 - ana
                                  udskrift
                                     af
                     sø- og handelsrettens dombog
                                 ──────────
                                    dom
afsagt den 15. december 2000
sag s-0001-00
a. sømændenes forbund i danmark
   som mandatar for
   1) allan kim petersen
   2) jan wild
   3) kim martin pedersen
b. dansk metalarbejder forbund metal søfart
   som mandatar for
   4) peter jensen
c. dansk sø-restaurations forening
   som mandatar for
   5) jens grønbæk christensen
(alle ved advokat søren søltoft madsen)
   mod
rederiet a.p. møller
(advokat henrik christrup)
under denne sag har sagsøgerne på vegne mandanterne forhyret ombord på m/s mærsk
puncher (i det følgende: mærsk puncher) påstået deres medlemmer tillagt bjærgeløn i
                                               - 2 -
forbindelse med en slæbning af skibet m/s sky bird (i det følgende: sky bird), som mærsk
puncher udførte i dagene omkring den 1. marts 1999.
sagsfremstilling:
mærsk puncher er et forsyningsskib til offshore industrien, der er udstyret med stor trækkraft
beregnet til at trække borerigge og lignende.
det fremgår af den kronologiske redegørelse skrevet af skibsføreren, allan kjær jensen, den 2.
og 3. marts 1999, at mærsk puncher den 28. februar 1999 kl. 10.25 modtog et nødsignal over
radioen vedrørende sky bird, der befandt sig på positionen 43.20 n - 039.15 w i atlanten.
mærsk puncher satte fuld fart mod den angivne position efter anmodning fra halifax
radiostation.
efter forskellige samtaler over radioen modtog mærsk puncher kl. 18.15 oplysninger om, at der
var besætningsmedlemmer fra sky bird i vandet, og at assistance var nødvendig.
kl. 19.08 modtog mærsk puncher en telex fra ponta delgada radiostation, der anmodede alle
skibe i området om at rapportere og fortsætte frem til sky bird, idet skibet var ved at synke,
og at mandskabet var ved at forlade det.
kl. 23.20 oplyste m/s bakar, at man forsøgte at bjærge en person i vandet.
den 1. marts 1999 kl. 04.10 ankom mærsk puncher til området og udførte sammen med andre
fartøjer en redningsoperation, hvor det lykkedes at bjærge 10 af de 11 besætningsmedlemmer
fra sky bird, hvoraf dog kun tre var i live.
der blev foretaget en systematisk eftersøgning i en radius af 15 sømil fra uheldsstedet
svarende til en times sejlads, hvori der deltog otte skibe, heriblandt slæbebåden, "tignish sea".
rederiet a.p. møllers (i det følgende a.p. møller) forskellige mærsk afdelinger var løbende
orienteret om redningsaktionen.
                                               - 3 -
efter at have gennemført redningsaktionen ankom mærsk puncher kl. 11.55 til sky bird, der
befandt sig på positionen 43.20 n - 039.10 w. mærsk puncher sejlede meget tæt på skibet for
at undersøge dette. ved styrbordsside forefandtes en redningsflåde, der lå på hovedet.
kl. 12.30 blev der sendt en frc (fast rescue craft) afsted for at undersøge redningsflåden for
det sidste besætningsmedlem, men man kunne på grund af dønninger ikke komme tæt nok på
til at undersøge redningsflåden, der syntes tom.
skibsføreren besluttede at vente til følgende dags daggry med at forsøge kontakt med sky
bird, således at mandskabet kunne hvile sig ovenpå den anstrengende redningsaktion, ligesom
at vejrudsigten syntes gunstigere for den følgende dag.
kl. 13.55 indgik a.p. møller med codan marine claims, der var forsikringsselskab for sky bird,
en aftale, som blev bekræftet skriftligt ved telefax samme dag kl. 16.41.
telefaxen angiver at vedrøre towage (slæbning) of sky bird og bekræfter de nærmere vilkår
for denne slæbning med nærmere angivelse af rater pr. dag eller pro rata regnet fra den 28.
februar 1999 kl. 21.35 indtil "safe delivery" på azoerne, eller indtil man måtte opgive slæbning
og kappe tovet. som certeparti angaves bimco supply time 89.
i telefaxen blev der taget følgende forbehold:
"as mentioned we cannot legally waive the crew's right to claim salvage and as discussed if
such becomes relevant you will have to cover such claim if indeed presented."
af skibsførerens redegørelse for den 2. marts 1999 fremgår det, at man mellem kl. 8.00 og
9.00, efter at have afholdt møde med mærsk punchers besætning, hvor dagens arbejde blev
planlagt, gik tæt ind på sky bird med henblik på at kontrollere fartøjet og konstaterede, at
hjælpemaskinen stadig var i gang.
ved hjælp af frc'en fik man omkring kl. 9.10 to mand ombord på sky bird, der herefter
flyttede lodslejderen fra agterstavnen til en bedre position på bagbordsside.
efter at en tredie mand var kommet ombord, inspicerede man skibet startende fra broen og
apteringen ned til maskinrummet uden at finde yderligere besætningsmedlemmer fra sky bird.
                                               - 4 -
efter at man havde overskåret ankerkæden, fik man sat slæbewire til kæden omkring kl.
11.05.
efter at man havde standset hjælpemaskinen og nødgeneratoren på sky bird og fået
mandskabet tilbage på mærsk puncher, løsnede man i tiden fra 11.30-12.00 slæbewiren til ca.
500 meter, drejede sky bird i den rigtige retning og sejlede afsted.
det fremgår af redegørelsen, at sky bird under inspektionen gav indtryk af at være i meget
god stand, og at skibet var velholdt, rent og i god orden.
under hele manøvren havde vinden været styrke 5, øgende til styrke 7/5-6. i løbet af dagen
den 2. marts 1999 var vinden taget til i følge logbogen og nået op på styrke 9-10 for derefter
natten over at falde til styrke 2-3 den følgende dag.
sky bird blev herefter sejlet til azoerne, og det fremgår af logbogen, at sky bird den 3. marts
1999 flere gange tog vand over bak og luger, og at man derfor udfirede til 800 meter wire.
den 5. marts 1999 blev hele mærsk punchers besætning tilbudt krisehjælp, når de kom til
ponta delgada på azoerne.
slæbningen ophørte den 8. marts 1999 kl. 12.30, hvor mærsk puncher lå langs sky bird og
skubbede skibet ind til kajen, hvor det lå fast kl. 14.45.
af faktura af 5. marts 1999 fremgår det, at codan marine claims har betalt a.p. møller
156.634,37 usd svarende til ca. 1.253.000 kr. omregnet på grundlag af en kurs på 8 kr.,
hvortil kommer betaling for brændstof og olie.
de sagsøgende fagforbund har på deres medlemmers vegne rejst krav over for a.p. møller om,
at de får en efter sølovens beregnet andel af den bjærgeløn, som rederiet har oppebåret eller
vil oppebære.
dette krav har a.p. møller afvist under henvisning til, at mærsk punchers slæbning af sky bird
til azoerne blev udført i henhold til en normalt indgået slæbekontrakt, og at der således på
intet tidspunkt har været tale om bjærgning.
                                                - 5 -
der er enighed om, at skibets værdi skal sættes til 13 mio. kr. og værdien af lasten til 7 mio.
kr.
der er ligeledes enighed om, at de søfolk, som de sagsøgende fagforbund repræsenterer, i
givet fald er berettiget til en andel af den samlede bjærgeløn med følgende procentsatser:
allan kim petersen            2,4784%
jan wild                 2,4794%
kim martin pedersen            2,4784%
peter jensen               2,5121%
jens grønbæk christensen         2,0741%
forklaringer:
allan kjær jensen har bl.a. forklaret, at han var skibsfører på mærsk puncher, da den i sagen
omhandlede episode fandt sted. i sejladsen op til sky bird havde der været en vindstyrke på 8-
9, og da de ankom til sky bird, lå skibet med en ca. 10 graders slagside til styrbord. radaren
kørte stadig. alle døre til apteringen stod åbne, der var lys i lanternerne og der kom røg fra
hjælpemaskinen. han havde ikke noget umiddelbart indtryk af skibets stabilitet, men
dybgangen var ikke alarmerende. dækslasten, der bestod af telefonpæle, havde løsnet sig, idet
nogle af stålwirene, der var spændt over pælene, var knækket. slagsiden kunne godt skyldes
den løse dækslast, idet sky bird var et smalt skib, hvorfor selv en lille forskubning af
dækslasten kunne medføre en stor krængning. da de gik ombord i skibet kørte pumpen til
ferskvandstankene, og det så ud som om, at sky birds besætning havde forsøgt at flytte
vandet fra tankene for at rette skibet op. han kender ikke årsagen til, at sky birds besætning
forlod skibet, men han har hørt, at de overlevende besætningsmedlemmer har fortalt, at det
skete på kaptajnens ordre. fra man ankom, til man gik ombord var der ingen ændring i sky
birds situation. det farlig ste ved operationen var at sætte folk ombord i skibet, fordi man ikke
kendte lejderens tilstand, men der var ikke problemer med at fastgøre slæbewiren. det var
meget hårdt vejr den først nat, hvor de slæbte sky bird, men derefter forløb det stille med
slæbningen. det er hans opfattelse, at sky bird ville være gået ned den nat, hvis ikke skibet
var blevet undsat. hvis sky bird ikke var forlist den nat, ville skibet efter få døgn have mistet
strømmen og derefter begyndt at drive om som et dødt skib til fare for andre, da alle
                                                - 6 -
lanternerne ville være slukket. i sidste ende ville skibet være forlist.
keld thilquist har bl.a. forklaret, at han var overstyrmand på mærsk puncher, da den i sagen
omhandlede episode fandt sted. da de ankom til sky bird efter redningsaktionen, lå skibet med
en slagside på ca. 8 grader. man ventede med at gå ombord til dagen efter - dels fordi
mandskabet var oppe og køre over redningsaktionen, og dels fordi man ikke var klar over sky
birds stabilitet og derfor ville observere skibet. han var leder af den redningsbåd, som blev sat
over til sky bird. der var smidt trosser og lodslejder ud agter, som om besætningen havde haft
til hensigt at vende tilbage. der var rodet på dækket. scanneren til radaren og en hjælpemotor
kørte, og dørene til apteringen stod åbne. de gennemsøgte skibet efter det sidste be-
sætningsmedlem og bemærkede, at ballastpumpen kørte. en oliecentrifuge i maskinrummet så
ud til at have skudt olie ud i rummet. han ved ikke, om maskinen var funktionsdygtig. slæb-
ningen forløb normalt.
påstande:
de sagsøgende fagforbund har på vegne deres mandanter nedlagt påstand om, at a.p. møller
skal betale et af retten fastsat beløb til hver af mandanterne på ikke over 70.000 kr. med tillæg
af procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
a.p. møller har påstået frifindelse.
anbringender:
de sagsøgende fagforbunds advokat har gjort gældende, at mærsk punchers assistance til sky
bird var en bjærgning, jf. sølovens ⌡ 441, litra a, idet sky bird var forulykket eller stedt i fare.
en egentlig nødsituation kræves ikke - der skal blot være en vis fare for forlis. sky bird havde
udsendt nødsignal, var rapporteret synkende og forladt af besætningen, og mærsk puncher
konstaterede ved sin ankomst til stedet, at skibet havde en slagside på 8-10 grader, samt at
dækslasten havde løsnet sig, fordi surringerne var gået op. risikoen for yderligere slagside var
på grund af skibets smalle konstruktion meget stor. dette sammenholdt med det meget hårde
vejr natten efter undsætningen, ville efter skibsfører allan kjær jensens forklaring
sandsynligvis have medført, at sky bird var forlist, havde slæbning ikke været iværksat. den
udførte operation opfylder således betingelserne for en bjærgning, og sagsøgernes mandanter
har derfor krav på andel i bjærgeløn.
                                                - 7 -
den indgåede slæbekontrakt udelukker ikke, at der foreligger en bjærgning, da kontrakten er
indgået efter, at faren opstod og derfor falder uden for undtagelsesbestemmelsen i sølovens ⌡
450, stk. 1. retsvirkningen af kontrakten er alene, at a.p. møller på egne vegne har givet
afkald på bjærgeløn, da rederiet ikke med bindende virkning for besætningen har ret til at
skønne over, hvorvidt der er tale om en bjærgning og frafalde bjærgeløn. kontrakten afskærer
derfor ikke besætningens lovfæstede krav på bjærgeløn.
i følge retspraksis har rederiet har eneretten til rejse krav om bjærgeløn, og ved at indgå den
pågældende slæbekontrakt, har a.p. møller forskertset muligheden for overfor sky birds
forsikringsselskab at rejse et egentligt krav om bjærgeløn. a.p. møller er derfor ved at at have
udøvet et fejlskøn over, hvorvidt der forelå en bjærgningssituation og ved ikke som ar-
bejdsgiver loyalt at have søgt besætningens krav om bjærgeløn gennemført,
erstatningsansvarlig over for sagsøgernes mandanter for deres andel af bjærgelønnen.
ved fastsættelsen af bjærgelønnen efter sølovens ⌡ 446 bør der lægges vægt på, at
bjærgningen, der varede godt 10 dage, blev udført professionelt og lykkedes fuldt ud. sky bird
var endvidere i betydelig fare for at forlise, men blev hurtigt undsat af mærsk puncher, der var
særdeles velegnet til at udføre opgaven. det bjærgedes værdi andrager 20 mio. kr, og
bjærgelønnen bør henset til de nævnte momenter, der alle taler entydigt for en høj bjærgeløn,
fastsattes til mindst 10 % af dette be løb.
a.p. møllers advokat har gjort gældende, at sky bird hverken var forulykket eller stedt i fare,
og at der derfor ikke var tale om en bjærgning. det er muligt, at skibet var i fare forud for
slæbekontraktens indgåelse, men det afgørende er, om faren stadig bestod på det tidspunktet,
da kontrakten blev indgået. på tidspunktet for kontraktens indgåelse var sky bird hverken
sprunget læk eller havde slagside af betydning, og man foretog sig intet særligt ved sky bird
udover at lukke dørene til apteringen og tage skibet på slæb. sky birds tilstand var reelt
uforandret i tidsrummet fra den 28. februar til 8. marts 1999, hvor det blev lagt til kaj på
azoerne, og skibet kunne have drevet om i atlanten i flere dage uden risiko for kollision, da
andre skibes radar ville have opfanget det. endvidere kunne noget tyde på, at sky birds
besætning havde tænkt sig at vende tilbage til skibet for at tage hånd om det. da der således
alene er tale om en slæbning i henhold til en normalt indgået kontrakt, har sagsøgernes
mandanter ikke krav på bjærgeløn.
                                                 - 8 -
det bestrides, at a.p. møller ved at indgå slæbekontrakten har handlet erstatningspådragende
overfor besætningen. der er ingen tvivl om, at ansvarsgrundlaget er culpa-reglen, og afgø-
rende er derfor, om a.p. møller i den forbindelse har handlet uforsvarligt. på det tidspunkt, da
kontrakten blev indgået, var det tvivlsomt, om der forelå en bjærgningssituation, og rederiet
var derfor i risiko for som følge af "no cure - no pay" princippet at miste retten til vederlag for
eventuel assistance. a.p. møller kunne derfor være nødsaget til at foretage en bekostelig
arrestsag for at få fastslået retten til bjærgeløn, og denne økonomiske risiko var a.p. møller
ikke forpligtet til at påtage sig af hensyn til besætningen. der var andre fartøjer i nærheden af
sky bird, som skibets ejer eller forsikringsselskab kunne have truffet aftale med om assistance,
ligesom skibets ejer kunne have nedlagt forbud mod bjærgning med henvisning til, at sky
birds besætning havde til hensigt at vende tilbage til skibet, hvorved a.p. møller intet havde
fået ud af en bjærgning. a.p. møller har derfor ved indgåelsen af slæbekontrakten handlet
inden for rammerne af et rimeligt skøn, og er derfor ikke erstatningsansvarlig overfor
sagsøgernes mandanter.
hvis der skal fastsættes en bjærgeløn, bør den være meget beskeden. det bestrides ikke at
operationen var vellykket og professionelt udført, men den var ukompliceret og uden risiko, og
besætningen foretog sig ikke andet, end hvad man plejede at gøre, da de sædvanlige
arbejdsopgaver bl.a. bestod i at foretage slæbninger. bjærgelønnen bør derfor maksimalt
fastsættes til 1% af skibets og ladningens samlede værdi på 20 mio. kr.
sø- og handelsrettens afgørelse:
retten lægger til grund, at sky bird, da aftalen af 1. marts 1999 mellem a.p. møller og codan
marine claims blev indgået, drev rundt på den angivne position i atlanterhavet uden mand-
skab, der havde fundet det nødvendigt at forlade skibet med den følge, at 8 ud af 11
besætningsmedlemmer omkom.
selvom mandskabet muligvis oprindeligt havde haft til hensigt at prøve at komme tilbage til
skibet og derfor havde hængt trosser og lejder ud agter, var der under disse omstændigheder
ingen udsigt til, at de rent faktisk ville komme tilbage. retten finder derfor, at skibet under
disse forhold må anses for forulykket som angivet i sølovens ⌡ 441, litra a.
retten finder herefter, at betingelserne for bjærgning var opfyldt, og at aftalen af 1. marts
1999 i realiteten var en bjærgningskontrakt, uanset at den i formen fremtrådte som en
                                             - 9 -
kontrakt om slæbning for hvilken, der skulle ydes vederlag, selvom bjærgningen mislykkedes.
det bemærkes, at a.p. møller fik en betaling svarende til ca. 10% af skibets værdi, men
samtidig over for codan marine claims tog forbehold om yderligere betaling, hvis mandskabet
på mærsk puncher skulle have andel i bjærgeløn.
da a.p. møller således har søgt at helgardere sig ved både at få betaling for bjærgningen,
selvom den mislykkedes og samtidig tage forbehold for ekstrabetaling, hvis mandskabet rejste
krav om andel i bjærgelønnen, findes a.p. møller at være nærmest til at bære risikoen for at
have anlagt en forkert vurdering af, om bjærgningsbetingelserne var opfyldt.
retten finder på den baggrund, at bjærgelønnen må fastsættes til det mellem a.p. møller og
codan marine claims aftalte beløb med tillæg af mandskabets andel, jf. sølovens ⌡ 451, stk. 2,
således at den samlede bjærgeløn på det grundlag udgjorde 2.088.000 kr.
der tillægges herefter allan kim petersen, jan wild, kim martin pedersen, peter jensen og jens
grønbæk christensen bjærgeløn efter de procentsatser, som parterne er enige om.
                             thi kendes for ret:
rederiet a.p. møller skal til sømændenes forbund i danmark som mandatar for allan kim
petersen, jan wild og kim martin pedersen betale hver af mandanterne 51.748,99 kr.
til dansk metalarbejderforbund metal søfart som mandatar for peter jensen skal rederiet a.p.
møller betale 52.452,65 kr.
til dansk sø-restaurations foreningen som mandatar for jens grønbæk christensen skal
rederiet a.p. møller betale 43.307,21 kr.
beløbene med tillæg af procesrente fra den 12. januar 2000 skal betales inden 14 dage fra
denne doms afsigelse, og inden for samme frist skal rederiet a.p. møller i sagsomkostninger
samlet betale 35.000 kr.
                           - 10 -
henrik amdi madsen elmer. bent rasmussen
