                              højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 11. oktober 2011
sag 138/2011
(1. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t
(advokat jytte lindgård, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på frederiksberg den 17. juni 2010 og af østre
landsrets 21. afdeling den 14. marts 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, marianne
højgaard pedersen, henrik waaben og oliver talevski.
påstande
dommen er anket af anklagemyndigheden med påstand om domfældelse for overtrædelse af
færdselslovens § 54, stk. 1, således at tiltalte, t, straffes med en bøde på 4.000 kr., og
frakendes førerretten betinget.
t har påstået stadfæstelse.
anbringender
anklagemyndigheden har med hensyn til påstanden om betinget frakendelse af førerretten
anført, at det i lyset af ts forklaring for byretten og landsretten efter omstændighederne ikke
for højesteret vil blive bestridt, at han inden erhvervelsen af sit danske kørekort i 2006 havde
et somalisk kørekort. han er således ikke omfattet af reglerne om kørselsforbud.
                                                - 2 -
t har heller ikke for højesteret bestridt, at han havde ført bilen på det sted og tidspunkt, der er
nævnt i anklageskriftet, og at der som anført i den supplerende erklæring af 14. maj 2010 fra
retskemisk afdeling i en blodprøve udtaget hos ham den 4. januar 2009 kl. 02.25 fandtes
cathinon med et resultat på 0,047 mg/kg.
supplerende sagsfremstilling
t er ved københavns politis bødeforelæg vedtaget den 25. marts 2011 yderligere straffet med
bøde på 4.000 kr. for overtrædelse af bekendtgørelse om euforiserende stoffer § 27, stk. 1, jf.
§ 2, jf. liste a, nr. 2.
retskemisk afdeling, retsmedicinsk institut, københavns universitet, har den 2. september
2011 besvaret en række spørgsmål fra rigsadvokaten. spørgsmål og svar lyder således:
       ”1. hvordan fastsættes bagatelgrænserne for de euforiserende stoffer, der fremgår af
       bilag 1 til justitsministeriets bekendtgørelse nr. 655/2007 om klassificering af færdsels-
       sikkerhedsfarlige stoffer?
       svar:
       bagatelgrænserne fastlægges på et niveau, der ud fra den foreliggende faglitteratur vur-
       deres at relatere til psykomotorisk påvirkning. for euforiserende stoffer, der også er læ-
       gemidler, anvendes typisk en nedre grænse for det terapeutiske interval som bagatel-
       grænse. det terapeutiske interval er det koncentrationsområde i blodet, der forekommer
       ved normal anvendelse af lægemidlet. det gælder f.eks. for angstdæmpende stoffer, der
       også har en sløvende virkning, og derved kan være trafikfarlige. for illegale euforise-
       rende stoffer, der ikke har medicinsk anvendelse anvendes som bagatelgrænse den ne-
       dre grænse for det koncentrationsområde, der typisk ses i blodet, under en rus. for nye
       illegale stoffer (”designer-drugs”) foreligger der evt. ikke undersøgelser af koncentrati-
       onen i blodet under en rus. i så fald fastlægges en bagatelgrænse svarende til niveauet
       for et kendt stof med lignende virkningsprofil. f.eks. har mange nye designer-drugs en
       amfetamin-lignende virkning, og bagatelgrænsen sættes så til samme niveau som for
       amfetamin.
       2. hvis en blodprøve indeholder et euforiserende middel, som er klassificeret som far-
       ligt for færdselssikkerheden, men som ikke er anført i bilag 1, hvordan afgøres det i gi-
       vet fald, om der er tale om en ubetydelig restmængde, jf. bekendtgørelsens § 3?
       svar:
       analogt til ovenfor vurderes ud fra den foreliggende faglitteratur om niveauet relaterer
       til psykomotorisk påvirkning. hvis dette er tilfældet, anses niveauet at overstige en ube-
       tydelig restmængde, jf. bekendtgørelsens § 3. afgrænsningen til en ubetydelig rest-
       mængde svarer således til en bagatelgrænse.
                                               - 3 -
       3. hvad er baggrunden for, at bilag 1 alene omfatter 54 af de euforiserende stoffer, som
       er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, jf. bekendtgørelsens § 1, og hvorfor
       netop disse stoffer?
       svar:
       retskemisk afdeling fik som opgave på kort tid i forbindelse med vedtagelsen af den
       ny lovgivning i 2007 at fastlægge bagatelgrænser for de hyppigst forekommende eufori-
       serende stoffer. ud fra et skøn blev de pågældende 54 stoffer valgt. i de forløbne år har
       kun få procent af de behandlede sager involveret andre stoffer end de anførte på listen.
       tidligere i år blev det fundet passende at udvide listen, og der er nu en ny på vej, der
       omfatter betydeligt flere stoffer.
       4. hvad er baggrunden for, at cathinon ikke er anført i bilag 1?
       svar:
       cathinon blev vurderet som mindre hyppigt forekommende.
       5. det fremgår af den pågældende straffesag, at retskemisk afdeling i udtalelse af 14.
       maj 2009 betragter fundet af 0,047 mg/kg cathinon i den pågældende sag som en ikke
       ubetydelig restmængde, jf. bekendtgørelsens § 3. hvad er baggrunden for denne vurde-
       ring?
       svar:
       cathinon er et centralstimulerende stof med en vis lighed med amfetamin. det indtages
       som regel ved tygning af khatblade. rusvirkningen er typisk af 4-5 timers varighed.
       koncentrationen i blodet af cathinon er herunder typisk af størrelsesordenen 0,020 –
       0,150 mg/kg. der er rapporteret påvirkning ved bilkørsel hos personer med koncentra-
       tioner af den nævnte størrelsesorden. det vurderes derfor, at 0,047 mg/kg cathinon, som
       målt i aktuelle sag, overstiger en ubetydelig restmængde. ved den kommende udvidelse
       af bagatelgrænselisten er cathinon medtaget med bagatelgrænseniveau 0,020 mg/kg,
       som tillægges 50% til kompensation for analysevariation, altså i alt 0,030 mg/kg.”
retsgrundlaget
færdselslovens § 54, stk. 1, 1. pkt., har følgende ordlyd:
       ”§ 54. et motordrevet køretøj må ikke føres eller forsøges ført af nogen, hvis blod under
       eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende stoffer, som efter regler fastsat af
       justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden…”
i medfør af denne bestemmelse udstedte justitsministeren bekendtgørelse nr. 655 af 19. juni
2007 om klassificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer. bekendtgørelsen trådte i kraft den
1. juli 2007. i bekendtgørelsens §§ 1-3 hedder det:
                                               - 4 -
       ”§ 1. euforiserende midler, der er anført på liste a, b, d og e i bilaget til bekendtgø-
       relse om euforiserende stoffer, klassificeres som farlige for færdselssikkerheden.
       stk. 2. hvis de anførte betegnelser på de lister, som er nævnt i stk. 1, kan omfatte flere
       stereoisomere former af det pågældende euforiserende middel, er hver enkelt af disse
       former at betragte som omfattet af stk. 1.
       § 2. konstatering af, om en blodprøve indeholder et euforiserende middel, der er klassi-
       ficeret som farligt for færdselssikkerheden, skal ske ved måling af, om blodprøven in-
       deholder den aktive komponent, der i bilag 1 er angivet for det pågældende euforise-
       rende middel. en blodprøve anses alene for at indeholde en aktiv komponent, hvis måle-
       resultatet overstiger den bagatelgrænse, der i bilag 1 er angivet for det pågældende eufo-
       riserende middel.
       § 3. hvis en blodprøve indeholder en ubetydelig restmængde af et euforiserende middel,
       som er klassificeret som farligt for færdselssikkerheden, men som ikke er anført i bilag
       1, anses blodprøven ikke for at indeholde det pågældende euforiserende middel.”
i bilag 1 til bekendtgørelsen er der fastsat bagatelgrænser for en række bevidsthedspåvirkende
stoffer. der var ikke i bilaget fastsat nogen bagatelgrænse for cathinon. en sådan bagatel-
grænse er nu fastsat i bilag 1 som ændret ved bekendtgørelse nr. 901 af 12. august 2011 om
ændring af bekendtgørelse om klassificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer, der trådte i
kraft den 1. september 2011. bagatelgrænsen er her fastsat til 0,02 mg/kg.
i bekendtgørelsen om euforiserende stoffer er cathinon medtaget i listen over euforiserende
stoffer omfattet af bekendtgørelsen. cathinon er således opført som nr. 31 i liste b til den da-
gældende bekendtgørelse nr. 749 af 1. juli 2008 og som nr. 37 i liste b til den nugældende
bekendtgørelse nr. 557 af 31. maj 2011.
færdselslovens § 54, stk. 1, fik sin nugældende formulering ved lov nr. 524 af 6. juni 2007
om ændring af færdselsloven (alkoholkoncentration i udåndingsluft, nulgrænse for euforise-
rende stoffer m.v.). ændringsloven trådte i kraft den 1. juli 2007.
ændringsloven er baseret på betænkning nr. 1486/2007 om alkohol i udåndingsluft og en
nulgrænse for euforiserende stoffer m.v. i betænkningen hedder det bl.a. (s. 112 f.) :
       ”…
       6.6.2.4. konklusion
       som det fremgår af afsnit 6.4 og afsnit 6.6.2.2 ovenfor, har en række af de stoffer, som
       er omfattet af forbud i medfør af lov om euforiserende stoffer, en bevidsthedspåvirken-
       de virkning af en sådan art, at indtagelse af stofferne i almindelighed vil medføre bety-
                                                 - 5 -
        delig risiko for, at den pågældende bliver ude af stand til at føre motordrevet køretøj på
        betryggende vis. som det endvidere fremgår af afsnit 6.4.1 ovenfor, viser undersøgelser,
        at føring af motordrevet køretøj under påvirkning af euforiserende stoffer forøger risi-
        koen for færdselsulykker. dette gælder navnlig, hvis de euforiserende stoffer virker i
        sammenhæng med alkohol.
        efter udvalgets opfattelse er der derfor et behov for udvidelse af det strafbare område,
        således at førere af motordrevne køretøjer, der indtager stoffer, som indebærer en gene-
        rel risiko for påvirkning af evnen til at føre motordrevet køretøj på fuldt betryggende
        vis, kan straffes, uanset at det ikke konkret kan påvises, at indtagelsen af stoffet har på-
        virket evnen til at føre køretøj. udvalget har i den forbindelse lagt vægt på, at man –
        som det fremgår af afsnit 6.5 ovenfor – i vore nabolande har bestemmelser, som inde-
        bærer en nulgrænse for indhold af visse stoffer i blodet under kørsel med motordrevet
        køretøj.
        sammenfattende er det udvalgets opfattelse, at der bør indføres en lovregel, hvorefter
        kørsel med en koncentration af visse stoffer i blodet i sig selv vil udgøre et strafbart for-
        hold, og at dette kun kan ske gennem indførelse af en egentlig nulgrænse. de stoffer,
        som omfattes af nulgrænsen, bør efter udvalgets opfattelse være stoffer som i medfør af
        lov om euforiserende stoffer er forbudt, dog undtaget stoffer som er omfattet af liste c i
        bekendtgørelse om euforiserende stoffer.
        udvalget finder imidlertid af bevissikkerhedsmæssige grunde, at det er meget væsent-
        ligt, at der ved de målinger af indholdet af aktive stoffer i blodet, som bruges som bevis
        i sager om overtrædelse af den foreslåede nulgrænse for visse euforiserende stoffer, an-
        vendes bagatelgrænser (såkaldte cut off-værdier), jf. afsnit 6.4.3 ovenfor. anvendelsen
        af bagatelgrænser skal sikre, at den pågældende person, inden blodprøven er taget, gen-
        nem et vist tidsrum har haft bevidsthedspåvirkende stoffer i blodet. endvidere finder ud-
        valget, at måleusikkerheden bør fratrækkes den pågældende måling, inden måleresulta-
        tet vurderes i forhold til bagatelgrænsen. det bemærkes i øvrigt, at en sådan fremgangs-
        måde vil svare til den praksis, der i andre lande følges ved måling af stoffer i blodet.
        …”
i justitsministerens forslag til lov om ændring af færdselsloven (alkoholkoncentration i udån-
dingsluft, nulgrænse for euforiserende stoffer m.v.) hedder det i de almindelige bemærkninger
under afsnit 4.3 bl.a. (lovforslag nr. 180, jf. folketingstidende 2006-2007, tillæg a, s. 6529
f.):
        4.3. justitsministeriets overvejelser
        justitsministeriet kan af de grunde, som er anført af udvalget, tilslutte sig udvalgets
        synspunkter og forslag om en nulgrænse for kørsel med bevidsthedspåvirkende stoffer i
        blodet…”
i de specielle bemærkninger til forslaget til færdselslovens § 54, stk. 1, er der anført bl.a.
(a.st., tillæg a, s. 6544 f.):
                                          - 6 -
”til nr. 3 (færdselslovens § 54)
det foreslås, at der i færdselslovens § 54 indsættes et nyt stk. 1, hvorefter motordrevet
køretøj ikke må føres eller forsøges ført af nogen, hvis blod under eller efter kørslen in-
deholder stoffer, som efter regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige
for færdselssikkerheden.
bestemmelsen indebærer, at der i færdselsloven indføres en nulgrænse for visse stoffer
således, at kørsel eller forsøg på kørsel af en person, som har et eller flere af de omfat-
tede stoffer i blodet, forbydes uden hensyn til, om det kan godtgøres, at stoffet i det
konkrete tilfælde har påvirket den pågældendes evne til at føre køretøjet. der knyttes
således ikke noget føreevnekriterium til bestemmelsen.
det foreslås at bemyndige justitsministeren til administrativt at fastsætte regler om,
hvilke stoffer som omfattes af bestemmelsen. efter forslaget skal justitsministeren såle-
des ved bekendtgørelse kunne klassificere visse stoffer som farlige for færdselssikker-
heden.
efter forslagets ordlyd kan kun bevidsthedspåvirkende stoffer klassificeres som farlige
for færdselssikkerheden. det betyder, at kun såkaldt aktive stoffer vil kunne være om-
fattet af nulgrænsen, mens f.eks. nedbrydningsstoffer, der ikke har nogen bevidstheds-
påvirkende virkning, ikke vil kunne være omfattet af nulgrænsen.
det forudsættes, at der i forbindelse med udstedelse af regler i medfør af den foreslåede
bestemmelse for hvert enkelt af de stoffer, som klassificeres som farlige for færdselssik-
kerheden, fastsættes bagatelgrænser (såkaldte cut off-værdier), som sikrer, at den på-
gældende person, inden blodprøven er taget, gennem et vist tidsrum har haft bevidst-
hedspåvirkende stoffer i blodet, jf. herved pkt. 4.2.2 i de almindelige bemærkninger til
lovforslaget. formålet med bagatelgrænserne er at sikre, at der ikke sker domfældelse
for overtrædelse af nulgrænsen i tilfælde, hvor der er tale om en minimal tilfældigheds-
koncentration af det pågældende stof i blodet.
forslaget indebærer således, at nulgrænsen omfatter aktive stoffer, som har en bevidst-
hedspåvirkende virkning i tilfælde, hvor de kan påvises i blodet i en mængde, der ligger
over den bagatelgrænse, som forudsættes anvendt for det pågældende stof, samt en
eventuel måleusikkerhed. der henvises til pkt. 4.2.2 i de almindelige bemærkninger til
lovforslaget.
det er ved forslaget forudsat, at stoffer, der i medfør af lov om euforiserende stoffer
ikke uden særlig tilladelse må besiddes, som udgangspunkt klassificeres som farlige for
færdselssikkerheden. dette vil efter forslaget kunne ske ved, at det i bekendtgørelse be-
stemmes, at stoffer, der i medfør af § 1, stk. 1, § 2, stk. 1, og § 2 a i lov om euforise-
rende stoffer er blevet helt eller delvis forbudt af indenrigs- og sundhedsministeren,
klassificeres som farlige for færdselssikkerheden. en sådan bestemmelse vil automatisk
omfatte stoffer, der i fremtiden i medfør af de nævnte bestemmelser i lov om euforise-
rende stoffer helt eller delvis forbydes af indenrigs- og sundhedsministeren.
…
det vil med den foreslåede bestemmelse, hvorefter stoffer kun omfattes af nulgrænsen,
hvis de af justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, tillige
være muligt nærmere at præcisere, at visse stoffer skal eller ikke skal omfattes af
                                                 - 7 -
       nulgrænsen. det vil således i overensstemmelse med udvalgets anbefaling, jf. pkt. 4.2.2
       i de almindelige bemærkninger til lovforslaget, kunne bestemmes, at stoffer, som er om-
       fattet af liste c i bilaget til bekendtgørelse om euforiserende stoffer, ikke klassificeres
       som farlige for færdselssikkerheden. udvalgets anbefaling skyldes, at disse stoffer er
       tilladte, når de indgår i såkaldte doserede tilberedninger eller andre tilberedninger, jf. §
       1, stk. 3, nr. 3, i bekendtgørelse om euforiserende stoffer.
       …”
højesterets begrundelse og resultat
det følger af færdselslovens § 54, stk. 1, 1. pkt., at et motordrevet køretøj ikke må føres eller
forsøges ført af nogen, hvis blod under eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende
stoffer, som efter regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssik-
kerheden. justitsministeren har i § 1, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 655 af 19. juni 2007 om klas-
sificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer fastsat, at euforiserende midler, der er anført på
liste a, b, d og e i bilaget til bekendtgørelse om euforiserende stoffer, klassificeres som far-
lige for færdselssikkerheden. efter den dagældende bekendtgørelse om euforiserende stoffer
var cathinon optaget som et euforiserende middel under liste b, nr. 31 (nugældende bekendt-
gørelses liste b, nr. 37). cathinon var således på gerningstidspunktet klassificeret som farligt
for færdselssikkerheden.
efter ordlyden af færdselslovens § 54, stk. 1, er det ikke en betingelse for, at der kan straffes
for overtrædelse af bestemmelsen, at justitsministeren på gerningstidspunktet har fastsat en
bagatelgrænse for den mængde af det bevidsthedspåvirkende stof, der må være i blodet. i for-
arbejderne er det imidlertid forudsat, at justitsministeren – af bevissikkerhedsmæssige grunde
– fastsætter bagatelgrænser for de stoffer, der klassificeres som farlige for færdselssikkerhe-
den. hermed sikres det, at den pågældende person gennem et vist tidsrum har haft det færd-
selssikkerhedsfarlige stof i blodet, og at der ikke sker domfældelse i tilfælde, hvor der alene er
tale om en minimal tilfældighedskoncentration af stoffet i blodet.
efter højesterets opfattelse skal forarbejdernes forudsætning om fastsættelsen af bagatelgræn-
ser ikke forstås således, at der i bekendtgørelsen på forhånd skal være fastsat en præcis ba-
gatelgrænse for et bevidsthedspåvirkende stof, der er klassificeret som farligt for færdselssik-
kerheden, for at der kan straffes for overtrædelse af færdselslovens § 54, stk. 1. højesteret har
herved navnlig lagt vægt på, at formålet med færdselslovens § 54, stk. 1, efter forarbejderne
er at indføre en såkaldt nulgrænse for kørsel med bevidsthedspåvirkende stoffer, som efter
                                                - 8 -
regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige, således at det ikke skal godtgø-
res, om det færdselssikkerhedsfarlige stof har påvirket den pågældendes evne til at føre køre-
tøjet. det er udtrykkeligt anført i forarbejderne, at justitsministeren kan foretage klassifice-
ringen gennem henvisning til liste a, b, d og e, i bilaget til bekendtgørelsen om euforise-
rende stoffer, og at en sådan bestemmelse automatisk vil omfatte de stoffer, der i fremtiden
omfattes af liste a, b, d og e.
forarbejderne må dog forstås således, at der i tilfælde, hvor der endnu ikke er fastsat en præ-
cis bagatelgrænse i bekendtgørelsen, på anden måde skal tages højde for de bevissikkerheds-
mæssige hensyn, som en bagatelgrænse skal varetage. for de bevidsthedspåvirkende stoffer,
der i bekendtgørelsen er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, men som der endnu
ikke er fastsat præcise bagatelgrænser for, er de bevissikkerhedsmæssige hensyn efter opsam-
lingsbestemmelsen i bekendtgørelsens § 3 varetaget ved, at en blodprøve ikke anses for at in-
deholde det pågældende stof, hvis blodprøven kun indeholder ”en ubetydelig restmængde” af
stoffet. selv om udtrykket ”en ubetydelig restmængde” i bekendtgørelsens § 3 ikke er præcist,
kan der på grundlag af en erklæring fra f.eks. retskemisk afdeling i den konkrete sag tages
stilling til, om en blodprøve alene indeholder ”en ubetydelig restmængde” af det pågældende
stof.
på denne baggrund finder højesteret, at der i bekendtgørelsen om klassificering af færdsels-
sikkerhedsfarlige stoffer er taget fornødent hensyn til den forudsætning om bagatelgrænser,
der er kommet til udtryk i forarbejderne.
t er herefter skyldig i overtrædelse af færdselslovens § 54, stk. 1. det bemærkes herved, at
højesteret i overensstemmelse med retskemisk afdelings vurdering finder, at mængden på
0,047 mg/kg cathinon, der blev fundet i ts blod, overstiger ”en ubetydelig restmængde” som
anført i bekendtgørelsens § 3, jf. herved den bagatelgrænse, der nu er fastsat for cathinon i
bilag 1 til bekendtgørelsen.
bøden for overtrædelse af færdselslovens § 54, stk. 1, fastsættes til 4.000 kr., jf. færdselslo-
vens § 117, stk. 1, jf. straffelovens § 89. forvandlingsstraffen er fængsel i 8 dage.
                                               - 9 -
anklagemyndighedens påstand om betinget frakendelse af førerretten tages til følge som ne-
denfor bestemt, jf. færdselslovens § 125, stk. 1, nr. 9.
                                      thi kendes for ret:
t straffes med en bøde på 4.000 kr. forvandlingsstraffen er fængsel i 8 dage.
retten til at føre motordrevet køretøj, hvortil der kræves kørekort, frakendes t. frakendelsen
sker betinget på vilkår, at t i en prøvetid på 3 år fra denne dom ikke fører motordrevet køretøj
under sådanne omstændigheder, at førerretten skal frakendes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten og for højesteret, mens t skal be-
tale sagens omkostninger for byretten.
