h0156000 -
                                   udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 21. januar 2000 blev af retten i sagen
h-0156-98
finn holm-jørgensen
(advokat robert mikelsons)
  mod
bg bank a/s
(advokat john korsø jensen)
afsagt sålydende
                                    d o m:
sagen vedrører spørgsmålet om sagsøgte, bg bank a/s (tidligere sparekassen bikuben a/s),
har pådraget sig et erstatningsansvar overfor sagsøgeren, finn holm-jørgensen, på grund af
urigtige oplysninger i en fondsbørsmeddelelse af 1. februar 1990 fra bikubens datterselskab,
bikuben børs a/s, vedrørende forløbet af aktieemissionen for commercial holding international
a/s.
                                            - 2 -
parternes påstande
finn holm-jørgensen har nedlagt påstand om betaling af principalt 411.486,67 kr.,
subsidiært 250.000 kr. og mere subsidiært 70.079,40 kr. alt med tillæg af procesrente fra den
4. juni 1997.
bikuben har påstået frifindelse.
finn holm-jørgensen har opgjort sin påstand således:
den principale påstand:
indbetalt af finn holm-jørgensen
til bikuben som led i akkord              kr. 250.000,00
renter betalt af finn holm-jørgensenen
til bikuben inden akkorden                kr. 150.718,46
renter betalt af finn holm-jørgensen
til bikuben efter akkorden                 kr. 10.768,21
ialt                                                     kr. 411.486,67
den subsidiære påstand
finn holm-jørgensenens anskaffelsessum
for 2000 stk. aktier i commercial hol-
ding international a/s                                   kr. 560.000,00
hovedstol på finn holm-jørgensens gæld
til bikuben på akkordtidspunktet   kr. 560.000,00
skyldige renter                           kr. 179.920,60
                                            - 3 -
ialt                                                       kr. 739.920,60
akkorderet beløb                          kr. 489.920,60
med fradrag af skyldige renter       kr. 179.920,60
andel af oprindelig lånehovedstol,
der blev akkorderet, kr. 310.000,00       kr. 310.000,00
del af anskaffelsessum, som ikke
blev akkorderet                           kr. 250.000,00
den mere subsidiære påstand
anskaffelsessum                           kr. 560.000,00
akkorderet beløb                          kr. 489.920,60
ialt                                                       kr. 70.079,40
sagens omstændigheder
commercial gruppen var en dansk finanskoncern der siden etableringen i 1981 havde haft
fortsat økonomisk fremgang.
koncernens aktiviteter omfattede i 1988 bl.a. leasing, skibsmægling, shipping, modkøb,
ejendomme, pantebreve og rejsebureauvirksomhed. af koncernregnskabet for 1988 fremgik en
samlet balance på 2,8 mia. kr. og en egenkapital på 639,5 mio. kr. koncernens moderselskab,
commercial leasing af 1981 a/s, havde en aktiekapital bestående af a-aktier nom. kr.
15.000.000 og b-aktier nom. kr. 45.000.000. selskabets a-aktier ejedes af ledelsen mens b-
aktierne var noteret på københavns fondsbørs.
af halvårsberetning for commercial leasing af 1981 a/s for tiden 1. januar - 30. juni 1989
fremgik bl.a.:
                                              - 4 -
"commercial leasing koncernens resultat før skat for 1. halvår 1989 blev
      kr. 49,8 mio. ( 1988 kr. 45,4 )
commercial leasing a/s' andel af koncernens resultat før skat for 1. halvår 1989 blev
      kr. 39,5 mio. ( 1988 kr. 30,3 )
for commercial leasing a/s' andel af resultatet er der tale om en fremgang på 30% i forhold til
tilsvarende periode 1988."
commercial holding international a/s blev stiftet den 1. juli 1989 af bestyrelsesmedlemmerne i
commercial leasing af 1981. bestyrelsen i commercial holding international kom til at bestå af
dan bengtsson, hans bjerg-pedersen, jens steglich-petersen (formand), preben nygaard og
erik rau jacobsen der også var medlemmer af bestyrelsen i commercial leasing af 1981.
i et børsprospekt dateret 22. november 1989 blev aktionærerne i commercial leasing af 1981
indbudt til tegning af aktier i commercial holding international. ifølge prospektet var bag-
grunden for etableringen af commercial holding international a/s ønsket om at foretage en
omstrukturering af commercial gruppen således at commercial holding international a/s blev
moderselskab i koncernen. salget af aktier og nytegning fandt sted gennem bikuben børs a/s
og spa rekassen bikuben a/s der var selskabets hovedpengeinstitut.
af børsprospektet fremgår bl.a.:
"...
commercial holding international a/s blev stiftet den 1. juli 1989. stifterne er
bestyrelsesmedlemmer i commercial leasing af 1981 a/s.
aktiekapitalen i commercial holding international a/s udgør nom. kr. 1.100.000 fordelt med
nom. 100.000 a- aktier og nom. 1.000.000 b-aktier. aktiekapitalen ejes af direktionen og
bestyrelsesmedlemmer i commercial leasing af 1981 a/s.
på et bestyrelsesmøde afholdt den 22. november 1989 har bestyrelsen i commercial holding
                                               - 5 -
international a/s - i henhold til bemyndigelsen i vedtægternes § 4 stk. 1. og 2 - besluttet at
tilbyde aktionærerne i commercial leasing a/s af 1981 a/s at ombytte deres aktier i
commercial leasing a/s af 1981 a/s til aktier i commercial holding international a/s således:
        for hver a-aktie i commercial leasing af 1981 a/s tilbydes 2 a-aktier og 4 b-aktier i
commercial holding international a/s.
        for hver b-aktie i commercial leasing af 1981 a/s tilbydes 4 b-aktier i commercial
holding international a/s.
i henhold til bemyndigelsen i vedtægternes § 4 stk. 3, har bestyrelsen i commercial holding
international a/s samtidig vedtaget, umiddelbart efter ovenstående ak- tieombytning, at
udbyde en nytegning af nom. kr. 60 mio. b-aktier i commercial holding international a/s
således:
        b-aktionærerne i commercial holding international a/s tilbydes at tegne yderligere 1
b-aktie til kurs 200 for hver 4 b-aktier i commercial holding international a/s.
        eventuelle ikke tegnede aktier udbydes herefter til tegning efter tendersystemet til en
minimumskurs på 280 uden fortegningsret for aktionærerne i commercial holding international
a/s.
b-aktierne i commercial holding international a/s søges optaget til notering på københavns
fondsbørs fra den 19. februar 1990.
...
årsagen til etableringen af commercial holding international a/s er ledelsens ønske om, på
baggrund af gruppens stærke vækst, at etablere en egentlig holding funktion, hvis aktiviteter
alene skal omfatte besiddelse af datterselskabernes aktier og investering i selskabsform i nye
aktiviteter. det være sig nye markeder eller forretningsområder samt fremskaffelse af kapital
hertil. endvidere sker etableringen med henblik på at samle den overordnede ledelse af
koncernens selskaber.
provenuet ved nytegningen skal anvendes til erhvervelse af nye aktiviteter, betaling ved
overdragelse af koncernselskaber fra commercial leasing a/s samt til foreløbig driftskapital i
                                              - 6 -
selskabet.
...
bestyrelsens redegørelse:
...
aktiekapitalen ejes af bestyrelsen og direktionen bag commercial leasing af 1981 a/s, der
siden sin etablering har gennemgået en usædvanlig fremgang.
først som decideret leasingselskab, hvor man hurtigt etablerede sig som det eneste store ikke
bankejede selskab.
senere, i 1984, etablerede man sig med store ejendomsbesiddelser gennem købet af en
majoritetspost i a/s ballin & hertz.
i 1986 blev commercial leasing a/s af 1981 børsnoteret på københavns fondsbørs, og siden
er selskabets forretningsområder udvidet til at omfatte aktiviteter, der rækker ud over den
egentlige leasing, der var starten på det hele.
...
commercial leasings aktiekapital består i dag af 15 mio. kr. a-aktier og 45 mio. kr. b-aktier.
selskabets a-aktier ejes fortsat af den kreds af personer, der oprindeligt stod bag selskabets
tegning, og som er afspejlet gennem selskabets bestyrelse og direktion.
da samme kreds af personer har etableret commercial holding international a/s, er det
hermed sikret, at dette selskab i fremtiden vil være ejer af alle a-aktierne i commercial leasing
af 1981 a/s.
b-aktionærerne i commercial leasing af 1981 a/s tilbydes således at kunne sikre sig samme
muligheder for at deltage i commercial holding international a/s og dermed de muligheder,
der tegner sig i de kommende år ved at blive aktionærer i det holdingselskab, der fremover vil
rumme samtlige af commercial gruppens aktiviteter.
baggrunden for etableringen af commercial holding international a/s:
                                              - 7 -
...
for de nuværende a-aktionærer i commercial leasing a/s, der er virksomhedens stiftere,
betyder holding- konstruktionen, at man fortsat kan kontrollere og lede koncernen efter de
hidtidige forretningsmæssige principper.
tilbuddet efter dette prospekts indhold indebærer, at en del af a-aktionærernes aktier
konverteres til b-aktier i holdingselskabet og dermed gøres likvide.
...
ledelsen i commercial holding international a/s
...
ledelsen i commercial holding international a/s er ejere af samtlige a-aktier i commercial
leasing af 1981 a/s.
...
kommentarer til commercial gruppens økonomiske udvikling
...
1990
for året 1990 forventes fortsat fremgang i resultatet for gruppens aktiviteter - dette baseret
på tidligere års investeringer, en moderat vækst i 1990, en styrkelse af koncernens
kapitalgrundlag samt gennemførelsen af omstruktureringen som helhed og enkelte af kon-
cernens selskaber i særdeleshed.
for commercial leasing a/s forventes en uændret overskudssituation.
i ejendomsdivisionen forventes en bedre løbende rentabilitet baseret på selskabernes større
likviditet.
skibsdivisionen (herunder modkøb) forventes fortsat at udvikle sig positivt som følge af
konjunkturerne og den fortsatte udbygning af organisationen.
                                               - 8 -
de engelske leasingselskaber forventes at bidrage i positivt omfang til koncernens resultater
efter tilendebragt omstrukturering.
fritids- og servicesektoren er under kraftige organisatoriske ændringer. disse forventes
tilendebragt i løbet af 1990 med et forventeligt positivt resultat.
..."
af tilbud- og tegningsbetingelserne fremgik at commercial leasing a/s foruden ombytning af
aktier indbød til nytegning af aktier efter ombytningen. 4 b-aktier gav ret til tegning af 1 ny b-
aktie til kurs 200. tegningen af det samlede beløb på nominelt kr. 60.000.000 b-aktier var
garanteret af bikuben. tegningsdagene var mandag den 15. januar 1990 til fredag den 26.
januar 1990, begge dage inklusive.
endelig indbød man til eventuel fri tegning af b-aktier uden fortegningsret. det aktiebeløb der
ikke blev tegnet af b-aktionærerne, blev udbudt i fri tegning efter tendersystemet til mi-
nimumskurs 280, således at der samlet kunne tegnes i alt nominelt kr. 60.000.000 b-aktier
(600.000 stk.) denne tegning skulle finde sted i perioden mandag den 29. januar 1990 til ons-
dag den 31. januar 1990, begge dage inklusive.
betaling for tegnede b-aktier - både tegnet med fortegningsret og efter tendersystemet - skulle
ske den 15. februar 1990 mod samtidig registrering i værdipapircentralen.
b-aktierne ville blive noteret på københavns fondsbørs fra den 19. februar 1990.
ombytning af aktier i commercial leasing af 1981 til aktier i commercial holding international
a/s fandt sted i perioden 18. december 1989 - 12. januar 1990. efter aktieombytningen blev
der den 15. - 26. januar 1990 af b-aktionærer med fortegningsret tegnet aktier for nominelt
37,85 mio. kr. af den planlagte udvidelse på 60 mio. kr. det resterende beløb på nominelt
22,15 mio. kr. blev herefter udbudt i fri tegning som ovenfor beskrevet.
den 1. februar 1990 om morgenen blev der afholdt et møde hos bikuben børs hvori blandt
andre en række medlemmer af bestyrelsen i commercial holding international a/s deltog. der
var da indkommet ordrer på køb af nominelt 9.793.100 kr aktier af de 22,15 mio. kr. der var
udbudt. commercialledelsen gav på mødet ordre om køb af aktier på nominelt 14.856.900 kr. i
selskabet gennem et af ledelsen ejet aktieselskab, der fik navnet det kjøbenhavnske
                                              - 9 -
aktiesocietet. bikuben lånte det kjøbenhavnske aktiesocietet pengene til købet af aktierne mod
sikkerhed i disse og med kaution fra selskabets aktionærer.
ved emissionens afslutning den 1. februar 1990 udsendte bikuben en fondsbørsmeddelelse
hvoraf fremgik at der var en overtegning på 11%. meddelelsen oplyste ikke, at fuldtegningen
skyldtes at ledelsen i commercial-koncernen selv havde tegnet det manglende beløb om
morgenen samme dag.
                                         ***
finn holm-jørgensen deltog i den sidste del af aktieemissionen (den fri tegning). han var ikke -
og havde ikke tidligere været - aktionær i et selskab i commercial gruppen. forud for
deltagelsen i aktieemissionen havde han modtaget følgende brev af 24. januar 1990 fra hans
bjerg-pedersen:
"til nye og gamle aktionærer i commercial leasing a/s
som du sikkert har bragt i erfaring, introducerer commercial gruppen et nyt selskab på
københavns fondsbørs, commercial holding international a/s.
commercial holding international a/s har tilbudt aktionærerne i commercial leasing a/s en
ombytning af deres aktier til aktier i commercial holding international a/s.
ombytningen har fundet sted med et tilfredsstillende resultat, idet ca. 2/3 af samtlige aktier
blev ombyttet svarende til 88.5% af samtlige stemmer.
i forbindelse med introduktionen af commercial holding international a/s på fondsbørsen
udvides aktiekapitalen ved nytegning med nom. kr. 60 mio.
den del af nytegningen der ikke er forbeholdt de nyværende aktionærer udgør ca. kr. 23.
mio. som udbydes til tegning efter tendersystemet i dagene 29-31. januar 1990.
commercial holding international a/s aktierne bliver noteret på københavns fondsbørs fra den
19. februar 1990.
                                              - 10 -
vi har fra det garanterede pengeinstitut, bikuben, forhandlet os frem til vedlagte tilbud på
finansiering, til en "begrænset kreds". vi vedlægger tillige børsprospekt, med tegningsordre til
behageligt brug.
...
tilbuddet fra bikuben...:
lånene ydes alene mod forudgående individuel kreditvurdering af låntagerne.
        renteved lånebeløb indtil kr. 500.000,- p.t. 15.00% p.a.
        ved lånebeløb over    kr. 500.000,-p.t. 13.75% p.a.
        renten tilskrives kvartalsvis bagud.
        det forudsættes at låntager kvartalsvis indbetaler halvdelen af den tilskrevne rente,
mens den anden halvdel tilskrives lånets hvertidige restgæld.
        løbetid3 år hvorefter lånet forfalder til fuld indfrielse.
        sikkerhedde købte aktier deponeres til sikkerhed for lånet.
lånene vil kunne ydes i perioden 24. - 31. januar 1990.
af praktiske årsager vil lån alene kunne etableres i bikubens følgende 3 afdelinger:
silkegade afdeling
...
hellerup afdeling
...
st. kongensgade afdeling
..."
af tegningsblanket underskrevet af finn holm-jørgensen den 30. januar 1990 fremgår at han i
bikubens vesterbro afdeling afgav tilbud på køb af 2000 styk aktier til højst kurs 310. den 14.
                                              - 11 -
februar 1990 udskrev bikuben en aktienota til finn holm-jørgensen vedrørende køb af 2.000
styk aktier til ialt 560.000 kr.
finn holm-jørgensen der ikke kunne finansiere købet selv, søgte bikuben om lån. ansøgningen
blev behandlet i bikubens silkegadeafdeling der gav afslag. derefter sendte finn holm-
jørgensen følgende brev af 8. marts 1990 til hans bjerg-pedersen:
"vedr.: aktiekøb commercial holding a/s
         finansieret hos bikuben
finansieringen er søgt etableret hos bikuben, silkegade afd.
derfra har hannelore holbeck imidlertid meddelt, at det ønskede lån kr. 560.000 ikke kan
bevilges, hvilket jeg er noget forundret over med henvisning til det fremsendte materiale.
hvad gør vi?"
herefter modtog finn holm-jørgensen et brev af 4. april 1990 fra bikubens hellerup afdeling
med opfordring til at tage kontakt til regionschef frank madsen (nu frank wein- reich)
angående finansieringen. efter forhandling opnåede finn holm-jørgensen finansiering ved
oprettelse af en kassekredit på 700.000 kr. af kassekreditkontrakten fremgår:
"...
i forbindelse med de kvartalsvise rentetilskrivning er det som et led i forhandlingen aftalt, at
debitor alene indbetaler halvdelen af den tilskrevne rente.
...forfaldstidspunktet er den 28.02.1993.
..."
                                          ***
af en årsregnskabsmeddelelse for 1989 fra commercial leasing a/s til københavns fondsbørs,
dateret 17. maj 1990, fremgår at koncernens overskud efter skat blev 138,8 mio. kr. mod 85,6
mio. kr. i 1988. commercial leasing a/s' andel af koncernens overskud efter skat for 1989
udgjorde 117,5 mio. kr. mod 60,8 mio. kr. for 1988. koncernens egenkapital og balance
                                              - 12 -
udgjorde pr. 31. december 1989 henholdsvis 494,6 mio. kr. og 4.010 mio. kr.
af en halvårsberetning for commercial leasing a/s for første halvår 1990 til københavns
fondsbørs den 10. oktober 1990 fremgår at commercial leasing a/s-koncernens resultat før
skat udgjorde 16,5 mio. kr. mod 49,8 mio. kr. i 1989. i beretningen blev det samlede
koncernresultat på 16,5 mio. kr. betegnet som skuffende sammenholdt med ledelsens for-
ventninger der var moderate som følge af det stigende internationale renteniveau. dog forven-
tedes en forbedring af indtjeningen for den samlede koncern i forhold til 1. halvår 1990.
af halvårsberetningen for commercial holding international a/s for første halvår 1990 til
københavns fondsbørs den 19. oktober 1990 fremgår at commercial holding international
a/s-koncernens resultat før skat udgjorde 23,2 mio. kr.
af årsregnskabet for commercial holding international a/s for 1990, dateret den 24. maj
1991, fremgår at commercial leasing i 1990 havde et underskud på 64 mio. kr. i regnskabets
årsberetning vedrørende commercial leasing omtales blandt andet at vanskelige forhold på
skibsmarkederne i 1990 betød at skibsdivisionen i modsætning til tidligere år kun realiserede
mindre overskud. udviklingen i de engelske datterselskaber var ikke tilfredsstillende på grund
af blandt andet det høje engelske renteniveau og tab på debitorer. endelig havde stagnationen
på det danske ejendomsmarked betydet at koncernens ejendomsselskaber havde realiseret
mindre overskud end tidligere. af beretningen fremgår også at commercial holding
international a/s i 1990 havde et underskud på 88 mio. kr., og at underskuddet for hele
commercial holding koncernen var 101 mio. kr.
af årsregnskabet for commercial holding international a/s for 1991 fremgår at koncernen
havde et overskud på 12,9 mio. kr. mod et underskud på 101,3 mio. kr. i 1990 hvilket resultat
var utilfredsstillende og væsentligt ringere end forventet.
af halvårsberetningen for commercial holding international a/s for første halvår af 1992
fremgår at koncernen havde et underskud på 3,7 mio. kr. det tilsvarende resultat for com-
mercial leasing konernen var et overskud på 9,8 mio. kr.
den 26. april 1993 sendte commercial holding international a/s en telefax til københavns
fondsbørs, hvori der anmodedes om at blandt andet commercial holding international a/s og
commercial leasing a/s suspenderedes fra københavns fondsbørs. baggrunden for
                                            - 13 -
anmodningen angaves at være at der var konstateret væsentlige tab bl.a. i commercial lea-
sings engelske datterselskaber samt i commercial leasings skibsleasingafdeling.
af årsregnskabet for commercial holding international a/s for 1992, dateret den 28. juli 1993,
fremgår at resultatet for commercial leasing a/s i 1992 blev et underskud på 1.015,9 mio. kr.,
og at egenkapitalen ultimo 1992 var negativ med 617,6 mio. kr. det fremgår endvidere at
commercial holding international a/s' resultat for samme år var et underskud på 438,4 mio.
kr. selskabets egenkapital var herefter negativ med 153,9 mio. kr.
af en oversigt over kursudviklingen på aktierne i commercial holding international a/s fremgår
at de på den første noteringsdag den 19. februar 1990 opnåede kurs 266,6, og at aktierne
alene den 12. marts 1990 opnåede kurs 280. kursen udviste herefter en faldende tendens og
den 31. august 1993 registreredes aktierne til kurs 0. kurserne sidste børsdag i måneden var
følgende:
28.2.90               265,150
30.3.90               270,000
30.4.90               250,000
31.5.90               236,000
29.6.90               258,000
31.7.90               239,000
31.8.90               225,000
28.9.90               195,000
31.10.90              155,000
30.11.90              160,000
28.12.90              175,000
31.1.91               130,000
28.2.91               140,000
27.3.91               146,000
30.4.91               135,000
31.5.91               128,000
28.6.91               135,000
31.7.91               137,000
30.8.91               115,000
30.9.91               110,000
31.10.91               91,000
                                             - 14 -
29.11.91               90,000
30.12.91               95,000
31.1.92                87,000
28.2.92                81,000
31.3.92                87,000
30.4.92                78,000
29.5.92                86,000
30.6.92                90,000
ved forfaldsdatoen for finn holm-jørgensens kassekreditaftale den 28. februar 1993 var
aktiekursen omkring 30. finn holm-jørgensen var blevet arbejdsløs den 18. januar 1993 og
havde ingen mulighed for at betale det skyldige beløb der pr. 31. marts 1993 androg
716.209,92 kr. i begyndelsen af oktober 1993 indgik bikuben på en akkordaftale der blev op-
fyldt med finn holm-jørgensens indbetaling af 250.000 kr. til fuld og endelig afgørelse.
i marts 1996 blev det omtalt i pressen at bikuben skulle have vildledt københavns fondsbørs i
februar 1990 ved at skjule at fuldtegning ved børsintroduktionen af commercial holding
international kun var opnået ved at der efter tegningens slutning var afgivet en tegningsordre
på 14.856.900 kr. fra et af ledelsen kontrolleret selskab.
bikuben bestred at være erstatningsansvarlig som følge af den urigtige fondsbørsmeddelelse,
men meddelte at man ville tilbyde en kulancemæssig erstatning til investorer, der tegnede
aktier i emissionsperioden 29. - 31. januar 1990, og som kunne godtgøre at have lidt et tab. i
skrivelse af 4. juni 1996 har bikubens direktion nærmere redegjort for sin opfattelse. den
kulancemæssige godtgørelse for dem der havde tegnet den 29.-31. januar 1990 ville blive
beregnet på grundlag af kursfaldet fra investeringen blev foretaget fra 280 ned til kurs 130,
svarende til kursniveauet i maj 1991, hvor årsregnskabet for 1990 for commercial holding blev
offentliggjort.
ved brev af 2. april 1996 anmodede finn holm-jørgensen om erstatning. det blev afslået
under henvisning til den ydede akkord.
finn holm-jørgensenen klagede til pengeinstitutankenævnet. ankenævnets flertal fandt at
bikuben burde betale 70.079,40 kr. med rente fra den 4. juni 1997.
bikuben har ikke ønsket at efterkomme pengeinstitutankenævnets afgørelse.
                                               - 15 -
forklaringer afgivet under tidligere sager
der er under en tidligere sag ved sø- og handelsretten, v- 0061-97 erik ørnbo mod bg bank
a/s, afgivet vidneforklaringer af bl.a. claus blangshøj, hans bjerg-pedersen, preben nygaard,
jens chr. steglich-petersen, flemming jensen, tommy petersen og peder elkjær.
vidneforklaringerne blev dokumenteret under nærværende sags domsforhandling sammen med
den af finn ancker i østre landsrets dom i sagen, erland thrane mod bikuben girobank a/s
(7. afd. b-1250-97) gengivne vidneforklaring. begge domme er under anke. forklaringerne er
gengivet således i dommen i sagen v-0061-97:
"claus blangshøj har forklaret, at han er vicedirektør for bg-bank a/s, hvilket tillige gjorde
sig gældende i 1990. han vedstod sin i østre landsrets dom af 3.september 1998 i sagen
erland thrane mod bikuben girobank a/s sålydende gengivne vidneforklaring:
"........ at han på daværende tidspunkt havde bikubens erhvervs- og kreditområde under sig.
han deltog ikke i udarbejdelsen af børsprospektet. han blev kontaktet telefonisk af finn ancker
vedrørende commercialledelsens tilbud om køb af aktier mod finansiering i bikuben. han var
umiddelbart positivt indstillet, fordi bikuben var garantistiller for emissionen. han kontaktede
direktør peder elkjær, der var ansvarlig for udlån, på en anden telefon, og efter dennes tilsagn
godkendte han finansieringen overfor finn ancker. navnet på selskabet, der skulle købe aktier-
ne, lå ikke fast på det tidspunkt. han var ikke tidligere blevet bekendt med, at der ikke var
sket fuldtegning af aktierne. banken havde valget mellem at købe aktierne på grundlag af ga-
rantien eller finansiere købet for ledelsen. det er hans opfattelse, at ønsket om købet af
aktierne kom fra ledelsen i commercial leasing. bikuben havde haft et langvarigt samarbejde
med commercial-gruppen. banken finansierede normalt ikke køb af aktier, og det var ikke en
almindelig lånesag."
og har supplerende forklaret, at han i den daglige drift havde instruktionsbeføjelse over finn
ancher, som havde det overordnede ansvar for investment bank.
der blev ikke i forbindelse med tilbuddene om aktiekøb og emissionen fra sagsøgtes
kreditafdeling udstukket generelle retningslinier til de enkelte afdelingers kreditafdelinger om
                                               - 16 -
bestemte lånemuligheder for kunderne.
som udgangspunkt var man hos sagsøgte tilbageholdende med at yde lån til aktiekøb. da man
havde garanteret aktietegningen med 60 mio. kr., var det imidlertid et led i denne
garantistillelse, at man ydede lån til selskabet til køb af aktier, og selskabet var en god og
kendt kunde, som havde større lånearrangementer. han havde det underordnede ansvar for
kreditbevillinger indtil 25 mio. kr., hvorimod større lån og kreditter skulle forelægges for
sagsøgtes bestyrelse, hvilket også skete i den konkrete sag. hos sagsøgte holdt man som
udgangspunkt bestyrelsesmøder en gang om måneden, hvor indstillinger og beslutninger vedr.
dispositioner, der var større end 25 mio. kr., blev forelagt. forelæggelsen for bestyrelsen i den
konkrete sag fandt sted ultimo februar 1990 eller primo marts.
med hensyn til afviklingen af lånet, som i lånedokumentet blev fastsat til et år, mener vidnet,
at denne afviklingsperiode vel ved ydelse af lånet blev betragtet som en realistisk afviklingstid.
hvilken kurspåvirkning det ville have, at commercial holding international a/s herefter selv
tegnede en betydelig del af aktierne, drøftede han ikke med peder elkjær, ligesom han ej heller
efterfølgende talte med kollegaer eller andre om, at emissionen ikke var gået så godt.
hans bjerg-pedersen har vedstået sin i østre landsrets dom i sagen, direktør erland thrane
mod bikuben girobank a/s, sålydende gengivne forklaring:
".......at han var med til at stifte commercial leasing i 1981. frem til 1989 blev forret-
ningsområdet udvidet fra traditionel leasing til at omfatte blandt andet ejendomsselskaber,
franchising samt leasing af containere og bare- boats på verdensplan. i 1989-90 blev to en-
gelske leasingselskaber købt. selskabets egenkapital var rimelig i forhold til gælden. man
modtog henvendelser fra flere banker med tilbud om at låne penge. grundet bikubens fusioner
med mindre banker blev banken gradvist hovedbankforbindelse. baggrunden for
aktieemissionen var ønsket om at tilføre selskabet yderligere kapital. der var ikke forhandlinger
med bikuben om nedbringelse af bankgælden, og han husker ikke, om kapitaltilførslen blev
brugt hertil. det var preben nygaard, der varetog børsintroduktionen. han deltog i mødet den
1. februar 1990 sammen med dan bengtsson, jens steglich-petersen og preben nygaard.
mødet blev afholdt hos bikuben børs, hvorfra flemming jensen deltog. til stede var endvidere
tommy petersen og finn ancker fra bikuben. de blev orienteret om, at ikke alle aktier var
blevet tegnet, og at der således manglede tegning af aktier med et pålydende på 12,5 mio. de
                                              - 17 -
havde haft uafbrudt fremgang, og alle i commercials ledelse anså det for en god forretning at
købe aktierne. vidnet mener, at det var tommy petersen, der foreslog den løsningsmodel, som
senere blev en realitet. han husker ikke, om navnet på det selskab, som aktierne skulle købes
gennem, blev nævnt på mødet. de bad om en fi nansiering via bikuben og fik tilbudt meget fa-
vorable betingelser."
og har supplerende forklaret, at lånevilkårene blev drøftet på mødet den 1. februar 1990. han
kan ikke huske, på hvis foranledning det kom ind i låneaftalen mellem det kjøbenhavnske
aktiesocietet a/s og sagsøgte, at delingsforholdet såvel for gevinst som tab blev fastsat i
forholdet 1:1 mellem parterne.
statsautoriseret revisor preben nygaard har i det væsentlige vedstået sin i østre
landsrets dom i sagen direktør erland thrane mod bikuben girobank a/s sålydende gengivne
forklaring:
".........at han blev ansat i august 1988 som direktør for commercial leasing og senere blev
direktør for commercial holding international. i 1988-89 ekspanderede selskabet kraftigt. de
benyttede en række danske banker til finansiering af driften, og som sikkerhed anvendtes
konkrete leasingsaftaler. købet af to engelske leasingselskaber blev finansieret af et bankkon-
sortium, hvori udenlandske banker og bikuben deltog. i 1988 var bikubens engagement med
commercial gruppen omkring 4-500 mio. kr., og bankens engagement var stigende i perioden
frem til 1991. engagementer med andre banker udgjorde omkring 150 mio. kr. baggrunden for
ønsket om kapitaltilførsel i forbindelse med aktieemissionen var hensynet til ekspansion og ikke
at nedbringe bankgælden. han erindrer ikke at have deltaget i et møde den 1. februar 1990,
og husker ikke, om mødet angik køb af ikke-tegnede aktier fra emissionen. han indgik på et
tidspunkt aftale med bikuben om finansiering af køb af aktier i commercial holding internatio-
nal, men husker ikke hvornår. han ved ikke, hvem der tog initiativet til ledelsens køb af aktier i
commercial holding international.
og har supplerende forklaret, at han udarbejdede emissionsprospektet sammen med flemming
jensen fra bikuben børs ultimo november 1989. dette blev udsendt til eksisterende aktionærer
og potentielle interesserede. det var på tale, at sagsøgte ville finansiere private kunder, der
måtte være interesseret i aktiekøb, og dette blev iværksat i visse af sagsøgtes filialer, uden at
der dog blev drøftet maksima for evt. lån.
                                               - 18 -
selskabets engagementer med andre banker udgjorde i gennemsnit pr. bank 150 mio. kr., og
formålet med aktieemissionen var tillige at ændre selskabernes koncern-struktur. nytegningen
skulle således ske for ca. 120 mio. kr., svarende til størrelsen af den likviditet, som var
nødvendig for koncernomdannelsen. formålet med at få selskabet børsnoteret var at få tilført
fremmed kapital til dette.
vidnet købte personligt aktier i commerciel holding international a/s for 17 - 18,5 mio. kr.,
hvilke beløb han finansierede ved lån.
med hensyn til udbudskursen på aktierne vil han gå ud fra, at han har lavet beregningen hertil.
i fastsættelsen indgik mange elementer. fastsættelsen er sket i et samspil mellem selskabets
ledelse og bestyrelse, hvorefter aktiekursen naturligvis skulle være høj, men samtidig
realistisk, hvorfor denne blev fastsat til 280.
vidnet kan ikke huske, hvornår han fik oplysning om resultatet af aktietegningen, eller på
hvilket tidspunkt ledelsen i commerciel holding international a/s besluttede at købe aktier for
at opnå fuld tegning. ledelsen ville gerne tegne aktier, for det var nogle gode selskaber.
han deltog i mødet indkaldt af flemming jensen efter at aktietegningen var afsluttet, og han
går ud fra, at man herunder drøftede indholdet af emissionsprospektet, og hvem der kunne
være interesseret i at købe aktier. han husker også mødet med tommy petersen, hvor han
mener, at hele selskabets ledelse og claus blangshøj var tilstede. under dette møde drøftede
man konstruktionen, hvorefter aktiekøbet skulle ske via det kjøbenhavnske aktiesocietet og
låneaftalen mellem dette selskab og sagsøgte. han syntes ikke om konstruktionen med det
kjøbenhavnske aktiesocietet, men sagsøgte fandt, at det var en god ide. hvem der foretog be-
regningen af, hvor mange aktier det kjøbenhavnske aktiesocietet skulle købe, eller hvem der
foretog beregningen i forbindelse med den senere reduktion som følge af overteg ningen, ved
han ikke. med hensyn til afviklingsperiodens længde på lånet, var det meningen, at aktierne
skulle afhændes i løbet af 1 år til en minimumskurs på 280.
direktør jens steglich-petersen har vedstået sin i østre landsrets dom i sagen, direktør
erland thrane mod bikubens girobank a/s sålydende gengivne forklaring:
"........at han, inden han indtrådte i commercial leasings ledelse i 1982-83, var ansat i
                                                - 19 -
selskabet ballin & hertz. vidnet husker ikke at have deltaget i et møde den 1. februar 1990,
eller hvornår han fik at vide, hvorledes aktieemissionen var forløbet. han husker ikke, hvornår
det kjøbenhavnske aktiesocietet blev stiftet, eller hvem der fik ideen til at købe aktier via dette
selskab. han var interesseret i at købe aktierne gennem et selskab, fordi han derved opnåede
en gunstig skattemæssig stilling."
og har supplerende forklaret, at det var sagsøgte, der stod for markedsføringen af aktierne i
forbindelse med emissionen. beslutningen om at lave koncernomdannelsen af selskaberne var
begrundet dels i skattemæssige årsager, idet der var "rumlen" om ophævelse og ændring af -
tidsfristen på 3 år for skattefri kursgevinst ved salg af aktier, dels i spørgsmålet vedrørende a-
aktie-problematikken.
alle i ledelsen i commercial leasing troede på prospektet og ideen med at oprette
holdingselskabet, og ledelsen ville gerne indskyde kapital og have flere aktier. efter afslut-
ningen af den frie tegning den 31. januar 1990 indkaldte flemming jensen til et møde, som
havde til formål at orientere om forløbet af tegningen. tegningen havde ikke været nogen
succes, men det blev heller ikke nævnt, at der var tale om en fiasko. vidnet husker ikke
mødet. ledelsen i commercial var enige om, at tegningen af aktier i holdingsselskabet skulle
ske via det kjøbenhavnske aktiesocietet, og vidnet tror, at det tillige var ledelsen, der fik ideen
til konstruktionen med det kjøbenhavnske aktiesocietet, hvorefter dette selskab skulle eje
aktierne i tre år før et evt. salg.
med hensyn til afviklingsperioden på 1 år for lånet ydet af sagsøgte til førstnævnte var det
sædvanlig praksis, at afviklingsperioden på lån af sådanne størrelser senere forlænges, hvilket
tillige er hjemlet i selve låneaftalens § 1, sidste afsnit. vidnet erindrer ikke, at gevinst og tab
evt. skulle deles lige mellem det kjøbenhavnske aktiesocietetet og sagsøgte. at finansieringen
af aktiekøbet skete gennem det kjøbenhavnske aktiesocietet var bl.a. begrundet i, at preben
nygaard ikke havde kapital til aktiekøbet.
vidnet har ikke drøftet fondsbørsmeddelelsen med nogen.
direktør flemming jensen har vedstået sin i østre landsrets dom i sagen, direktør erland
thrane mod bikuben girobank a/s sålydende gengivne forklaring:
".....at commercial holding internationals emission i 1989 skulle sikre en aktieombytning og en
                                               - 20 -
kapitaltilførsel. under emissionen blev ledelsen orienteret om de indkomne tegningsordrer.
under denne løbende telefoniske kontakt oplyste ledelsen, at man selv ønskede at erhverve ak-
tier i selskabet. det er vidnets opfattelse, at ledelsen anså det for en god investering. han
modtog ikke et præcist tilsagn om, hvilket beløb ledelsen ønskede at tegne. mødet den 1. fe-
bruar 1990 skulle oprindeligt have været afholdt dagen før, men det måtte flyttes, fordi nogle
var forhindret i at deltage. møde med henblik på udfærdigelse af fondsbørsmeddelelse afholdes
normalt sidst på dagen, den dag tegningsperioden udløber. i mødet deltog finn ancker, dan
bengts- son, jens steglich-petersen, hans bjerg-pedersen og preben nygaard. vidnet var
mødeleder, og på mødet konstaterede han, hvor mange aktier der var solgt. under mødet af-
gav commercialledelsen en mundtlig tegningsordre om køb af aktier, som vidnet samtidig ned-
skrev. tegningsordren blev afgivet af hele ledelsen i fællesskab. ledelsen blev enige om at kø-
be aktierne gennem et selskab, og i løbet af mødet fandt ledelsen frem til navnet det
kjøbenhavnske aktiesocietet. det blev diskuteret, hvorledes købet kunne finansieres. vidnet
mener, at finn ancker ikke kunne give tilsagn om lånet, og at dette først blev givet efterføl-
gende. det var en formalitet, at ledelsen først på mødet den 1. februar 1990 købte aktierne.
vidnet, der udfærdigede den meddelelse, bikuben børs afgav samme dag, er af den opfattelse,
at denne meddelelse var korrekt. der var intet usædvanligt i, at børsmeddelelsen var dateret
dagen efter tegningsperiodens udløb, og det er helt normalt, at tegningsordrer afgivet ved
tegningsfristens udløb først registreres dagen efter. han vidste, at der ville komme teg-
ningsordrer fra ledelsen og opfattede udsagnene herom som tilsagn. han ved ikke, hvorfor
ledelsen tegnede flere aktier end nødvendigt for en fuldtegning, og kan ikke afvise, at formålet
kan have været et ønske om, at det skulle se ud som om, der var sket overtegning. normalt vil
overtegning skabe ro om en aktie."
og foreholdt den af finn ancher for østre landsret afgivne forklaring har han bekræftet de af
denne afgivne oplysninger samt supplerende forklaret, at emissionen var en kompliceret sag,
som begyndte i foråret 1989. han talte hver anden dag om prospektet med direktionen i
bikuben børs, som rådgav i forbindelse med udarbejdelse af emissionsprospektet, hvilket var
helt sædvanligt, når selskaber tilknyttet bikuben børs ønskede at udvide eller ændre kapi-
talsammensætningen.
salgskursen på de 280 blev endeligt fastlagt af selskabet efter bl.a. rådgivning fra bikuben
børs, og kursen blev accepteret af bikuben børs og sagsøgte. det var kun b-aktierne i
selskabet, der var børsnoteret.
                                               - 21 -
at udfærdige aktieemissioner eller medvirke hertil var ikke bikuben børs' eller sagsøgtes
væsentligste produkt. i den konkrete sag må der i forbindelse med prospektet og emissionen
tillige have været benyttet fremmed hjælp, da sagsøgte ikke rådgiver om sine egne penge.
før denne aktieemission havde vidnet deltaget i 10 - 20 emissioner. når en aktieemission
afsluttes, indkaldes der altid til møde for at konstatere tegningens forløb. det konkrete
tegningsforløb var hverken en succes eller en fiasko, og inden mødet var han bekendt med, at
aktierne under alle omstændigheder ville blive tegnet, idet købsordren fra commercial holding
international a/s allerede kom om morgenen den 1. februar. denne indeholdt dog ikke en
tilkendegi velse om, for hvilket beløb ledelsen ville tegne. på mødet sagde ledelsen fra
commerciel holding international, som bestod af lystige mennesker: "vi tegner det bare". det
eneste, der var lidt specielt ved denne aktiemission, var, at den foregik i tre tempi i form af
ombytning, ny tegning og fri tegning. årsagen til, at der var aktier til fri tegning, var, at et
antal aktionærer ikke ønskede at ombytte deres aktier.
med hensyn til oplysningsværdien i børsmeddelelsen om, at der var sket overtegning,
overvejede vidnet alene, at en oplysning af modsat indhold ville have medført, at den af
sagsøgte stillede garanti blev aktualiseret. med hensyn til overtegningen på 11%, må denne,
hvor man idag ofte ser overtegninger på 200% - 300%, betragtes som yderst beskeden, og
kan naturligvis heller ikke betegnes som en succes. set fra bikuben børs' og sagsøgtes side var
resultatet dog acceptabelt, idet den af sagsøgte stillede garanti ikke blev aktualiseret. det var
vidnet, der tog stilling til, hvordan overtegningen skulle reduceres.
det var ledelsen i commercial holding international, der foreslog, at aktiekøbene skulle ske via
et af dem oprettet selskab, det kjøbenhavnske aktiesocietet. vidnet var ikke involveret i
kreditgivningen.
i forbindelse med afgivelse af børsmeddelelser er det normalt at medtage tegningsordrer, selv
om disse først indkommer den følgende dag.
direktør tommy petersen har vedstået sin i østre landsrets dom i sagen, direktør erland
thrane mod bikuben girobank sålydende gengivne forklaring:
"..... at han fra 1966 var ansat i bikuben. fra 1987 varetog han som vicedirektør blandt andet
strategiske udviklingsopgaver og erhvervsområdet. på dette område var han overordnet claus
                                              - 22 -
blangshøj. direktionen bad ham om at deltage i commercial leasings aktieemission, der påbe-
gyndtes i forsommeren 1989. selskabet havde over en årrække øget indtjeningen væsentligt,
og kurserne på selskabets aktier var høje i 1988-89. bikuben hæftede sig ved, at commercial
lea sing i 1989 havde købt to engelske leasingselskaber via internationale bankkonsortier, og
at selskabets indtjening blev forøget fra 1988 til 1989. bankens engagement var på daværende
tidspunkt 5-600 mill. kr., hvoraf en del var sikret. man var tilfreds med engagementet, der ikke
betragtedes som en risikosag. flemming jensen og finn ancker havde den væsentligste del af
møderne, men vidnet deltog også i enkelte i efteråret 1989. baggrunden for emissionen var
commercial-ledelsens ønske om at etablere et holdingselskab og finansiering af fortsat vækst.
han mener, at han den 1. februar blev orienteret om, at der ikke var sket fuldtegning af
aktierne, og at ledelsen ønskede at købe ikke tegnede aktier. på daværende tidspunkt havde
peder elkjær som bikubens øverste kreditansvarlige kompetence til at bevilge lånet til
finansiering af ledelsens køb. det var peder elkjær, der besluttede at godkende lånet, og vidnet
blev ikke konsulteret herom. bikuben havde i forbindelse med emissionen afgivet en ubetinget
garanti, og banken var derfor nødt til at overtage aktierne, såfremt ledelsen ikke købte dem."
og har supplerende forklaret, at garantien blev bevilget i oktober/november 1989 af sagsøgtes
direktion. inden vidnet pr. 1. januar 1990 blev medlem af direktionen havde vidnet bl.a. haft til
opgave at følge commercial leasing med " direktionsøjne ".
han så efterfølgende fondsbørsmeddelsen af 1. februar 1990. der fandt ikke nogen formel
drøftelse sted af sagen hos sagsøgte, som af direktionen ultimo februar 1990 blev forelagt for
bestyrelsen, ligesom det forhold, at der var ydet en garanti på 60 mio. kr., som mundede ud i
et lån på 35 mio. kr., ikke blev drøftet.
peder elkjær har forklaret, at han indtil 1. juli 1990 var medlem af sagsøgtes direktion og nu
er pensioneret. han havde ansvaret for kreditområdet. der blev afholdt bestyrelsesmøder hver
anden måned hos sagsøgte.
foreholdt de af finn ancher og claus blangshøj for østre landsret afgivne forklaringer,
hvorefter vidnet skulle have bevilget lånet på de 35 mio. kr, har han ingen erindring herom,
men vil ikke bestride de af finn ancher og claus blangshøj afgivne forklaringer herom.
lånearrangementet var bevilget før den 1. februar 1990, hvorfor det var uden betydning, om
der blev tale om en garanti eller et lån. vidnet erindrer ikke at have forelagt sagen på det efter
                                              - 23 -
den 1. februar 1990 førstkommende bestyrelsesmøde, men dette må have været det naturlige.
der var intet usædvanligt i forbindelse med aktiemissionen, og vidnet erindrer ikke, at
spørgmålet om størrelsen af tegningen af aktierne blev drøftet hos sagsøgte.
vidnet erindrer ikke vilkårene i låneaftalen med det kjøbenhavnske aktiesocietet, herunder
delingsforholdet mellem parterne.
finn ancker har forklaret, at han i slutningen af 1989 var kontorchef i bikubens
erhvervsafdeling, og referede til claus blangshøj. han deltog i udarbejdelsen af børsprospektet
vedrørende commercial holding i samarbejde med direktøren for bikuben børs, flemming
jensen, og ledelsen i commercial leasing. han optrådte som sparringspartner for flemming
jensen og deltog i korrekturlæsning af prospektet. han havde ikke "dag til dag" kontakt til
commercial-ledelsen. et par dage inden den 1. februar 1990 blev han ringet op af flemming
jensen, der ønskede bikubens tilstedeværelse under et møde vedrørende forløbet af
aktiesalget. det var naturligt, at bikuben som garantistiller var repræsenteret. vidnet deltog i
mødet, fordi claus blangshøj var forhindret. han blev af flemming jensen inden mødet
orienteret om, at de eventuelt skulle drøfte en finansiering af ledelsens køb af aktier. da han
ankom til mødet, var alle fra commercial-ledelsen, bortset fra erik rau jacobsen, til stede.
flemming jensen oplyste, at en del af aktierne ikke var blevet tegnet, og en af deltagerne fra
commercial leasing meddelte, at ledelsen ville købe aktierne under forudsætning af en fi-
nansiering fra bikuben. han fik oplyst, at ledelsen ville købe aktierne via et selskab. han hus-
ker ikke, om selskabets navn blev oplyst under mødet. alene hovedtrækkene for finansieringen
blev drøftet, og vidnet forlod mødet og orienterede telefonisk claus blangshøj om forløbet.
claus blangshøj godkendte finansieringen, og vidnet vendte derefter tilbage til mødet og
meddelte dette. der var tale om særlige lånevilkår."
forklaringer afgivet under denne sag
finn holm jørgensen har forklaret at han er uddannet lærer og har undervist nogle år. han
arbejdede i divisionsforeningen fra 1982 til 1987. han var ansat i kb i 1987-89. han var
derefter i forsikringsselskaberne zürich og baltica til 1995 hvorefter han var lærer nogle år.
han er nu ansat i frederikssund kommune hvor han tager sig af forsikringsporteføljen.
                                                 - 24 -
han fik kendskab til commercial leasing i forbindelse med sit arbejde i divisionsforeningen hvis
formand var hans bjerg-petersen. sagsøgeren var sekretær for bestyrelsen mens han var
ansat i divisionsforeningen, og var i kb-tiden folkevalgt medlem af bestyrelsen. han havde
således ret hyppig kontakt med hans bjerg-petersen, men kun om faglige forhold, ikke om
commercial som han kendte fra omtale i medierne. commercials resultater var stigende, og
det var kurserne også. han var klar over at andre i divisionsforeningen havde købt
commercialaktier, og at de havde tjent på det.
han havde ikke drøftelser med hans bjerg-petersen eller andre i commercial inden han fik
brevet af 24. januar 1990. han var interesseret i aktiekøb på grund af de hidtidige gode
resultater. han læste prospektet inden beslutningen om investering. han var klar over at der
kunne være risiko forbundet med investeringen, men så på den anden side ikke tegn på at
omverdenens tillid til commercial var svækket. det var en afgørende forudsætning for hans
investering at denne tillid fortsat var til stede, og at bikuben garanterede emissionen til kurs
280. han havde ikke tidligere investeret i aktier. han fulgte i pressen hvordan emissionen
forløb og konstaterede således at der blev overtegnet.
han underskrev tegningsaftalen i bikubens vesterbroafdeling som han henvendte sig til på
grund af tidnød. bikuben er ikke hans sædvanlige pengeinstitut. han havde på forhånd bestemt
sig for at købe 2.000 stk. aktier. han sagde i afdelingen at hans tegning var betinget af
finansiering. han opfattede brevet af 24. januar 1990 som et tilsagn om finansiering selvom
der var en betingelse om almindelig kreditværdighed.
han fik en aktienota af 14. februar 1990, men ventede med at foretage sig noget til
finansieringen var i orden. han blev telefonisk bedt om at sende årsopgørelse og lønsedler til
hannelore holbeck i bikubens silkegadeafdeling. hun meddelte senere at lånet ikke kunne
bevilges fordi han ikke var solvent. herefter skrev han til hans bjerg-petersen den 8. marts
1990. han hørte ikke mere om finansieringen før han fik henvendelsen fra hellerupafdelingen.
han havde møde med frank weinreich og en anden medarbejder. de gennemgik
kassekreditkontrakten temmelig sporadisk. der blev ikke nævnt noget om emissionsforløbet.
havde han fået at vide at der ikke var fuldtegnet, ville det have rykket grundlaget for hans
investering væsentligt. så kunne man jo se at omverdenens forventning til commercial var en
anden end hvad sagsøgeren troede.
han fulgte kursudviklingen i dagspressen. kursen på commercialaktier faldt noget, men det var
                                               - 25 -
ikke nogen katastrofal udvikling. han kunne ikke have reageret på kursudviklingen ved at
sælge, for han kunne ikke finansiere det kurstab der ville blive konstateret. han rettede ikke
henvendelse til bikuben med henblik på at sælge og få en ordning med finansiering af tabet.
han havde forhandling med bikuben (frank weinreich og en anden medarbejder) efter brevet
af 14. januar 1993. efter en gennemgang af hans og hans hustrus økonomi afslog bikuben
hans forslag om en akkord eller nulstilling af renten. hans økonomiske forhold var usikre på
det tidspunkt, for han var blevet afskediget i januar 1993. han fik en aftale om betaling af
7.000 kr. om måneden, foreløbig til august 1993. det kunne han ikke klare efter at han havde
fået arbejde til en mindre løn end tidligere. bikuben ønskede så at han betalte 3.500 om
måneden for at han kunne vise sin gode vilje. efter yderligere forhandlinger accepterede han
forslaget om indbetaling af 250.000 kr. til fuld og endelig afgørelse. pengene rejste han ved
ophævelse af en pension, salg af et mindre pantebrev og ved venners hjælp. akkorden var
udelukkende begrundet i sagsøgerens økonomiske forhold.
han blev i 1996 bekendt med uregelmæssighederne i forbindelse med emissionen.
hannelore holbeck har ikke kunnet besvare spørgsmål af betydning for sagen.
vagn kruse har forklaret at han i 1981 til 1995 var regionsdirektør i bikubens nordregion. han
havde ikke nærmere kendskab til commercialemissionen. han er ikke klar over at der kun var
tre afdelinger der kunne tilbyde finansiering. han har kendskab til enkelte sager vedrørende
finansiering af køb af commercialaktier, men ikke til sagsøgerens sag, heller ikke efter at
engagementet blev nødlidende. bikuben virkede ikke aktivt for salg af eller finansiering af
commercialaktier. hans afdeling havde omkring 20 engagementer, op til 1-1,5 mio. kr. pr
engagement, med finansiering af commercialaktier. ved håndteringen af de nødlidende
engagementer vedr. køb af commercialaktier lagde man ikke vægt på at det drejede sig om
køb af netop disse aktier. man fandt individuelle løsninger ud fra kundens økonomi.
frank weinreich har forklaret at han fra 1989 til 1995 var bestyrer af bikubens hellerup-
afdeling. han husker ikke hvordan sagen vedr. finn holm-jørgensen kom til hans afdeling. han
har set sagen, men husker ikke nærmere. han husker ikke at finn holm-jørgensen henvendte
sig efter brevet af 4. april 1990. der var yderligere en 20-30 sager vedr. køb af
commercialaktier hvoraf omkring 2/3 var lånefinansierede. heraf var nogle 100%
                                             - 26 -
lånefinansierede. vidnet var ikke klar over at en del af de emitterede aktier blev købt af det af
bikuben finansierede det kjøbenhavnske aktiesocietet. han troede fuldtegningen var reel.
vidnet erindrer ikke nærmere om afviklingen af de forskellige commercialengagementer, heller
ikke finn holm-jørgensens. han kan huske der var et møde om dennes engagement engang i
1993, på et tidspunkt hvor hans økonomiske situation var blevet forværret på grund af
arbejdsløshed. han kan også huske at sagen blev sluttet med en betaling på 250.000 kr. til
fuld og endelig afgørelse. akkord var alene begrundet i finn holm- jørgensens økonomiske
forhold.
kim frøkjær har forklaret at han med en kort afbrydelse har været ansat i bikubens
hellerupafdeling siden 1989. han havde intet med finansiering af køb af commercialaktier i
1990 at gøre.
der var i 1993 mellem 5 og 10 problemsager vedr. lån til commercialaktier. han har formentlig
deltaget i et møde med finn holm-jørgensen om dennes engagement. han kan huske at finn
holm-jørgensen valgte en løsning med akkordering. han ved ikke hvordan den blev finansieret.
procedure:
finn holm jørgensen har gjort gældende at bikuben har handlet ansvarspådragende over for
ham ved at undlade at give meddelelse om at emissionen ikke var fuldtegnet ved emis-
sionsperiodens udløb, og ved at undlade at give meddelelse om at ledelsen i
commercialgruppen gennem det kjøbenhavnske aktiesocietet havde afgivet købsordre den 1.
februar 1990, efter emissionsperiodens udløb, for den største del af emissionsbeløbet.
oplysningen i fondsbørsmeddelelsen af 1. februar 1990 om at der var overtegnet, var forkert.
det ændrer intet herved at ledelsen kunne have mødtes den 31. januar og afgivet købstilsagn.
der må stilles strenge krav til fondsbørsmeddelelsers sandfærdighed. ansvaret for bikuben
skærpes yderligere af at bikuben var interesseret i sagen gennem finansiering af købet gennem
det kjøbenhavnske aktiesocietet, der skulle sælge aktierne efter et, evt. to år.
der var det særlige for finn holm-jørgensen at finansieringen havde et længere forløb. bikuben
burde under dette forløb have gjort ham opmærksom på de rette forhold. ganske vist havde
                                              - 27 -
medarbejderne i den finansierende afdeling ikke kendskab til finansieringen gennem det
kjøbenhavnske aktiesocietet, men det havde andre i bikuben, og bikuben må be tragtes som
en helhed.
finn holm-jørgensen havde ikke nærmere kendskab til commercial. han hørte ikke til kredsen
omkring hans bjerg-petersen. han havde almindeligt kendskab til commercial gennem
prospektet og pressen og lagde vægt på markedets vurdering. det var et væsentligt, positivt
tegn at der skete fuldtegning. det må lægges til grund at han ville have afhændet aktierne
straks hvis der var udsendt en sandfærdig meddelelse om forløbet af emissionen, for så var der
bristet en væsentlig forudsætning for hans investering. kursen faldt efter emissionen, men det
var et stykke tid efter denne muligt at sælge aktierne med et mindre kurstab. senere var det
ikke muligt for ham at sælge, for så havde han pådraget sig en betydelig gæld han ikke kunne
klare.
der er en grænse for hvorlænge en urigtig børsmeddelelse kan tillægges betydning, men i det
foreliggende tilfælde er denne grænse ikke overskredet. der må lægges vægt på de særlige
forhold i sagen: 100% lånefinansiering, den betydelige risiko der var i tilfælde af ugunstig
kursudvikling og finn holm-jørgensens manglende muligheder for at komme ud af
engagementet der forudsattes at løbe over længere tid, bikubens kendskab til finn holm
jørgensens økonomiske forhold som gav engagementet et hasarderet præg og bikubens egen
interesse i at få det til at se ud som om der var fuldtegnet.
det er i ørnbo-sagen antaget at allerede efter årsregnskabet for 1989 i sommeren 1990 og i
hvert fald efter fremkomsten af halvårsmeddelelsen den 10. oktober 1990 forelå der sådanne
nye oplysninger at den urigtige fondsbørsmeddelelse ikke længere kan tillægges virkning. det
er også antaget i dommen at det ikke var bevist at ørnbo, såfremt fondsbørsmeddelelsen
havde indeholdt de rigtige oplysninger, ville have afhændet aktierne straks efter emissionen. til
forskel fra finn holm-jørgensen kunne ørnbo og thrane (østre landsrets sag) realisere deres
aktier i commercial uden at lide tab der var ruinerende for dem. fondsbørsmeddelelsen får
derfor væsentlig større betydning og rækkevidde for finn holm-jørgensen.
akkorden bør ikke tillægges betydning ved fastlæggelsen af det erstatningsberettigende tab.
akkorden blev givet efter en vurdering fra bikubens side af hvad det var muligt at få drevet ind
efter at det var gået helt galt. bikuben kunne og burde efter kursfaldene og ud fra kendskabet
til finn holm-jørgensens økonomiske forhold have henvendt sig tidligere til denne, så kunne
                                              - 28 -
tabene have været begrænset. det må være bikubens risiko at man ikke fik gjort
engagementet op tidligere.
principalt bør finn holm-jørgensen have alt tilbage som han har indbetalt. hvis han havde fået
de rigtige oplysninger, ville han have realiseret snarest muligt og derved kun lidt et ubetydeligt
tab. den subsidiære påstand er nedlagt for det tilfælde at retten finder at akkorden bør
tillægges betydning. sagsøger skal i hvert fald have erstattet det endelige tab på 250.000 kr.
den mere subsidiære påstand bygger på det synspunkt at sagsøgte skal have erstattet sit
endelige tab 250.000 kr. med fradrag af de skyldige renter på akkordtidspunktet.
renter bør tillægges fra tidspunktet for klage til pengeinstitutankenævnet.
bikuben har fremhævet at commercialselskaberne var i god økonomisk form på tidspunktet
for emissionen. det var hidtil gået godt, og ingen har endnu anfægtet at prospektet gav et
retvisende billede af den aktuelle situation og de positive fremtidsudsigter. det må endvidere
tages i betragtning at sagsøgtes køb af aktier fandt sted i den tredje del af processen der
startede med en ombytning af leasingaktier til aktier i commercial holding og fortsatte med
fortegning af nye aktier for bestående aktionærer. herefter skulle i dagene fra den 29. til den
31. januar 1990 afhændes den resterende beholdning af aktier, i det samlede billede en mindre
del. ved vurderingen af bikubens rolle må endvidere ses på at bikuben ikke var eneste eller
hovedkreditor. der var andre betydelige kreditorer.
finn holm-jørgensen tegnede aktier efter henvendelsen fra hans bjerg-petersen ved direkte
henvendelse til bikuben og uden forbehold. bikuben modtog tegningen, men tilskyndede ikke
til den. tegningen var bindende og ubetinget. der var ikke forbehold fra holm-jørgensens side
om finansiering. bikuben gav ikke forhåndstilsagn om finansiering. tilbuddet fra bikuben var
betinget af individuel kreditvurdering. bikuben ydede ikke finn holm jørgensen nogen form for
rådgivning i forbindelse med købet som var hans egen beslutning. holm-jørgensen må som
enhver anden investor være klar over risikoen ved at investere i aktier, og han må også være
klar over risikoen ved at investere for lånte penge.
en passant bemærkes at der foreligger alene oplysning i sagen om at meddelelsen om
fuldtegning er set i telebørsen. sagsøgeren har ikke sandsynliggjort at han var bekendt med
meddelelsen. det kan undre at meddelelsen, hvis sagsøgeren fik den, skal have været
bestemmende for sagsøgeren. han har ellers forklaret at han havde tillid til det hidtidige forløb
                                               - 29 -
og ledelsen. så kan det vel ikke være afgørende om restbeholdningen af aktier bliver tegnet af
ledelsen i forbindelse med 2. fase af tegningsprocessen eller først den 1. februar 1990.
af de afgivne forklaringer kan endvidere ses at initiativtager til salget til det kjøbenhavnske
aktiesocietet var ledelsen i commercial holding, jf. bl.a. flemming jensens forklaring. man var
nødt til at vente til den 1. februar, men det skyldes rent praktiske forhold. man kunne have
holdt mødet og taget beslutning om tegning gennem det kjøbenhavnske aktiesocietet den 31.
januar kl. 15.59, og så havde der ikke været noget at komme efter. selve det forhold at le-
delsen tegnede aktier, var der ikke noget galt i efter de daværende regler. bikuben var uden
interesse i om fuldtegningen blev gennemført på den ene eller den anden måde.
emissionsprovenuet kom ikke bikuben til gode i form af afdrag.
hvis det er rigtigt som hævdet af sagsøgeren at fuldtegning er et positivt signal til markedet,
kan det undre at kursen ikke steg efter emissionens afslutning. det gjorde den ikke, og det kan
illustrere at fuldtegning ikke er så entydigt et signal. det afhænger af sammenhængen.
sagsøgeren hævder at han i tilfælde af en retvisende medde lelse ville have reageret ved at
sælge straks. hvis det er et almindeligt investorsynspunkt, og det må ligge i sagsøgerens
argumentation, så må man gå ud fra at alle andre private investorer ville have reageret med
det samme og derved fremkaldt et betydeligt kursfald. heraf følger at sagsøgeren under alle
omstændigheder ville have lidt et betydeligt tab som var en følge af hans tegning og ikke af
bikubens eller andres optræden efter emissionen.
børsmeddelelsen må derfor betragtes som et mindre væsentligt forhold blandt de forhold der
førte til sagsøgerens tab. sagsøgeren har ikke ført tilstrækkeligt bevis for at bikubens adfærd
var eneste årsag til eller hovedårsag til tabet og heller ikke for at det er forårsaget på en
påregnelig måde.
bikuben optrådte ikke uforsvarligt i forbindelse med långivningen. det var finn holm-jørgensen
der pressede på da bikuben i første omgang afslog. der er ikke godtgjort forhold i forbindelse
med hellerupafdelingens bevilling af lånet og den senere behandling af lånesagen der kan få
betydning for ansvarsvurderingen.
hvis det antages at bikuben har optrådt uforsvarligt i forbindelse med børsmeddelelsen, gøres
det gældende at tabet ikke skyldes denne, men andre forhold, i det væsentlige den negative
                                                - 30 -
driftsmæssige udvikling i commercial. det er fort- sat sagsøgerens bevisbyrde at der er
årsagsforbindelse, og denne byrde lettes ikke fordi bikuben også var långiver for finn holm-
jørgensen.
hvis det antages at meddelsen har være bestemmende for holm-jørgensens adfærd efter
emissionen, gøres gældende at den efter kortere tid har tabt sin virkning. der kom andre og
negative oplysninger om commercial som sagsøgeren burde have reageret på. det tab der
følger deraf, kan sagsøgeren ikke vælte over på bikuben. der burde have været reageret
allersenest i maj 1991, hvor regnskabet forelå og kursen var faldet væsentligt. på det tidspunkt
ville sagsøgerens aktier have været 260.000 kr. værd. at den værdi ikke findes mere, kan ikke
skyldes børsmeddelelsen, og tab ned til det nævnte beløb har sagsøgeren fået dækket gennem
akkor den. det er uden betydning hvad der var grundlag for akkorden. ethvert tænkeligt tab
og mere til er udlignet gennem akkorden.
eftersom sagsøgeren ikke gør gældende, og heller ikke kan gøre gældende, at bikubens
långivning til ham var uforsvarlig, bør han heller ikke kunne komme igennem med et syns-
punkt om at han skal behandles på en anden måde end andre investorer, fordi hans
investering var 100% lånefinansieret. han valgte selv ved lånefinansieringen at anbringe sig i
en situation hvor et kursfald kunne føre til at han ville få svært ved at afhænde sin beholdning
af aktier og finansiere det konstaterede tab.
rettens begrundelse og resultat
finn holm-jørgensen tegnede aktier i henhold til et af ham afgivet bindende, ubetinget tilbud
af 31. januar 1990 om køb af 2.000 aktier til kurs 310. bikuben ydede ham ikke rådgivning i
den forbindelse og havde heller ikke afgivet tilsagn om finansiering af købet.
oplysningen i fondsbørsmeddelelsen fra bikuben børs a/s den 1. februar 1990 om at
aktieemissionen ved tegningens afslutning den 31. januar 1990 var overtegnet med 11%, var
urigtig. det må lægges til grund at ledelsen først på mødet den 1. februar 1990 afgav endelig
ordre om køb af en betydelig del, ca. 14,85 mio. kr. nominelt, af de ialt ca. 22,15 mio. kr.
aktier der blev udbudt til fri tegning, efter at det havde vist sig at aktionærerne i commercial
                                               - 31 -
holding international kun tegnede nominelt ca. 37,85 mio. kr. aktier af kapitalforhøjelsen på
60 mio. kr.
børsmeddelelsen om den ganske vist beskedne overtegning angik et forhold der var af
væsentlig betydning for kursdannelsen, og var derfor egnet til at påvirke denne.
det må nok anses for noget usikkert om finn holm-jørgensen ville have afhændet sine aktier
for det tilfælde at en ret visende børsmeddelelse var blevet udsendt den 1. februar 1990. en
tvivl herom bør imidlertid ikke komme bikuben som udsendte den urigtige og vildledende
meddelelse, til gode. bikuben måtte indse at meddelelsen var egnet til at påvirke
kursdannelsen og investorers beslutninger og må som udgangspunkt være ansvarlig for det tab
som en investor lider ved at stole på en urigtig børsmeddelelse.
ved fastlæggelsen af tabet kan der ikke ses bort fra at en retvisende børsmeddelelse med stor
sandsynlighed ville have medført et vist salgspres, således at en salgskurs ville ligge under
emissionskursen på 280 og også under de kurser der fremkom ved begyndelsen af noteringen.
det tab som ville være en følge af et retvisende billede, kan ikke kræves erstattet.
der er heller ikke grundlag for at erstatte finn holm-jørgensen renteudgifterne til
finansieringen af købet. tabet som følge af en urigtig børsmeddelelse må fastsættes som
forskellen mellem kurser, og det kan ikke få betydning om aktiekøbet er lånefinansieret eller
egenfinansieret.
det kan heller ikke få betydning at finn holm-jørgensen finansierede sit køb i en afdeling af
bikuben. det kan vel kritiseres at bikubens hellerup-afdeling ydede en så betydelig kredit til en
person med forholdsvis jævn indtægt og ingen formue, med det formål at finansiere køb af en
betydelig aktiepost, en finansiering der med den gældende rente kun kunne hænge sammen i
tilfælde af ganske betydelig kursstigninger på aktierne. men det må også fastslås at kredit-
givningen først kom i stand efter at bikubens afdeling i silkegade havde givet afslag, og, som
det må antages, efter finn holm-jørgensens henvendelse til hans bjerg petersen. der er derfor
samlet ikke grundlag for at fastslå at bikuben i denne henseende har handlet uforsvarligt på en
måde der kan få betydning for sagen.
det kan heller ikke kritiseres at bikuben ikke gjorde sine afdelinger opmærksom på at
fuldtegningen ikke var reel. det ville kunne kritiseres som udbredelse af insider-viden hvis
                                              - 32 -
bikuben børs lod denne meddelelse tilgå sine afdelinger.
ved opgørelsen af tabet bør det endvidere og især tillægges betydning at børsmeddelelsen af
1. februar 1990 kun var én blandt en række andre oplysninger om selskabet som en investor
som finn holm-jørgensen må tillægge betydning ved sin beslutning om investering og
opretholdelse af denne. børsmeddelelsen vil derfor i løbet af kortere tid få en mindre betydning
ved vurderingen af selskabet og ved beslutning om fastholdelse af en aktiebeholdning eller salg
af denne. der fremkom negative oplysninger om commercial leasing a/s ved aflæggelsen af
regnskab for 1989, jf. årsregnskabsmeddelelsen af 17. maj 1990 og yderligere negative
oplysninger i halvårsmeddelelsen af 10. oktober 1990. følgelig kom der også meddelser om
utilfredsstillende resultater i commercial holding international ved halvårsberetningen for dette
selskab af 19. oktober 1990. endelig fremkom der stærkt negative oplysninger om resultatet i
commercial holding international i årsregnskabet for 1990 der er dateret 24. maj 1991. hertil
kommer at kursen på aktierne i commercial holding international generelt set var jævnt
faldende gennem 1990, og faldet fortsatte i 1991. det må derfor have stået en investor klart at
markedets positive vurdering af selskabet, som overtegningen kan antages at være udtryk for,
ikke fortsatte. finn holm-jørgensen kunne derfor på et forholdsvis tidligt tidspunkt efter købet
af aktierne og væsentligt inden fremkomsten af årsregnskabet for 1990 have taget sin
investering op til overvejelse. det tab der følger af hans fortsatte besiddelse af aktierne efter
dette tidspunkt, kan finn holm-jørgensen ikke kræve erstattet af bikuben.
uanset hvilket tidspunkt der fastlægges vil tabet som følge af den urigtige børsmeddelelse,
opgjort som forskellen mellem den formodede salgskurs kort efter den 1. februar 1990 i
tilfælde af en retvisende børsmeddelelse og en salgskurs på det nævnte tidspunkt, kun udgøre
et mindre beløb og væsentligt under den del af lånets hovedstol som finn holm- jørgensen fik
eftergivet som led i akkorden. det er ganske vist tilfældet at finn holm-jørgensen samlet led et
tab på netto 250.000 kr. på sin aktiebesiddelse, men dette tab må tilskrives andre forhold end
den urigtige børsmeddelelse.
der må derfor gives bikuben medhold i påstanden om frifin delse.
efter begrundelsen for resultatet bør hver part bære sine omkostninger.
                             t h i k e n d e s f o r r e t:
                                              - 33 -
bg bank a/s frifindes.
hver part bærer sine sagsomkostninger.
                                     jens feilberg
              preben kendal                        hans jørgen nielsen
                                      (sign.)
                        udskriftens rigtighed bekræftes
                       p. j. v. sø- og handelsretten, den
