebekendtgørelsen fra 1983 – er uden betydning for myndighe-
dernes adgang til at kortlægge arealet efter lovens § 5. dette følger af det nævnte hovedformål
med kortlægningen og fremgår af § 11, stk. 5, i bekendtgørelse nr. 655 af 27. juni 2000 om
genanvendelse af restprodukter og jord til bygge- og anlægsvirksomhed.
som sagen er forelagt, må det lægges til grund, at også de slagger, som nu er placeret i milen,
jf. appellanternes påstand 2, hidrører fra de slagger, som blev udlagt på ejendommen i 1992.
  med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, stadfæster
  højesteret dommen.
  under hensyn til højesterets kendelse af 23. oktober 2009 forhøjes det sagsomkostningsbe-
  løb, der ved landsrettens dom blev tilkendt region hovedstaden til dækning af advokatud-
  gift, med 150.000 kr.
  sagsomkostningerne for højesteret er fastsat under hensyn til sagens værdi, dens beskaffen-
  hed, herunder dens principielle karakter og videregående betydning, samt det arbejde, der
  konkret har været forbundet med den.
                                      thi kendes for ret:
  landsrettens dom stadfæstes med den ændring, at sagsomkostningsbeløbet forhøjes med
  150.000 kr. til 360.000 kr.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen betale 125.000 kr. til region hovedstaden.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
