- cal
                                        udskrift
                                            af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                      kendelse
afsagt den 25. januar 2018
a-29-17
                                  1) volu ventis aps
                                  (advokat michael hansen)
                                  2) p/f vonin
                                  (advokat michael hansen)
                                  mod
                                  mld aps
                                  (advokat peter-ulrik plesner)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag om midlertidigt forbud i henhold til retsplejelovens kapitel 40, der er anlagt den
11. august 2017, vedrører, om mld aps’ produktion, markedsføring og salg mv. af mld
trawl steering system type 3, og mld trawl steering system type 5 krænker volu ventis
aps og p/f vonins brugsmodel (dk 2016 00075 u4), samt om betingelserne for at nedlægge
forbud er opfyldt.
                                               -2-
volu ventis aps og p/f vonin har nedlagt følgende påstande:
     1.  mld forbydes at sælge og markedsføre, herunder importere eller eksportere, her-
         under udlevere til sine kunder eller kunders købere trawlskovlen benævnt mld
         trawl steering system, type 3, (gengivet i bilag 1 og 12) så længe dansk brugsmodel
         nr. dk 2016 00075 u4 er i kraft.
     2.  mld forbydes at sælge og markedsføre, herunder importere eller eksportere, her-
         under udlevere til sine kunder eller kunders købere trawlskovlen benævnt mld
         trawl steering system, type 5, (gengivet i bilag m og t) så længe dansk brugsmodel
         nr. dk 2016 00075 u4 er i kraft.
     3.  mld pålægges at tilbagekalde eventuelt solgte eller udleverede eksemplarer af de
         af påstand 1-2 omfattede produkter fra markedet.
     4.  mlds eventuelle varelager af de af påstand 1-2 omfattede produkter beslaglægges.
         forbuddet og påbuddet nedlægges principalt uden sikkerhedsstillelse, subsidiært
         mod en af retten fastsat sikkerhedsstillelse.
mld aps har overfor påstandene 1, 2 og 4 nedlagt påstand om frifindelse, medens der over-
for påstand 3 er nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse.
oplysningerne i sagen
nærmere om parterne og deres produkter
volu ventis aps er et dansk selskab, der blev etableret i 2015 med det formål at udvikle, pa-
tentere og kommercialisere nye aero- og hydrodynamiske applikationer primært indenfor
                                                -3-
vedvarende energi og greentech. i den forbindelse har volu ventis aps bl.a. udviklet udstyr
til trawl, fiskeri og havopdræt.
p/f vonin er et færøsk selskab, som udvikler og producerer højkvalitetsudstyr til bl.a. fiskeri,
landbrug og offshoreindustrien. p/f vonin opererer internationalt og har filialer i en række
lande, herunder på færøerne og i danmark.
mld aps er et dansk selskab, der blev etableret i 2015 med det formål at udvikle og sælge
fiskeudstyr til fiskeribranchen.
mld aps har siden maj 2017 solgt og markedsført et produkt ved navn mld trawl steering
system, der er karakteriseret ved bl.a., at trawlskovlen skal kunne styres elektronisk fra ski-
bet, samt at trawlskovlen skal kunne justeres op og ned i vandet ved hjælp af styrbare flap-
per.
foto af mlds prototype
volu ventis aps og p/f vonins rettigheder
volu ventis aps og p/f vonin er indehavere af den danske brugsmodel dk 2016 00075 u4
(stridsbrugsmodellen) vedrørende en flowbooster til forøgelse af liftkapaciteten af en trawl-
skovl.
                                                  -4-
brugsmodelansøgningen blev indleveret den 27. juni 2016 og har prioritet fra den 22. decem-
ber 2015. brugsmodelansøgningen blev indleveret med en anmodning om prøvning. brugs-
modellen blev registreret den 13. januar 2017.
af brugsmodelskriftet fremgår bl.a.:
      ”sammendrag:
      der er vist en flow-booster (8) formet som en tyk hydrodynamisk vingeprofil med en
      forkant (9) og en bagkant (10) og et indre hulrum (32) omfattende et spanvist øvre in-
      dre hulrum (38) og et spanvist nedre indre hulrum (39), hvor flow-boosteren (8) i sig
      selv er hydrodynamisk ineffektiv med en høj relativ tykkelse bestemt ved forholdet
      mellem flow-boosterens tykkelses-linje-længde (tb) og dens korde-linje-længde (cb),
      der er større end 24 %, og hvor flow-boosteren (8) er arrangeret til at være placeret i det
      væsentlige under dan bageste del af en trawlskov (37), der omfatter en overlappende
      sekvens af flere meget slanke hydrodynamisk vingeprofiler (2), på en sådan måde at
      flow-boosteren (8) danner en strukturelt forbundet integreret del i forhold til det hy-
      drodynamiske vingeprofil (2), og flow-boosteren (8) påvirker den opstrøms strømning
      og tvinger den ind i et flow-boostet område (28) opstrøms for flow-boosteren (8) og på
      tryksiden af den konventionelle del af trawlskovlen (1), således at strømningen præ-
      accelereres, før den passerer gennem den konventionelle trawlskovls strømningskana-
      ler (29) mellem de hydrodynamiske vingeprofiler (2). desuden er der vist en trawl-
      skovl (37) omfattende en sådan flow-booster (8) samt forskellige anvendelser af en så-
      dan trawlskovl.
 -5- -6-   -7-
…
 -8- -9- - 10 - - 11 - - 12 -    - 13 -
…
  10
…
  15
…
…
   - 14 -
…
   - 15 -
…
   - 16 -
…
…
…
 - 17 - - 18 -   - 19 -
…
    29
   - 20 -
…
 - 21 - - 22 -                                             - 23 -
                                                                                  ”
volu ventis aps og p/f vonin indleverede endvidere den 22. december 2015 en europæisk
patentansøgning under ansøgningsnummer ep15202104.4 med et i det væsentlige tilsvaren-
de indhold, idet der dog i den engelske udgave blev anvendt både betegnelserne ”aerody-
namic” og ”hydrodynamic”. f.eks. fremgår det af den europæiske patentansøgning, at:
…”the flow booster (8) being aerodynamically inefficient on its own” … titlen på opfindel-
sen er angivet som: ”a trawl door with flow booster for increased lift capacity”.
                                                      - 24 -
volu ventis aps og p/f vonin indleverede den 21. december 2016 tillige en ansøgning til pa-
tent cooperation treaty (pct) under world intellectual property organization (wipo). af
ansøgningen, der hævdede prioritet fra den 22. december 2015, fremgik bl.a.:
       …”claims
       1.  a trawl door (37) comprising an overlapping sequence of several very slender hydro-
           foils (2),
           characterized in that
           the trawl door (37) further comprises a flow booster (8) shaped as a thick hydrofoil
           with a leading edge (9) and a trailing edge (10) and an internal cavity (32) comprising
           a spanwise upper internal cavity (38) and a spanwise lower internal cavity (39),
           the flow booster (8) being aerodynamically on its own with a bulky relative thickness,
           i.e. ratio between the thickness line distance (tb) and the chord line distance (cb),
           larger than 24 %,
           the cross-sectional area (ab) of the flow booster (8) being at least one order of magni-
           tude larger than the cross-sectional areas (a) of each of the hydrofoils of the conven-
           tional part of the trawl door (1),
           the flow booster chord line distance (cb) being less than 80 %, preferably less than 65
           %, of the overall trawl door chord line distance (cb), and
           the flow booster (8) being arranged to be positioned substantially below the rear part
           of the trawl door (37) in such a way that
                      the flow booster (8) forms a structurally connected integrated part to the hy-
                      drofoils (2), and
                      the flow booster (8) impacts the upstream flow forcing it into a velocity
                      boosted re gion (28) upstream of the flow booster (8) and to the pressure side
                      (31) of the conventional part of the trawl door (1), such that the flow is pre-
                      accelerated prior to running through the conventional trawl door channels
                      (29) between the hydrofoils (2)”…
european patent office (epo) sendte den 14. juni 2016 til volu ventis aps og p/f vonins pa-
tentagent, bjarne carlsen, epos udvidede rapport over nyhedsundersøgelse. der fremgik
bl.a. følgende heraf:
       …”1       although claims 1-16 meet the requirements of article 52(1) epc with respect to
                 the available prior art, amendments are required to overcome the objections be-
                 low.
                                                     - 25 -
      2       the application does not meet the requirements of article 84 epc, because claims
              1-9 are not clear.
      2.1     independent claim 1 does not meet the requirements of article 84 epc in that the
              matter for which protection is sought is not clearly defined. the formulation of
              this claim which concerns a flow booster seeks to define the invention by refer-
              ence to features relating to the use of such a flow booster, as it defines not only
              the flow booster itself but also specifies its relationship to a trawl door compris-
              ing an overlapping sequence of several very slender hydrofoils, wherein the spe-
              cific trawl door is not part of the claimed flow booster. this leads to doubt con-
              cerning the matter for which protection is sought and renders the claims unclears
              (article 84 epc, see also guidelines, f-iv, 4.14). as claim 1 clearly defines tech-
              nical features concerning said specific trawl door with slender hydrofoils, it
              should be formulated as such a trawl door comprising a flow booster.
      …
      2.4     furthermore, the subject-matter of claims 8 and 9 is further unclear (article 84
              epc), as their additional features mention an upper side 22 or a lower side 23 of
              the flow booster which are defined relatively to the trawl door chord line as
              taught in page 6, lines 23,26, i.e. these features of a device claim are defined with
              regard to the use of the device in a trawl door.
      …
      3.2     when filing amended claims the applicant should at the same time bring the de-
              scription into conformity with the amended claims. care should be taken during
              revision, especially of the introductory portion and any statements of problem or
              advantage, not to add subject-matter which extends beyond the content of the
              application as originally filed (article 123(2) epc).”…
der fremgår bl.a. følgende af en “written opinion of the international searching authority”,
der er dateret den 6. april 2017:
      “re item viii
      certain observations on the international application
      1       the application does not meet the requirements of article 6 pct, because claims
              1, 3 and 11 are not clear.
      …
      1.2     the formulation “arranged to be positioned substantially below the rear part of
              the trawl door (37)” in claim 1 (lines 23-24 of page 27) is relative and leaves the
              reader in doubt as to the meaning of the technical features to which it refers, as
              the reference to the cross-sectional views of the trawl door is not explicit in this
              formulation (as stated in page 6, line 20 to page 7, line 4). this ambiguity renders
                                            - 26 -
      the definition of the subject-matter of independent claim 1 further unclear (arti-
      cle 6 pct).
      it has been considered in the present opinion that claim 1 reads as follows: “ar-
      ranged to be positioned substantially below and in the rear part with regard to
      the trawl door chord line” concerning this formulation of claim 1 in page 27, lines
      23-24.
…
2.1.1 the subject-matter of claim 1 therefore differs from this known trawl door in that:
      - the claimed trawl door comprises instead of the main deflector a flow booster
           being aerodynamically inefficient on its own with a bulky relative thickness
           larger than 24%,
      - the cross-sectional area of the flow booster is at least one order of magnitude
           larger than the cross-sectional areas of each of the slender hydrofoils,
      - the flow booster has an internal cavity comprising a spanwise upper internal
           cavity and a spanwise lower internal cavity, and
      - the flow booster impacts the upstream flow forcing it into a velocity boosted
           region upstream of the flow booster and to the pressure side of the slender
           hydrofoils such that the flow is pre-accelerated prior to running through the
           channels between the slender hydrofoils.
      the subject-matter of claim 1 is therefore new (article 33(2) pct).
2.1.2 the problem to be solved by the present invention may be regarded as providing
      means to increase lift, lift-over-drag and dynamic stability for a trawl door with-
      out increasing the planar area of the trawl door.
2.1.3 the solution to this problem proposed in claim 1 of the present application is
      considered as involving an inventive step (article 33(3) pct), as none of the prior
      published documents cited in the search report, either taken individually or in
      combination, suggests or reasonably leads the person skilled in the art to provide
      a hollow flow booster with a bulky relative thickness larger than 24% and a
      cross-sectional area at least one order of magnitude larger than the cross-
      sectional areas of each of the slender hydrofoils of a known trawl door, in order
      to pre-accelerate the flow prior to running through the channels of the hydrofoils.
      insofar as the problem to be solved can be considered general in the field of trawl
      doors, no detailed hints toward the claimed solution can be seen to exist in the
      prior art. document d3 suggests (see page 2, line 69 – page 3, line 45; figures 1-6)
      the provision of a hollow bar 15 (figures 4 and 5) to solve the problem posed and
      to further provide accommodation space for electronic apparatus. document d4
      (see figures 1-3) suggests the provision of a flow booster 2 for a trawl door 1 (as
      provided in figures 1 and 2 in comparison to a prior art trawl door without the
      flow booster 2 as depicted in figure 1) which is provided below the rear part of
      the trawl door when referring to the chord line of the trawl door 1, but the flow
      booster 2 of d4 is not explicitly hollow, its relative thickness is not explicitly larg-
      er than 24%, and the trawl door 1 does not comprise an overlapping sequence of
      very slender hydrofoils. document d2 (see paragraphs [0075] – [0104]; figures 1-
      19b) discloses a trawl door with an overlapping sequence of several very slender
      hydrofoils (16, 18; 16-19; 21; 22-24). document d5 (see column 2, line 37 – column
                                                       - 27 -
                3, line 47; figures 1-4) discloses a different solution to increase lift in a trawl door
                1 by the provision of movable restrictions 3 guiding water flow towards an im-
                peller 4, and document d6 (see column 3, line 9 – column 4, line 23, figures 1-5)
                discloses the provision of spanwise upper and lower cavities 14, 15 in a trawl
                door 1. the person skilled in the art would thus not be able to combine all the
                features of independent claim 1 and as such arrive at the claimed trawl door
                without an inventive activity.”
ved e-mail af den 11. maj 2017 anmodede patent- og varemærkestyrelsen bjarne carlsen om
at sende en kopi af prioritetsdokumentet ep 15202104.4 vedrørende ba 2016 00075.
den 3. juli 2017 sendte epo et brev til bjarne carlsen og anmodede om betaling af ”designa-
tion fee” samt ”examination fee”, som ikke var blevet betalt.
ansøgningen til den europæiske patentmyndighed (epo) har endnu ikke ført til udstedelse
af et patent.
mld aps’ rettigheder
mld aps indleverede den 18. november 2015 til patent- og varemærkestyrelsen en patent-
ansøgning med benævnelsen: ”trawl door with adjustment means”. patentskriftet har været
almindeligt tilgængeligt siden den 3. april 2017. af patentskriftet fremgår det bl.a.:
       …”sammendrag:
       there is provided a trawl door used for trawl fishing, and more particularly, a trawl
       door adapted for stable and efficient operation. the door is equipped with flaps
       mounted below distal panels and connected to driving units, and the flaps are adapted
       to be controlled remotely, when the device is being towed through the water;”
       …
       summary of the invention
       the invention relates to a trawl door for fishing. the trawl door is based upon aeronauti-
       cal principles transformed to hydrodynamic principles.
       …
 - 28 - - 29 -
       ”
                                               - 30 -
omtale af p/f vonins trawlskovl
på hjemmesiden www.fiskerforum.dk blev der den 12. april 2016 bragt en artikel om p/f
vonins trawlskovl, som den 21. april 2016 blev delt på p/f vonins facebookside. af en efter-
følgende udateret udskrift fra hjemmesiden fremgår det bl.a., at hjemmesiden månedligt har
mere end 120.000 dokumenterede besøgende.
i ”faroe business report 2016” blev der den 25. april 2016 bragt en artikel om p/f vonins nye
tornado og storm trawlskovle. det fremgår bl.a. af artiklen, at disse trawlskovle for første
gang blev præsenteret på den årlige vonin-dag primo april i torshavn for cirka 150 menne-
sker.
på hjemmesiden www.vonin.com blev der den 31. maj 2016 omtalt p/f vonins nye tornado
trawlskovl, hvilket senere samme dag blev delt på p/f vonins facebookside. det fremgår
heraf bl.a., at trawlskovlen blev introduceret på vonin-dagen den 5. april i torshavn, samt at
der var indleveret patentansøgning herom.
volu ventis aps indleverede den 2. august 2016 til patent- og varemærkestyrelsen en ud-
slettelsesanmodning om udslettelse af dansk designregistrering dr 2016 00050 – en trawl-
skovl. denne designregistrering indehaves af mld aps.
omtale af mld aps’ trawlskovl
den 23. november 2015 sendte direktør i mld aps, gregers baungaard, en e-mail til perso-
ner ved navn gullak madsen, mikkjal gotfred samt ole nattestad, der var vedhæftet en in-
vitation til demonstration og test af mld aps´ nye styrbare trawlskovl, hvilket skulle finde
sted den 8. december 2015 i sintef fisheries and aquaculture, nordsøen forskerpark i hirts-
hals.
det er oplyst, at 24 personer deltog i arrangementet den pågældende dag.
                                             - 31 -
en person ved navn jacob hammer, der var til stede under demonstrationen og testene, la-
vede den 8. december 2015 et opslag på sin facebookside med en kort beskrivelse samt fotos
af ”den nye generation pelagiske skovle” på baggrund af arrangementet.
jacob hammer har den 18. maj 2017 til brug for sagen afgivet en skriftlig vidneerklæring
med følgende indhold:
”
 - 32 - - 33 -                                              - 34 -
                                                                                                ”
det fremgår af en testrapport fra testen den 7. og 8. december 2015 bl.a., at testen i prøvetan-
ken var meget positiv, og at den bekræftede, at mld trawlskovlens hydrodynamiske design
                                                 - 35 -
var lige så godt som forventet, at lift (cl) og drag (cd) værdierne var signifikant bedre end
de bedste trawlskovle, der findes på markedet, at flapperne gav mulighed for at justere liftet
med op til 40 % ekstra lift, samt at styrbarheden var meget stor.
parternes bevismateriale
af en fremlagt udateret udskrift fra mld aps’ facebookside fremgår der et opslag angående
mld trawl steering system, som var sat i produktion, og som var sat til at blive leveret i be-
gyndelsen af maj 2017. sammen med opslaget blev der vist en række fotos af systemet, som
er mlds type 3 – model, som siden hen på mld aps´ hjemmeside er blevet suppleret med
en række yderligere fotos.
af en fremlagt udskrift af 15. september 2017 fra mld aps’ facebookside fremgår et opslag
med fotos samt en video angående mld aps’ redesignede type 5 - model trawlskovl, hvor
der bl.a. er ændret på modellens mål.
søren hjort, som er registreret direktør i volu ventis aps, har den 19. maj 2017 udarbejdet
en kravsmatrix. der fremgår heraf bl.a.:
       …”
 - 36 - - 37 - - 38 - - 39 - - 40 -                                            - 41 -
en anden måde at se flow-boosterens (8) omrids på: svejsekonturerne fra flowboosterens
krumme profilplader der hvor de er svejset på den øverste spanvise sektions-endeplade (15).
 - 42 - - 43 - - 44 - - 45 - - 46 - - 47 - - 48 - - 49 -
       ”
                                             - 50 -
robert mikkelsen, m.sc,. ph.d. in mech. eng., seniorforsker hos danmarks tekniske univer-
sitet (dtu), wind energy, har i juli måned 2017 på foranledning af volu ventis aps og p/f
vonin og til brug for nærværende sag udarbejdet en erklæring med følgende indhold:
       ”
 - 51 - - 52 - - 53 - - 54 -
       ”
                                             - 55 -
robert mikkelsen udarbejdede ligeledes på foranledning af volu ventis aps og p/f vonin
og til brug for nærværende sag i juli måned 2017 en erklæring med følgende indhold:
       ”
 - 56 - - 57 - - 58 - - 59 - - 60 - - 61 -
       ”
                                            - 62 -
patentagent bjarne carlsen, patender aps, har den 4. august 2017 på foranledning af volu
ventis aps og p/f vonin og til brug for nærværende sag udarbejdet en erklæring med føl-
gende indhold:
     ”
 - 63 - - 64 - - 65 - - 66 - - 67 - - 68 - - 69 - - 70 - - 71 - - 72 - - 73 - - 74 - - 75 - - 76 - - 77 - - 78 - - 79 -                                            - 80 -
                                                                                         ”
i forlængelse af en henvendelse, som mld aps modtog fra volu ventis aps og p/f vonin, jf.
nærmere i det følgende under afsnittet om parternes korrespondance forud for sagens anlæg,
besluttede mld aps at redesigne deres trawlskovl med henblik på at undgå krænkelse af
modpartens trawlskovl. i den forbindelse blev på vegne af mld aps udarbejdet følgende:
       ”
 - 81 -
       ”
                                             - 82 -
peter indahl jensen, master of science, mechanical engineering, naval architecture 1985,
european patent attorney 1991, aktuelt ansat hos indahls aps, har på foranledning af mld
aps til brug for denne sag den 24. oktober 2017 udarbejdet en erklæring med følgende ind-
hold:
      ”
 - 83 - - 84 - - 85 - - 86 - - 87 - - 88 - - 89 - - 90 - - 91 - - 92 - - 93 - - 94 - - 95 - - 96 - - 97 - - 98 - - 99 - - 100 - - 101 - - 102 - - 103 - - 104 - - 105 - - 106 - - 107 - - 108 - - 109 - - 110 - - 111 - - 112 -
        ”
                                           - 113 -
bjarne carlsen, patender aps, udarbejdede i forlængelse af bjarne indahls erklæring den 8.
november 2017 på foranledning af volu ventis aps og p/f vonin en supplerende erklæring
med følgende indhold:
      ”
 - 114 - - 115 - - 116 - - 117 - - 118 - - 119 - - 120 - - 121 -                                           - 122 -
                                                                                        ”
robert mikkelsen udarbejdede i forlængelse af peter indahl jensens erklæring i november
måned 2017 på foranledning af volu ventis aps og p/f vonin en supplerende erklæring
med følgende indhold:
     ”
 - 123 - - 124 - - 125 - - 126 - - 127 - - 128 -
        ”
                                            - 129 -
peter indahl jensen udarbejdede herefter på foranledning af mld aps og til brug for nær-
værende sag den 21. november 2017 en supplerende erklæring med følgende indhold:
      ”
 - 130 - - 131 - - 132 - - 133 - - 134 - - 135 - - 136 -
        ”
                                                   - 137 -
af et uddrag fra eu-kommissionens manual benævnt ”otterboard performance and beha-
viour” fra 1993 fremgår bl.a.:
      …”1.5.2 otterboard efficiency
      within the terms of the manual an efficient otterboard is one which gives the required
      spreading force with as little drag as possible. this means that efficiency can be defined
      as spreading force divided by drag force, which in graphical form is usually presented in
      terms of cl/cd. the higher the value og cl/cd the more efficient the otterboard is.
      this does not mean that an otterboard should be rigged to give the maximum value of
      cl/cd possible. this would in fact occur at a very low angle of attack where the otter-
      board would be extremely unstable and the spreading force too low. the aim must be to
      obtain a high value of cl/cd while keeping other aspects of the otterboards performance
      within acceptable levels.
      …
                                                                                          ”
                                          - 138 -
af et uddrag fra fao fishing manuals, ”otter board design and performance” fra 1974
fremgår bl.a.:
      …”
      …
                                            - 139 -
                                                                                 ”
af en teknisk rapport om trawl door efficiency fra sea fish industry authority fra 1988
fremgår bl.a.:
                                                 - 140 -
      …”the performance of a single model trawl door is assessed by measuring the tensions
      and angles of the warp and bridle which retain the door in a fixed position in the tank.
      two coefficients are derived : cl representing lift or spreading force and cd representing
      the drag force. cl/cd represents a measure of efficiency of the door.
      …
                                                                                                  “
af en artikel: ”performance and impact on the seabed of an existing- and an experimental-
otterboard: comparison between model testing and full-scale sea trials”, fra elsevier, fisher-
ies research fra 2009 fremgår bl.a.:
      …”a b s t r a c t
      a new door has been designed to reduce hydrodynamic drag coefficient and increase
      spread of door commonly used in the mediterranean commercial demersal trawl fisher-
      ies. flume tank testing and engineering sea trial provide data which allow us to illustrate
                                               - 141 -
the performance and impact on the seabed of an existing door and a new door design. in
the flume tank, each model was tested over a range of attack angles and for a limited
range of otterboard heels. curves of spreading-, drag- and down-force coefficients have
been calculated. in the case of sea trials in order to extract the hydrodynamic coefficients
an analysis has been applied and a mathematical model was used to calculate attack an-
gle functions. from analyzing the differences between engineering sea trials and flume
tank tests we have deduced some conclusions about additional ground contact forces on
sea trials that affect the performance of the doors. moreover, a comparison between reac-
tion forces of the flume tank and the estimation of reaction forces at sea has been given.
finally, this study allowed us to notice important differences between traditional and ex-
perimental otterboards.
…
2.2. flume tank tests
…
to find these coefficients as accurate as possible, flume tank experiment was performed
at the north sea center flume tank in hirtshals (denmark).
…
   - 142 -
…
…
                                            - 143 -
      “”
                                                                                       ”
det fremgår af en udateret analyse af strømningshastigheder for mld aps´ trawlskovl og
redesignede trawlskovl, at:
      …”
 - 144 -                                            - 145 -
                                                                                         ”
parternes korrespondance forud for sagens anlæg
den 31. maj 2017 sendte advokat michael hansen på vegne af volu ventis aps og p/f vonin
et brev til mld aps ved gregers baungaard, hvori det blev gjort gældende, at mld ved at
sælge mld trawl steering system krænkede volu ventis aps og p/f vonins rettigheder i
henhold til stridsbrugsmodellen. med henblik på opgørelse af et erstatningskrav blev mld
aps anmodet om hurtigst muligt og senest onsdag den 7. juni 2017 at afgive en række op-
lysninger, herunder omkring omfanget af handlen med produktet.
mld aps bevarede brevet den 7. juni 2017 ved daværende advokat, advokat erik laigaard.
det fremgår af dette brev bl.a., at mld aps er overbevist om, at volu ventis aps og p/f
vonins brugsmodelregistrering som følge en igangsat proces vedrørende anfægtelse af dets
                                                - 146 -
gyldighed ville falde bort, men at mld med omgående virkning, og indtil sådant rettigheds-
bortfald var sket, ville indrette sin trawlskovl med styrbare flaps, således at de udelukkende
kan bevæges i et interval mellem 22,5 og 45 grader i forhold til fladen. det fremgår derud-
over af brevet, at mld aps var ophørt med at markedsføre og/eller sælge de produkter, som
volu ventis aps og p/f vonin gjorde gældende, var krænkende i relation til deres rettighe-
der, og at der alene var solgt ét sæt trawlskovle á to enheder, samt at der ikke var flere pro-
dukter på lager. det fremgår endvidere, at mld aps ville foretage fornødne ændringer i
produktet såvel i forbindelse med den fremadrettede markedsføring, salg og produktion
som for det allerede solgte produkt.
advokat michael hansen besvarede på vegne af volu ventis aps og p/f vonin den 15. juni
2017 dette brev og anførte bl.a., at det var ganske uforståeligt, hvorledes det danske patent
dk 178860 b1, som mld aps er indehaver af, skulle foregribe volu ventis aps og p/f
vonins løsning, og at mld aps’ trawlskovl, selv med den i brevet af 7. juni 2017 omtalte
forandring heraf, fortsat ikke vil komme uden om stridsbrugsmodellens beskyttelsesomfang.
advokat erik laigaard besvarede på vegne af mld aps den 23. juni 2017 dette brev og an-
førte bl.a., at mld aps’ patent har en tidligere prioritetsdato end stridsbrugsmodellen, hvor-
for mld aps alt andet lige har lov til at markedsføre en trawlskovl svarende til det i sit pa-
tent viste. der var derfor ikke gjort indgreb i relation til stridsbrugsmodellen. det blev end-
videre anført i brevet, at mld aps´ trawlskovl er hydrodynamisk effektiv, og at strids-
brugsmodellen mangler en definition af udtrykket ”hydrodynamisk ineffektiv”.
                                         ---ooooooooo---
det foreligger oplyst, at en af mld aps indleveret anmodning om administrativ omprøv-
ning af volu ventis aps og p/f vonins brugsmodelregistrering med henblik på, at denne
kendes ugyldig, af patent- og varemærkestyrelsen er sat midlertidigt i bero og afventer afgø-
relsen af denne sag.
                                                 - 147 -
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af søren hjort, gregers baungaard, henning ander-
sen, bjarne carlsen, robert mikkelsen samt peter indahl jensen.
søren hjort har forklaret blandt andet, at han har en baggrund inden for aerodynamik, som
han har arbejdet med de sidste 20 år. han har på dtu i 2003 skrevet en ph.d. afhandling in-
den for området. han har efterfølgende i en årrække beskæftiget sig med udvikling og de-
sign af vinger hos siemens og sidenhen hos mindre vindmøllevirksomheder. de sidste 3-4 år
har han delvist været konsulent i vindmøllebranchen.
han er stifter og direktør i volu ventis aps. volu ventis aps er teknologiudvikler, og p/f
vonin er en stor, etableret spiller inden for udstyr til trawlfiskeri og opdræt inden for det
nordatlantiske område. de komplimenterer hinanden godt.
deres første teknologiprojekt sammen vedrørte et andet produkt begyndte i slutningen af
2014. de lærte hinanden at kende, og setuppet virkede godt. de aftalte i sommeren 2015 at
udvikle trawlskovle i fællesskab. p/f vonin havde solgt trawlskovle længe, men havde et
ønske om selv at være med til at udvikle og producere trawlskovle. det var et ønske, at de
skulle levere nogle trawlskovle, som var innovative, dels idet det i sig selv giver nogle mar-
kedsmæssige fordele, dels fordi der således også er gode muligheder for, at det er patenter-
bart. udgangspunktet var at udvikle en trawlskovl, der havde et godt glidetal, god effektivi-
tet samt en meget høj liftkoefficient.
han havde nogle idéer fra sit tidligere virke vedrørende udvikling af vindmøllevinger, hvor
det at få et højt lift er et mål. en vindmøllevinge er en cirkulær cylinder helt inde ved navet,
som giver drag, men ingen lift. de fandt i den konsulentvirksomhed, han var en del af forud
for volu ventis aps, ud af at sætte en lang række af flaps på den ene side af en sådan cirku-
lær cylinder, hvorved man undgår stall på den ene side, samtidig med at man kan få flowet
til at køre med rundt i højere grad, end man skulle tro. på denne måde opnås en liftkoeffici-
ent på lige over fire, hvilket er meget. det var aldrig en idé, som den daværende konsulent-
                                                - 148 -
virksomhed bragte videre, men det fungerede alligevel som inspiration for ham i deres vide-
re udvikling.
en flapeffekt er, når man har profiler i serier, hvorved der teknisk fagligt opstår en accelera-
tion af strømningen, hvis man har en åbning til en kanal. det gør, at man kan få strømningen
til at afbøje mere. det er ikke ham, der har fået idéen med flaps, der åbner op og ud. der er
absolut intet bevægeligt i noget af det, som de på noget tidspunkt har lavet.
den i sagen omhandlede brugsmodel var den første trawlskovl med en flowbooster, han har
set udviklet. han har i hvert fald aldrig set noget lignende før. han skrev en artikel i somme-
ren 2014 om emnet.
udviklingen begyndte i sommeren 2015. i maj 2016 prototypetestede de den første trawl-
skovl. deres tornado trawlskovl testede de i juni eller juli 2016.
budgettet har været på 1,5 mio. kr., hvilket var kontraktsummen i en projektaftale, der blev
indgået mellem volu ventis aps og p/f vonin.
fuldskalamodellen blev testet på en rigtig trawler, hvilket fandt sted lige efter projektet, og
det var derfor ikke en del af kontraktsummen.
de indleverede den europæiske patentansøgning den 20. december 2015. de mente selvføl-
gelig, at de havde en ny idé, som havde nyhedsværdi og opfinderhøjde. idéen var at gøre det
sædvanlige, nemlig at lade det løbe helt frem til fristernes udløb og så videreføre det interna-
tionalt og skubbe udgifterne og beslutningerne foran sig i indtil tre år. de valgte så i forlæn-
gelse af vonin-dagen i april 2016, hvor deres nye trawlskovle blev offentliggjort, at frem-
skynde processen, da de efter offentliggørelsen fandt ud af, at mld aps havde indsendt en
ansøgning om designbeskyttelse af en tornado trawlskovl. mld aps ansøgte cirka syv dage
efter deres offentliggørelse. mld aps’ ansøgning var bilagt billeder af en trawlskovl, som
fra alle sider lignede deres egen trawlskovl fuldstændigt med bl.a. placeringen og antallet af
trækhuller, foils mv. de trækhuller, der fremgik af deres model, der blev offentliggjort på
                                                 - 149 -
vonin-dagen, var meget aparte og forkert placeret, idet det ikke var trækhullerne og place-
ringen af disse, der indtil da var testet. det var derfor påfaldende, at mld aps´ trawlskovl
lignede deres så meget. volu ventis aps og p/f vonin indleverede derfor en anmodning om
udslettelse af mld aps´ design.
mld aps kørte i hans øjne urent trav og tiltog sig en rettighed, som ikke tilhørte dem. han
så det som et forsøg på tyveri. derfor indleverede volu ventis aps og p/f vonin en brugs-
modelansøgning.
det er frembringelsen af flowboosteren, som de ønsker at beskytte ved indlevering af deres
brugsmodelansøgning. flowboosteren booster strømningen. den er med til at skabe en for-
øget liftkraft og bæreevne for vingen på ca. 30 %. det er suget på sugesiden, der skaber liftet.
en flowbooster sidder på tryksiden, men tingene hænger sammen, fordi flowboosteren via
cirkulation omkring sig skaber en forøget hastighed af strømningen opstrøms for flowboo-
steren. den forøgede hastighed er også til stede ved indløb til kanalerne, gennem kanalerne
og ved udløbet af kanalerne. inden for aerodynamik er det sådan, at en forøgelse af ha-
stigheden skaber en reduktion af trykket. det bevirker, at suget på sugesiden bliver større.
der ville ikke være nogen pointe med at lade flowboosteren gå hele vejen fra bagkant til for-
kant som en slags dobbeltdækker. profilet vil komme til at veje mere uden at løfte mere. for-
delen ved en flowbooster ville derfor gå lidt tabt.
uden en flowbooster er hastighedsforøgelsen ikke til stede på tryksiden. strømningsha-
stigheden ind gennem kanalerne bliver derved måske cirka 15 % mindre og tilsvarende min-
dre ud gennem kanalerne. inden for aerodynamikken modsvarer 15 % større hastighed 30 %
mindre tryk.
det er på sugesiden, at man høster fordelene ved det, som flowboosteren gør. på tryksiden
har man et stort tryk og en lav hastighed. på sugesiden er det omvendt med et lille tryk og en
høj hastighed. undertrykket på sugesiden bidrager cirka 90 % til det samlede lift, mens det
                                               - 150 -
lille overtryk, der kommer på tryksiden, kun bidrager med de resterende cirka 10 %. man
kan derfor ikke direkte sammenligne de to ting.
han valgte i forbindelse med beskrivelsen af flowboosteren som værende i sig selv hydro-
dynamisk ineffektiv de angivne 24 %. det er ikke sådan, at skillegrænsen går ved præcist 24
%, men man kan sige, at når man taler om høj liftkoefficient, højt glidetal eller stor ufølsom-
hed, vinder man intet ved at gå over de 24 %. hvis der var noget at vinde, ville det være en
win-win situation, som ville blive anvendt. af et bilag til robert mikkelsens anden erklæring
er der et uddrag fra abbott & doenhoff, ”theory of wingsections”, en oversigt over forhol-
det mellem det maksimale lift/drag i forhold til profiltykkelse, hvoraf man kan udlede, at
profiltykkelserne maksimalt går op til de 24 %. der findes også andre eksempler inden for
f.eks. vindmøllevinger, som begynder at blive dårligere, når tykkelsen overstiger de 24 %.
han er enig i, at der findes målinger af effektivitet af profiler tykkere end 24 %. man kan lave
målinger af alle tykkelser airfoils. det kan også af diagrammet fra ”theory of wingsections”
udledes, at lift/drag topper ved en profiltykkelse på 15-18 %, men man skal se på alle para-
metre inden for aerodynamikken.
i april måned 2017 modtog han nogle e-mails fra samarbejdspartneren vonin med links til
mlds hjemmeside og de produkter, som mld var i færd med at udvikle. han kiggede på
dem og konstaterede, at det umiddelbart godt kunne ligne deres eget produkt. en måneds
tid senere var der en international fiskerimesse i klaksvig på færøerne, hvor mld aps ud-
stillede en fuldskalamodel af deres trawlskovl. på dette tidspunkt blev de overbeviste om, at
det, som mld aps lavede, var en trawlskovl med en flowbooster. han udarbejdede derfor
en kravsmatrix med det formål at synliggøre lighederne ud fra de fotos af mlds trawlskovl,
som han var blevet præsenteret for. det har under sagens forløb vist sig, at han eksempelvis
med kravsmatrixens træk 1 og 3 har ramt rigtig, rigtig tæt på de reelle tal for tværsnit, tyk-
kelses-linje-længde, korde-linje-længde mv. i mlds trawlskovl.
retningerne ”over”, ”under”, ”bag” og ”for” er ikke en position set i forhold til kordelinjen,
men det er retningsangivelser i forhold til selve profilet. kordelinjen er den underliggende
reference for definitionerne. når der tales om ”over”, tales der om over de hydrodynamiske
                                               - 151 -
vingeprofiler. når det af brugsmodelkravenes træk 4 fremgår, at ”flow-boosteren (8) er ar-
rangeret til at være placeret i det væsentlige under den bageste del af en trawlskovl (37)”, og
når (37) henviser til en ”trawlskovl med flowbooster”, er der ganske enkelt tale om en fejl i
formuleringen, da den nuværende reference savner mening. der skulle i stedet for (37) have
været indsat en reference til (1), som er en ”nutidig konventionel trawlskovl”.
han blev første gang opmærksom på mlds trawlskovl type 3 i april måned 2017. hans op-
fattelse blev efterfølgende bekræftet på klaksvig-messen i maj måned 2017. alle kunne gå
rundt og se hver parts trawlskovle på denne messe. volu ventis aps og p/f vonin reagerede
også prompte ved herefter at gå til advokat og søge bistand, idet de ikke så anden udvej.
advokat michael hansen udarbejdede et udkast til kravsmatrix til ham, herunder med hvad
et sådant dokument bør indeholde.
han og bjarne carlsen har været i tæt dialog omkring udarbejdelsen af bjarne carlsens er-
klæringer, men det er bjarne carlsen selv, der har udarbejdet dem. det er korrekt, at bjarne
carlsen har modtaget en række illustrationer og informationer mv. fra ham, samt at bjarne
carlsen har fået inspiration fra noget af det, som han tidligere har skrevet. dette skyldes, at
det er ham, der er eksperten inden for aero- og hydromekanik, mens bjarne carlsen er ek-
spert inden for det mere patenttekniske.
tornado-trawlskovlens egenskaber blev første gang testet i form af nogle beregninger og
derefter i 3d og efterfølgende i december måned 2015 i skalamodel i en vandtank med en op-
følgende test i januar måned 2016.
da han gik i gang med udviklingen af tornado-trawlskovlen, havde han ikke set designet fra
mld aps. han havde kun set, at mld aps’ model var styrbar, ligesom han på en mobiltele-
fon havde set en videosekvens af mld aps’ trawlskovl, som kunne gå op og ned i vandet.
han har ikke set billeder af designet.
                                                 - 152 -
flowboosteren på figur 8 i brugsmodelskriftet er i sig selv mere effektiv end den på figur 9,
og sidstnævnte er beskrevet som ”et tykt ikke-hydrodynamisk legeme”.
gregers baungaard har forklaret blandt andet, at han er direktør i mld aps, som han ejer
ca. 12,5 % af anparterne af. han er uddannet maskiningeniør. han har arbejdet for forskellige
virksomheder som vestfrost, danfoss og mld aps mv. hans karriere har typisk været foku-
seret på forretningsudvikling, og det har drejet sig om opbygning af forretninger i asien,
hvor han har været udstationeret i 20 år. han har i 12 ud af de 20 år arbejdet for danfoss i
malaysia, og han var også involveret i danfoss’ forretninger i japan, korea og kina. hans
sidste udlandseventyr var i usa, hvor han var coo (chief operating officer) i en virksom-
hed, der tidligere hed flow design. han søgte hjem til danmark af familiemæssige årsager.
han begyndte at lede efter job, og han kom derved i begyndelsen af 2015 i kontakt med
mld-projektet. han blev af de headhuntere, han var i kontakt med, præsenteret for mld
aps og selskabets investorkreds og mere specifikt jan allan müller. han forstod ret hurtigt
den bagvedliggende idé, herunder at man kan styre en trawlskovl både horisontalt og verti-
kalt.
mld aps blev stiftet den 25. september 2015. selskabet er i dag ejet af to holdingselskaber.
mld holding aps ejer 75 % af anparterne, og pjr holding aps ejer de resterende 25 % af
anparterne. bag de to holdingselskaber er der omkring 15 private investorer.
de formulerede forretningsplanen fra juni til august måned 2015, og i august måned 2015
indgik de et samarbejde med syddansk teknologisk innovation, som er et af fire innovati-
onsmiljøer, der findes i danmark omkring opstartsvirksomheder med fokus på at videre-
bringe en idé til et færdigt produkt. de var meget værdifulde og en rigtig god samarbejds-
partner for mld aps, idet de havde erfaringen med due diligence, herunder det at sikre sig,
at idéen er god nok, hvordan man bringer idéen til markedet, og hvordan man strukturerer
det mv. syddansk teknologisk innovations engagement går indtil, at der foreligger et fær-
digt produkt, hvorefter der kommer et skillepunkt, hvor den videre finansiering skal komme
eksternt fra. de fik tidligt i forløbet og ud fra deres idé støtte fra innovationsfonden med
                                               - 153 -
500.000 kr. de modtog også støtte med 1,4 mio. kr. fra miljøministeriet, mudp-programmet,
som står for miljøudvikling development project. årsagen til støtten var, at mld-
teknologien kan sørge for, at man med en bundskovl ikke behøver at røre havbunden, hvil-
ket ellers er det sædvanlige, men at man i stedet for kan følge havbunden, hvilket er bedre
for havmiljøet. der er i dag flere områder i f.eks. eu, hvor man ved fiskeri på under 800 me-
ters dybde ikke må have bundkontakt, fordi det skader havbunden. tilsvarende gælder ud
for visse områder i canada og i øresund.
der er på nuværende tidspunkt investeret 18 mio. kr. i mld aps, men ved udgangen af
2017, hvor næste fase i selskabets udvikling er ovre, er beløbet 22 mio. kr.
mld aps har kun den i sagen omtalte type trawlskovl og ingen andre. mld er dog meget
mere end trawlskovle. mld er et system, hvor trawlskovle bliver gjort styrbare.
mld aps har solgt ét sæt af type 5-modellen, og der er lavet kontrakter på yderligere to sæt,
heraf et i januar måned 2018 og et i marts måned 2018 han ønsker ikke at oplyse, hvem kon-
trakterne er indgået med. den ene af disse sæt kunne dog godt være solgt til trawleren ”ny-
borg”. de er hver især blevet solgt for 2 mio. kr. de har en lang liste af meget interesserede
fiskere til type 5-modellen, og feedbacken til mld aps er, at det er ganske fantastisk. der
findes et meget rosende interview med mld aps’ testskipper, som har vurderet systemet og
efterfølgende har købt og betalt for det. han ønsker ikke at oplyse, hvor meget der er blevet
betalt. testskipperen sejler også med systemet i dag. det er den bedste anbefaling, som de
kan få. de havde udstilling første gang i klaksvig på færøerne og efterfølgende på messen
”danfish” i oktober måned 2017, hvor de begyndte at markedsføre mld type 5-systemet
kommercielt.
det, der gør deres skovle unikke, er flapperne, der sidder i flapfoilen. når den øverste flap
går ud, så dykker skovlen, og når den nederste flap går ud, sker det modsatte, så stiger skov-
len. når begge flapper tages ud, så får man mere spil. sammenlignet med en traditionel
trawlskovl kører deres trawlskovl i en meget anderledes vinkel, og i mlds trawlskovl kører
de med en optimal vinkel på omkring 18 grader. andre trawlskovle ligger tæt på 40 grader.
                                               - 154 -
en anden fordel ved anvendelsen af mlds trawlskovl er, at man kun skal rigge på én måde
én gang. normalt rigger fiskeren udstyret specifikt til netop den dybde, som han skal fiske i.
at ændre rigning er sikkerhedsmæssigt et kæmpe issue inden for fiskeriet. ydermere kan
man med mlds nye system styrbart fra trawleren løbende tilpasse trawlet, således at fiskeri-
et bliver mere effektivt. der kan drejes hurtigere, hvilket er værdifuldt, når der f.eks. fiskes
makrel, der står højt i vandet. systemet er beviseligt 35 % mere effektivt, hvilket er påvist
ved konkrete forsøg.
inde i flapfoilen findes elektronikken i form af batteri, computer, hydrauliksystem samt for-
skellige sensorer, således at man ved, hvad der foregår inde i maskinrummet. det er formålet
med hulrummet i deres model.
han kender søren hjort igennem det firma, der tidligere hed flow design, hvor de begge
tidligere har arbejdet. han havde som daværende coo ansvaret for et firma, der var blevet
etableret i silkeborg, og hvor søren hjort var ansat. han havde den 3. august 2015 en samtale
med søren hjort, der kontaktede ham og sagde, at det var et interessant projekt, som mld
aps havde gang i, og om de skulle tale nærmere sammen. det gjorde de telefonisk en eller to
dage senere, hvor søren hjort roste deres projekt til skyerne. søren hjort havde sin viden fra
jan allan müller fra mld aps. det kan ikke, som søren hjort har forklaret, lade sig gøre, at
søren hjort på jan allan müllers mobiltelefon skulle have set en videosekvens, for en sådan
video fandtes på daværende tidspunkt endnu ikke. den første video kom den 8. december
2015. søren hjort blev vist mld aps’ 3d-analyse samt de tegninger, som fremgår af mld
aps’ patent. søren hjort så nogle tegninger på jan allan müllers mobiltelefon, udover det og
en 3d-model har søren hjort ikke set andet. det har både jan allan müller og søren hjort
bekræftet over for ham.
han kontaktede i juni måned 2015 hjalmar petersen for at spørge, om p/f vonin ville være
med i projektet, fordi de har en stor kontaktflade og en ganske dominerende markedspositi-
on, hvilket ville være attraktivt for mld aps. han sendte også det tidligst udarbejdede for-
trolige investeringsmateriale til p/f vonin, som desværre afstod fra et samarbejde og ikke
                                                - 155 -
var interesseret på daværende tidspunkt, men oplyste, at de ville vende retur, hvilket de dog
ikke gjorde.
under fremvisningen af deres prototype i hirtshals den 7. december 2015 blev der foretaget
en række målinger, mens der var fremvisning dagen efter den 8. december 2015. der var in-
viteret kunder, potentielle leverandører samt investorer med henblik på at rejse den fornød-
ne kapital til projektets næste fase. han lavede en præsentation af mld aps’ teknologi og af
det, der skulle foregå på dagen. folk fik lov at se og røre ved deres lille, gule prototypemo-
del. umiddelbart derefter gik de i tanken, hvor der var klargjort forudindstillede tests, der
skulle vise, at systemet kan spile trawlet, flytte skovlene individuelt både op og ned, trække
trawlet til den ene side mv. alle disse features blev demonstreret i løbet af formiddagen. om
eftermiddagen fik folk lov selv at lege med system. en vandtank er et vinduesparti med et
stort bassin.
forud for målingerne den 7. december 2015 havde de foretaget nogle 2d-tests. derefter føl-
ger 3d-tests, tests med fuldskalamodel i vandtank og afslutningsvis tests i havet. de følger
således den samme proces, som søren hjort har forklaret om. han kan ikke sige, hvorvidt
disse 2d-tests stemte overens med de forsøg, der blev foretaget i vandtanken, men generelt
er det sådan, at usikkerhederne forbundet med de udførte tests bliver mindre og mindre for
hver prøvning.
ingen af deltagerne til fremvisningen har skrevet under på fortrolighedsklausuler. der blev
heller ikke sagt noget til deltagerne om, at de ikke måtte fortælle om det til andre. formålet
var tværtimod at få spredt rygtet og komme ud i en bredere kreds end alene hos de, der del-
tog. han tror ikke på, at nogen har haft en forventning om, at de var underlagt fortrolighed.
det kan han ikke se, hvordan skulle være tilfældet.
jacob hammer, som også deltog, er tidligere fisker gennem mere end 50 år og er i dag hob-
byfisker. han er en slags institution i skagen. alle store trawlere, som ligger i havn i skagen,
kommer i jacob hammers værksted. jacob hammer er en god, gammel ven og bekendt med
jan allan müller, og det er også den eneste relation, som han selv har til jacob hammer. ja-
                                               - 156 -
cob hammer har ingen relation til eller ejerskab over mld aps eller bagvedliggende selska-
ber. han er ikke en forretningspartner på nogen måde, og de har ingen aftaler med ham som
sådan. han ved ikke, om jacob hammer har medejerskab over et selskab ved navn icon-
trawldoors aps, men uanset om dette er tilfældet, har dette intet med mld aps at gøre. jan
allan müller har været ansat i icon-trawldoors aps, men han ved ikke, om jan allan mül-
ler er medejer af selskabet.
jacob hammers vidneerklæring er udarbejdet i samarbejde mellem jacob hammer og mld
aps’ patentagent. det billede, der findes i jacob hammers vidneerklæring, er en type 3-
model, hvilket er en fejl. det skulle have været prototypen, type 1. han er derudover over-
ordnet enig i det, som jacob hammer erklærer.
deres type 2 trawlskovl er en fuldskalamodel. udviklingen af denne skete i forlængelse af
tanktesten i december 2015, hvor de næste midler blev frigivet, og hvor de gik i gang med at
udvikle systemet, der skal være til at styre trawlskovlen. den proces fortsatte frem til august
måned 2016, og først på det tidspunkt satte de i gang med at lave type 2-trawlskovlen. den
er helt fantastisk, men har som de fleste andre prototyper nogle børnesygdomme. de lavede
derfor nogle justeringer og tilpasninger, fordi skovlen viste sig at være lige til den tunge side
med ca. 1,5 ton for meget vægt. den måtte heller ikke være så lang, som den var. den stak re-
lativt langt bagud på trawleren, og skipperen var bange for, at noget kunne ramme den. de
var også udfordret på plads i motorrummet. skipperen var begejstret for produktet, men
frem for at købe denne type 2-trawlskovl, som der egentlig var indgået test- og købsaftale
om, blev de enige om, at typen var for tung og skulle skrottes. de lavede efterfølgende en
forbedret udgave som deres type 3-model. den indeholdt flere forbedringer af de omtalte
børnesygdomme, herunder at flapfoilen nu ikke var krummet, men flad. de tidligere typer
var bedre på lift/drag forholdet, men de indgik nogle kompromiser og endte med at fortsætte
med type 3-modellen, som efter deres opfattelse samlet var bedst.
designændringerne begyndte medio februar 2017 og fortsatte ind i marts måned 2017. den
24. eller 25. april 2017 havde de den sidste systemtest, inden de afsendte det færdige produkt
til færøerne. de kendte på daværende tidspunkt intet til volu ventis aps og p/f vonins pa-
                                                - 157 -
tentansøgning. de vidste, at p/f vonin foretog sig et eller andet. de kender også folk på fæ-
røerne, der kunne berette, at der gik folk rundt i tanken og lavede et eller andet. det forlød,
at det var søren hjort, der gik i tanken og arbejdede på noget. de kontaktede søren hjort i
slutningen af januar måned 2017 og oplyste ham om, at de havde et patent på dette, og at
det, der blev arbejdet på, lignede det, som mld aps var rettighedsindehaver af, hvilket blev
afvist.
efter henvendelsen fra volu ventis aps og p/f vonin om, at mld aps’ type 3-model skulle
krænke volu ventis aps og p/f vonins brugsmodelrettigheder, ændrede mld aps lidt på
deres produkt. de havde forinden forsøgt at få en dialog med volu ventis aps og p/f vonin,
idet jan allan müller havde forsøgt at opnå dialog med søren hjort med henblik på at finde
en fornuftig løsning. mld aps var ikke interesseret i at krænke andres rettigheder, og deres
produkt indeholder slet ikke nogen flowbooster. forsøget på dialog blev afvist. først derefter
kiggede mld aps på sit produkt og ændrede det på forskellig måde, bl.a. derved at de satte
deres flapper på i 22,5 grader, som var permanent åbne og åbnede flapfoilen op, hvorved
skovlen fik lidt ekstra lift. kordelinjen følger flappen, når man flapper den ud. der kunne
herefter efter hans opfattelse ikke herske tvivl om, at der ikke forelå nogen krænkelse, men
ændringerne blev blankt afvist af volu ventis aps og p/f vonin, som var af den opfattelse,
at de foretagne ændringer ikke var nok. de valgte at ændre produktet, selv om deres opfat-
telse var, at der slet ikke forelå nogen krænkelse.
mld aps indgav en udslettelsesanmodning til patent- og varemærkestyrelsen, fordi de me-
ner, at volu ventis aps og p/f vonins opfindelse savner nyhedsværdi.
mld aps besluttede sig efter modpartens anlæg af nærværende sag for at redesigne deres
type 3-model til den model, der kaldes type 5. ændringerne bestod i, at mld aps forøgede
”top, middle and bottom flange” og ændrede positionen af ”outer foil” ved at rykke den
nedad. det bevirkede, at arealet af ”bag, under” blev formindsket fra 55 % med type 3-
modellen til kun 43 % med type 5-modellen, hvilket er signifikant under de 50 %, hvorefter
den signifikante del ikke er ”bag, under”. de rådførte sig med flere, herunder deres patent-
agent, som alle erklærede, at sådan måtte det være.
                                                - 158 -
i dag markedsfører mld aps kun type 5-modellen. de ophørte med at markedsføre type 3-
modellen, fordi de ikke ønskede at krænke. mld aps foretrækker type 3-modellen, fordi
den er langt bedre bl.a. med 10 % mere lift/drag. så hvis der kunne vælges, ville mld aps
markedsføre type 3-modellen.
det er korrekt, at mld aps fandt omkring fire fejl i deres designansøgninger til patent- og
varemærkestyrelsen. det var ikke ham selv, der forestod dette. på billedet bilagt ansøgnin-
gen er styreflappen ikke indtegnet. der er tale om skitser af gamle designs, som forelå, inden
mld aps kom frem til det nuværende design, som er type 5. de viste trækhuller skulle lige-
ledes forfines efterfølgende gennem en designproces.
hvis der bliver nedlagt et midlertidigt forbud, vil mld aps selvfølgelig overholde dette. et
mld-system markedsføres til 2,2 mio. kr., og de har solgt dem for 2 mio. kr. mld aps har
vedrørende 2018 budgetteret med salg af 25 sæt systemer. tallet er opnået ved at se på bl.a.
antallet af potentielle kunder. der findes på det marked, som mld aps går efter, cirka 5.000
trawlere, der har en størrelse, som er relevant for mld aps. forretningsplanen går ud på at
tage 10 % af markedsandelen inden for selskabets første fem leveår med 25 stk. i 2018, 35 stk.
i 2019 og så fremdeles i de kommende år. det medfører en omsætning på den pæne side af
100 mio. kr. der er også andre end mld aps, der tror på disse budgetter i form af selskabets
bankforbindelse, bestyrelse samt investorkreds. han vil ikke oplyse selskabets dæknings-
grad, men den er på den pæne side af 50 %. hvis produkterne ikke kan sælges, ville de skul-
le redesignes, så de fremtidig ikke krænker, men hvordan ved han ikke i dag. det ville han
skulle overbevise investorkredsen om, herunder at der ikke senere opstår en ny lignende
problemstilling. det ville medføre et total stop.
henning andersen har forklaret blandt andet, at han er en type daglig leder i selskabet sel-
stad nordtrawl a/s, hvor han tidligere har været adm. direktør, men hvor man nu er ved at
gøre afløseren klar. han er vejleder og har også med udvikling at gøre. de laver fiskeredska-
ber til store og små både. selskabet er ejet af et norsk selskab ved navn selstad as, som laver
det samme samt har med opdræt at gøre. selstad nordtrawl a/s producerer ikke trawlskov-
                                                - 159 -
le, men de sælger dem. de kontakter så fabrikanten og formidler salget. mærket kan være
thyborøn, og det kan være alle slags mærker. de sælger, hvad kunderne vil have.
han har været i branchen i 52 år. han startede som 15-årig som vodbinder, som er et er-
hverv, hvor man laver fiskeredskaber, og dengang krævede det ikke nogen særlig uddannel-
se. han ved meget om trawlskovle, fordi han har været ansat i flere ledende stillinger i bran-
chen i flere år.
i 2015 var han ansat i nordtrawl a/s. han havde via jan allan müller hørt lidt om mld-
projektet, inden han blev inviteret med til fremvisningen i hirtshals. han var vel inviteret
med både som privatperson og som repræsentant for virksomheden. han husker fremvis-
ningen. de skulle se en demonstration i en testtank. han havde sin tvivl om, hvorvidt syste-
met kunne fungere i virkeligheden. der stod en person og styrede skovlen i tanken ved
hjælp af et joystick. det kunne åbenbart lade sig gøre, og det var meget imponerende. han
prøvede også, men det varede kun kort, for han kunne ikke styre den. alle, der deltog, var
oppe og kigge og røre ved det. han var efter fremvisningen meget imponeret. men han ville
efter sine mange år i branchen fortsat gerne have lejlighed til at se den i aktion i det virkelige
liv. det har efterfølgende vist sig også at fungere.
han skrev ikke under på nogen hemmelighedsklausul, og det blev heller ikke sagt, at det var
hemmeligt. han fortalte efterfølgende sin koncernchef i norge om det, som havde været lige
så skeptisk som ham selv.
bjarne carlsen har forklaret blandt andet, at han er patentrådgiver, european patent attor-
ney, i et selskab ved navn patender aps i herning. før dette var han ansat ved patentgrup-
pen i aarhus. han har speciale i elektriske og mekaniske opfindelser. han har arbejdet som
patentagent siden januar måned 2007 og som selvstændig siden 2014.
forløbet op til den krænkelsesvurdering, som han udarbejdede den 4. august 2017, var, at
han blev bedt om at vurdere, hvorvidt en mld-trawlskovl, som han fik præsenteret, kræn-
                                               - 160 -
kede den brugsmodel, som volu ventis aps og p/f vonin er indehaver af. han kan vedstå
sine erklæringer.
det er ham, der har skrevet brugsmodellen.
adspurgt, hvorvidt stridsbrugsmodellens krav 1 vedrører en trawlskovl eller en flowbooster,
forklarede han, at kravet vedrører en flowbooster. krav 10 vedrører en trawlskovl.
vurderingen blev til efter flere samtaler med søren hjort fra volu ventis aps, som jo også
var personen, der stillede ham opgaven. han har også stillet en række spørgsmål til søren
hjort inden for aerodynamik mv., da søren hjort har en langt større viden end ham på dette
område. han fik også billedmateriale stillet til rådighed. erklæringens konklusion er, at den
undersøgte trawlskovl indeholder samtlige de træk, der er nævnt i stridsbrugsmodellens
krav 1 og 10.
aerodynamik og hydrodynamik er fuldstændig ækvivalente, når man taler om trawlskovle.
det er de samme regler, der gælder, og det er ikke her relevant at foretage en sondring. be-
greberne bliver brugt lidt i flæng. ved en simpel google-søgning, som han i går aftes foretog
på søgeordene ”aero” og ”trawlskovl” i kombination, væltede det frem med søgeresultater
indeholdende ordet ”hydro”. han tilføjede ”hydro” i den danske beskrivelse af frembringel-
sen modsat i den engelske ordlyd, fordi det nok var mere retvisende, eftersom frembringel-
sen skal fungere i vand. men der er som sagt ingen forskel på de to begreber i denne sam-
menhæng.
det er rigtigt, at der på et tidspunkt kom et brev fra epo med anmodning om betaling af et
examination fee, som endnu ikke var blevet betalt. det skyldtes, at betalingsfristen ikke var
nået endnu. det er meget normalt, at man trækker betalingen helt til udløbet af fristen af
likviditetsmæssige grunde. proceduren i denne sag har derfor været helt sædvanlig.
                                                - 161 -
kravsstrukturen er lidt anderledes i pct-ansøgningen, fordi det er svært at beskrive de tek-
niske træk i en flowbooster uden samtidig også at beskrive trawlskovlen, som en flowbooster
er monteret under og sammen med.
efter hans opfattelse udtrykker de sidste fem linjer i stridsbrugsmodellens krav træk 1 det
forhold, at der skal ske en præacceleration i forhold til en tænkt trawlskovl uden flowboo-
ster.
adspurgt til stridsbrugsmodellens krav træk 3 forklarede han, at han forstår dette således, at
når den relative tykkelse er større end 24 %, så er det hydrodynamisk ineffektivt.
adspurgt til stridsbrugsmodellens krav træk 4 forklarede han, at han forstår ”under den ba-
geste del af en trawlskovl” meget ordret. at flowboosteren er placeret i det væsentlige under
en trawlskovl. ”under” kordelinjen skal forstås som en retningsangivelse i forhold til korde-
linjen, ikke som en position i forhold til kordelinjen. dette gælder, selvom der flere steder i
brugsmodelskriftet står ”positionelle udtryk”. referencen i trækket til nummeret (37) stam-
mer fra en fejl, som han har begået. der skulle i stedet have været indsat en reference (1),
som er en konventionel trawlskovl. det er efter hans opfattelse en åbenlys fejl, der skal rettes,
og som ingen betydning for ansøgningen, da man har lov til at rette åbenlyse fejl, hvor det
står klart, hvad der skulle have stået i stedet for det fejlagtige. det vil han vurdere, at tilfæl-
det er her.
stridsbrugsmodelskriftets figur 6 viser en flowbooster placeret under den bageste del af en
konventionel trawlskovl, som i dette tilfælde består af fem slanke hydrofoils. figuren viser
yderligere to ting. for det første, at kordelinjen angiver retninger, fordi den på den viste fi-
gur er parallelforskudt nedefter, og for det andet, at selv hvis kordelinjen havde været place-
ret højere oppe, hvor den er defineret til at være, ville flowboosteren stadig ligger over kor-
delinjen, men under trawlskovlen.
det er fuldstændig det samme for så vidt angår stridsbrugsmodelskriftets figur 8.
                                                - 162 -
adspurgt til epos rapport om nyhedsundersøgelse forklarede han, at bemærkningerne
kommer af, at det ikke er tilladt at karakterisere en opfindelse med tekniske træk af noget,
der ikke er en del af opfindelsen. det gør krav 1 for så vidt angår trawlskovlen med henblik
på at forklare, hvordan flowboosteren virker. det er ikke ensbetydende med, at den ikke op-
fylder brugsmodellovens § 14 om, at en fagmand skal kunne udføre den.
adspurgt til stridsbrugsmodellens krav træk 7 og 8 forklarede han, at han forstår disse såle-
des, at de beskriver noget, som ikke er synligt, men som man skal simulere sig frem til. da
han skulle foretage sin vurdering heraf, talte han med søren hjort og så på det, som robert
mikkelsen havde lavet. det er således baseret på det materiale, som han har modtaget.
det er lidt det samme, der gør sig gældende vedrørende vurderingen for så vidt angår
stridsbrugsmodellens krav træk 10.
benævnelsen i brugsmodelskriftet, hvorefter der er tale om en trawlskovl med flowbooster,
er han enig i. han er også enig i, at det af brugsmodelskriftets side 1 fremgår, at: ”den fore-
liggende frembringelse angår en trawlskovl”, men krav 1 er desuagtet rettet mod en flow-
booster. en flowbooster har kun en effekt, når den er monteret i en trawlskovl.
robert mikkelsen har forklaret blandt andet, at han er seniorforsker på dtu i lyngby, sekti-
onen for vindenergi. han arbejder primært med aerodynamik for vindmøller. han har ar-
bejdet med dette i snart 20 år.
han kan i sin helhed vedstå de tests og de erklæringer, som han har udarbejdet til brug for
sagen. erklæringerne har han udarbejdet som ansat hos dtu og på afdelingens vegne. han
har talt med sin chef om arbejdet, og det er også afdelingen, der har modtaget honoreringen
for arbejdet.
han har bl.a. lavet beregninger og foretaget en strømningsanalyse af multi-element trawl-
skovl kombineret med et tykt vingeprofil. figuren på side 2 i hans første erklæring er for så
vidt angår de tre foils lig med figuren på side 1. beregningerne er foretaget som cfd-
                                                - 163 -
beregninger, som er numeriske, simulerede computerberegninger af strømningen omkring
den geometri, der skulle undersøges. man skal angive forskellige parametre for at foretage
beregningerne, herunder fristrømshastigheden. formålet med beregningerne var at under-
søge, om der var områder med en hastighedsforøgelse ved anvendelse af det tykke profil
under den traditionelle del af en trawlskovl. han foretog tre sæt beregninger for hvert af de
tilfælde, hvor der ikke var noget tykt profil, hvor der var et tykt profil og endelig, hvor der
var et tykt profil samt en flap. han har undersøgt hastigheden i fire konkret angivne måle-
punkter fra en række indfaldsvinkler, og han kunne konstatere, at der var en sådan ha-
stighedsforøgelse, hvilket fremgår af det appendix, der er bilagt hans erklæring. hastigheds-
forøgelsen med et tykt profil skal ses i forhold til målinger foretaget uden et tykt profil, men
man kan ikke nødvendigvis deraf udlede, at hastigheden i de målte områder overstiger
fristrømshastigheden.
han har ledt efter den maksimale liftkoefficient med en indfaldsvinkel +/- 5 %. han har fore-
taget 17 beregninger i alt.
det er ikke korrekt, som mld aps har anført, at der ikke er foretaget beregninger i vandet
foran hele trawlskovlen med mlds flapfoil eller beregninger af strømningshastigheden i de
tre kanaler bagved eller ved udløbet af de tre kanaler. sådanne beregninger er foretaget for
det samlede felt, idet man i modsat fald heller ikke ville være i stand til at trække de relevan-
te tal ud som sket.
geometrierne er fundet efter samtaler med søren hjort.
usikkerheden angivet som værende 5-15 % skal forstås som en usikkerhed i forhold til, hvis
man havde detaljerede, eksperimentelle målinger. der vil være den samme usikkerhed på al-
le beregningerne, og relativt mellem de enkelte beregninger vil de indbyrdes følges ad.
”reynolds tal” er det primære parameter, man bruger, når man skal karakterisere en strøm-
ning, og dette udtrykker forholdet mellem de viskose kræfter og de fiktive kræfter i en
strømning. han har sat tallet til 0,5 mio. og efterfølgende til 1,4 mio. når man inden for den-
                                                - 164 -
ne type aerodynamiske strømninger har reynolds tal af en sådan størrelse, ville en ændring
til f.eks. 1 mio. alene medføre små ændringer. hvis reynoldstallet er det samme, er der ingen
forskel på, om der simuleres i vand eller luft, såfremt hastigheden i luft ikke overstiger 100
m/sek., og hastigheden i vand ikke overstiger kavitationen. i så tilfælde er den aero- og den
hydrodynamiske beregning den samme.
i den anden erklæring, hvor han skulle karakterisere to tykke hydrodynamiske vingeprofiler,
har han simuleret de tykke profiler ved forskellige angrebsvinkler med en hastighed på 2
m/s, svarende til ca. 4 knob. det, som han har foretaget, er, at han har kigget på det tykke
profil isoleret set som en 2d-konstruktion i sig selv. han var interesseret i de hydrodynami-
ske karakteristika som f.eks. størrelsen af lift og drag samt forholdene for lift og drag for de
to geometrier. man kan ved en 2d-analyse godt sige noget om, hvor effektivt profilerne er,
hvilket fremgår af et appendix til denne erklæring. det fremgår af den dér viste tabel, at gli-
detallets maksimale værdi er godt 9, og at tallet er en anelse større for den med flappen.
cl/cd udtrykker et profils effektivitet. han vil ikke betegne de to profiler som effektive profi-
ler, fordi der er tale om meget lave værdier sammenligneligt med, hvad man kender fra litte-
raturen, herunder figuren fra abbott & doenhoff, theory of wingsections, hvor der er opli-
stet de maksimale værdier for en lang række naca profiler, som de undersøgte tilbage i
1940’erne og 1950’erne. det er tykkelsen, som er den begrænsende faktor i forhold til effekti-
vitet. den optimale tykkelse er omkring 18 %. allerede ved 21 % hhv. 24 % er effektiviteten
klart aftagende. adspurgt, hvorfor der ingen målinger er foretaget med en tykkelse over 24
%, forklarede han, at han ikke kan vide det, men at det formentlig hænger sammen med, at
effektiviteten allerede var klart aftagende ved de to på hinanden følgende tykkelser 21 %
samt 24 %. man kan godt vælge profiler med en tykkelse højere end 24 % med en god virk-
ningsgrad, men der er noget, der i så fald formentlig vil have en bedre virkningsgrad.
adspurgt til, hvad det er, som peter indahl jensen efter hans opfattelse blander sammen,
forklarede han, at peter indahl jensen bl.a. i sin supplerende erklæring side 3 sammenblan-
der 2d med 3d. det er således, at 2d-profiler skal sammenlignes med andre 2d-profiler, og
3d-profiler sammenlignes med andre 3d-profiler. det giver ingen mening at sammenligne
2d-profiler med 3d-profiler. det er derfor ikke korrekt, hvad peter indahl jensen anfører.
                                               - 165 -
betydningen af denne sammenblanding heraf er, at det vil trække ned i måleresultaterne for
så vidt angår lift/drag forholdet i 3d-analysen. strømningen ombøjer således ved vingens
ender. hvis man har en meget lang vinge, går den relative effekt af enderne ned. hvis man
betragter en trawlskovl som en vinge, er der tale om en meget kort vinge, og så er glidetallet
typisk meget lavt.
peter indahl jensen blander i sin supplerende erklæring side 7, 3. afsnit igen 2d og 3d sam-
men. et 2d-profil med en sådan virkningsgrad, som det er anført af peter indahl jensen, ville
være meget dårlig, og hans udsagn er derfor ikke korrekt.
han vil betragte mld aps’ type 3-trawlskovl som ineffektiv med de lift/drag forhold, som
han har beregnet.
han har arbejdet lidt med skibspropeller, hvor kavitation er et helt essentielt emne, og han
har derfor et vist kendskab til begrebet. kavitation er den proces, hvor vand går fra væskefa-
se til dampfase, når trykket bliver tilstrækkelig lavt, eller temperaturen bliver tilstrækkelig
høj. ved meget høje hastigheder opstår der kavitationsdannelse, som er dampbobler, der ge-
nereres et sted, hvor der er meget lavt tryk, og bevæger sig et stykke hen ad geometrien til et
punkt, hvor der er højere tryk, hvor de så kollapser. kollapset giver en så kraftig trykbølge,
at det kan slå dele af skibspropellen, hvis det sker over en længere periode og tæt på over-
fladen.
kavitation er efter hans opfattelse ikke relevant ved de hastigheder, der kan opnås ved an-
vendelse af en trawlskovl. hvis man, som det er beskrevet i hans erklæring af november
2017, lægger til grund, at man ved anvendelse af en trawlskovl fra en hastighed på 5 knob
kan nå op på en hastighed på 11 knob, f.eks. som følge af strømningsforhold, så stiger de
kræfter og laster, som man har, kvadratisk med hastigheden med en faktor 5. fangsten vil
derved lide skade, vil han tro. så vidt han har forstået, er der udligningsordninger i skibenes
trawlspil, der ikke tillader, at man kommer op på så høje kræfter.
                                               - 166 -
ved at se på mld aps’ trawlskovl er der ikke noget, der for ham indikerer, at der er taget
hensyn til kavitation.
han kan ikke i relation til stridsbrugsmodellen svare på præcist, hvor grænsen går mellem,
at noget er hydrodynamisk effektivt og hydrodynamisk ineffektivt.
han har for 10-12 år siden haft et hold studerende på dtu, som lavede et bachelorprojekt
med flume tank forsøg. det foregik på dtu, og til formålet fungerede flume tanken udmær-
ket, om end der ikke er tale om ideelle forhold.
adspurgt om, hvorvidt det af beregningerne over strømningshastigheder ved mlds trawl-
skovl, såfremt det lægges til grund, at beregningerne er korrekte, kan udledes, at der sker en
acceleration opstrøms for flowboosteren på tryksiden af den konventionelle trawlskovl, for-
klarede han, at svaret herpå ville forudsætte en nærmere analyse med ekstraherede værdier
af det tilgrundliggende talmateriale, og at det ikke er tilstrækkeligt alene at se på farvekontu-
rerne som vist på figuren. han vil mene, at det er sandsynligt, at der sker en præacceleration,
men han vil være forsigtig med at konkludere noget på denne baggrund.
de målinger, som han har lavet i sin anden erklæring, tager ikke højde for, at profilet er
åbent bagtil, når flappen er nede, og at der kan ske en strømning ind i selve profilet.
peter indahl jensen har forklaret blandt andet, at han er uddannet på dtu på institut for
skibs- og havteknik som maskiningeniør. han har arbejdet som patentagent i lidt over 30 år
med en del opgaver inden for det maritime område. hans involvering i et efterhånden bety-
deligt antal retssager har enten været som rådgiver for en part, som syns- og skønsmand el-
ler som sagkyndig dommer i retten.
det relevante tekniske område for en trawlskovl er det skibs- og havtekniske område med en
vægtning på fiskeriteknologi. den relevante fagmand er således en, der er skibs- og havtek-
nisk uddannet eller har erfaring inden for fiskerierhvervet og meget gerne med praktisk er-
faring. han vil anse sig selv som en fagmand på området. han har den relevante uddannel-
                                                - 167 -
se, ligesom han under sit studie har suppleret med et kursus i fiskeriteknologi på fiskerimi-
nisteriets forsøgslaboratorium, og han har på fysisk institut taget et forsøgskursus specifikt
rettet mod kavitation, som er et meget vigtigt område inden for skibs- og havteknik. hans
eksamensprojekt var et projekteringsprojekt af et seismisk fartøj af et års varighed og dermed
en ret stor del af studiet. ved seismiske fartøjer bruger man også skovle, hvilket også frem-
går af stridsbrugsmodellen, herunder på brugsmodelskriftets side 25.
han kan vedstå sine erklæringer, og hans vurderinger ville have været de samme, hvis han i
den foreliggende sag havde været udpeget som syns- og skønsmand og var blevet forelagt
de samme oplysninger og de samme spørgsmål.
i hans supplerende erklæring er der midt på side 8 en fejl, idet der skulle have været henvist
til bilag 17 i stedet for bilag 6 som skrevet.
frembringelsen vedrører ifølge ordlyden af stridsbrugsmodellens krav træk 1 en flowboo-
ster. når man læser kravene i sin helhed, er det klart, at der reelt er tale om en trawlskovl
med en flowbooster. det fremgår ved læsning af de øvrige træk i en sammenhæng samt af
benævnelsen i brugsmodelskriftet.
for så vidt angår træk 3, fremgår det ingen steder i brugsmodellen, hvordan ”i sig selv” skal
forstås. han forstår det sådan, at der må være tale om flowboosteren, når den sidder i trawl-
skovlen og er i sin driftstilstand. volu ventis aps og p/f vonins forståelse er, at ”i sig selv”
skal forstås som om, at man tager flowboosteren ud af trawlskovlen og undersøger dens
egenskaber i en fri strøm, men han mener, at hans egen forståelse er den mest korrekte. han
ved ikke, hvilken slags teknisk litteratur vendingen ”i sig selv”, som er beskrevet af robert
mikkelsen, skulle blive anvendt i, men det er selvfølgelig en ret sædvanlig vending uden for
teknikkens verden.
begrebet hydrodynamisk ineffektiv er ikke en gængs fagmæssig term. man går normalt efter
en høj effektivitet, og det er normalt uinteressant at beskrive noget, der er ineffektivt. der er
efter hans opfattelse ikke nogen hjælp at hente i brugsmodellens beskrivelse, når man skal
                                                  - 168 -
prøve at forstå begrebet hverken i den kortfattede beskrivelse af frembringelsen eller ved
omtalen af udførelsesformerne eller efterfølgende. omtalen af dårlige egenskaber er ikke
nødvendigvis lig med hydrodynamisk ineffektivitet. der er heller ingen vejledning om,
hvornår noget går fra at være hydrodynamisk effektivt til at være hydrodynamisk ineffek-
tivt.
relevante egenskaber, når man taler om en trawlskovl, er forholdet mellem lift og drag,
lift/opdrift for at vurdere, om profilet er effektivt eller ineffektivt, og om legemet er udsat for
kavitation eller ej. det vil i alle tilfælde være ineffektivt, hvis der forekommer kavitation. det
er også relevant at se på stabiliteten, som er en vigtig egenskab, fordi en trawlskovl er op-
hængt i wires, der bestemmer, hvordan trawlskovlen stiller sig i vandet. det er navnlig vig-
tigt, når trawlskovlen sænkes ned i vandet, samt når den er nede i vandet, så den forbliver i
den ønskede stilling. i litteraturen er der lagt mest vægt på forholdet mellem lift og drag
samt lift i sig selv, når man skal vurdere effektiviteten.
robert mikkelsen kommer ved at se på flapfoilen og lave en todimensional beregning af
strømningsforholdene omkring den frem til, at mld aps’ flapfoil er ineffektiv, og robert
mikkelsen opnår et cl/cd forhold på 9,4 ved 5 grader og 8,1 ved 15 grader.
der er alle steder i brugsmodellen tale om egentlige hydrofoils i tre dimensioner, hvilket han
har omtalt nærmere på side 4 i sin supplerende erklæring. der er med andre ord tale om 3d-
profiler og ikke 2d-profiler, hvilket der er adskillige eksempler på. der kan f.eks. ikke være
hulrum i en todimensionel genstand. man kan derfor ikke sammenligne med 2d-profiler,
hvorved der ville være mange ting, som man ikke får med, og det vil være et enormt groft
billede, som man ville få ud af det.
det, som man normalt gør, er, at man modellerer det, som man ønsker at frembringe i 3d,
foretager nogle beregninger, hvorved man får et resultat ud, som er bedre end ved anvendel-
sen af 2d, men som stadig er et beregningsresultat. man kan så efterfølgende lave en model
og udsætte denne for en test. det gør man stort set altid med denne type ting. man kan teste
det i en vindtunnel, som det er gjort i abbott og doenhoff-bogen. det kan man gøre enten i
                                                 - 169 -
lille skala, eller man kan gøre det i fuld skala. hvis man vil vide, hvordan et 3d-profil opfø-
rer sig, er det naturligvis bedst at gøre det i fuld skala, fordi der er en effekt, hver gang man
ændrer skala, som medfører en usikkerhed. man er nødt til at teste profiler som disse i en
testtank, hvilket også er det normale. der findes flume tanke og slæbetanke, hvor en slæbe-
tank er langt dyrere. prisen kommer an på, hvor meget databearbejdning og hvor mange for-
søg, at man vil lave. han talte i går med en person, som lige har modtaget et tilbud fra en af
de erfaringsmæssigt billigste slæbetanke. han skulle bruge det i 2 – 2,5 dage, og prisen var
80.000 eur. prisen for en tilsvarende test i en flume tank er 50.000 kr. om dagen, og i en
vindtunnel lå prisen tidligere et sted mellem 1/5 og 1/10 af prisen i en slæbetank, hvad han
formoder fortsat gør sig gældende. det er ikke unormalt at lave de dyre tests for at føre bevis
i sin sag. det sker ofte, at man afholder høje omkostninger.
han har udover theory of wingsections fundet andre fuldskalaforsøg, som naca har lavet
af forskellige profiler i vindtunnel. den relative tykkelse af de målte profiler lå typisk på 9, 12
og 18 %. han har opsummeret resultaterne på side 17 i sin erklæring. det kan heraf udledes
bl.a., at man ikke kan sige noget om hydrodynamisk ineffektivitet alene som følge af profi-
lets relative tykkelse over 24 %. en sådan sammenhæng mangler ganske enkelt. værdierne
ved en relativ tykkelse lige over 24 % må være omtrent de samme som lige under 24 %, da
kurven flader meget ud heromkring. en relativ tykkelse på 9 % er på ca. samme niveau som
en relativ tykkelse på 24 %. man kan dog slet ikke bedømme disse ting uden at kende an-
grebsvinklen.
når det ikke af brugsmodelskriftet kan udledes, hvorledes ”hydrodynamisk ineffektiv” skal
forstås, vil det være relevant at fortsætte sin søgen i andre erfaringsdata. dette har han lige-
ledes forsøgt, og der har været arbejdet med emnet i en del år, men konklusionen er også
herefter, at det ikke klart og utvetydigt kan fastslås, hvornår noget er ”hydrodynamisk inef-
fektivt”, herunder fordi en mindre god eller dårlig generel effektivitet ikke automatisk er
ensbetydende med, at noget er ”hydrodynamisk ineffektivt”.
overordnet set er der visse ligheder mellem aero- og hydrodynamik, men der er også en
række målinger, der ændrer sig væsentligt, når det foregår i vand. f.eks. er kavitation noget,
                                                 - 170 -
der foregår i vand og ikke kan foregå i luften, og kavitation er relevant også for anvendelsen
af en trawlskovl. robert mikkelsen har anført, at det kræver en hastighed på ca. 11 knob, og
en typisk slæbehastighed er på måske kun 2-3 knob. dertil skal dog lægges, at der er tale om
slæbehastigheden. en trawlskovl kan sagtens udsættes for langt større strømningshastighe-
der, da der mange steder typisk er bundstrøm den ene vej og overfladestrøm den anden vej.
en fagmand inden for trawlskovle ville ikke ved at læse brugsmodelkravets træk 3 og se på
figurerne kunne frembringe det produkt, der er omfattet af brugsmodelbeskrivelsen. han
ville ikke kunne se, hvad hydrodynamisk ineffektiv i sig selv er. man kan ikke sætte fingeren
ned på, hvad det er, og dermed kan man heller ikke lave det.
han forstår brugsmodelkravets træk 4 om ”bag, under” sådan, at kordelinjen er i centrum,
hvilket bl.a. fremgår af brugsmodelskriftets side 6. når kordelinjen er referencen, skiller
”for” og ”bag” ved kordelinjens midtpunkt og er dermed også variable størrelser i forhold til
kordelinjens længde. man har brug for at have en trawlskovl, hvis størrelse er tilpasset det
trawl, der skal trækkes. hvis man står med prototypen og skal bruge det til et trawl, der er
større, er man nødt til at lave en tilpasning, så der kommer et ekstra lift. det gøres ved at sæt-
te et ekstra profil på. så sker der det, at trawlskovlen bliver længere, hvorved midtpunktet
rykker fremad.
efter hans overbevisning har mld aps i denne sag ikke krænket rettigheder, der tilkommer
volu ventis aps og p/f vonin. mld aps’ trawlskovl er hydrodynamisk effektiv og ikke in-
effektiv, selvom sidstnævnte som forklaret er en vanskelig størrelse. mld aps’ trawlskovl
møder også vandet i en lavere vinkel end modpartens trawlskovl.
han er af den opfattelse, at der for så vidt angår mld aps’ trawlskovl ikke sker nogen
præacceleration i det flowboostede område som beskrevet i brugsmodelkravets træk 7 og 8,
hvilket kan udledes af beregningerne over strømningshastigheder ved mlds trawlskovl.
krav 7 og 8 er de centrale krav og skal forstås som en præacceleration for en trawlskovl med
en flowbooster. han har ikke set tallene, som danner baggrund for denne beregning. han
                                                - 171 -
har heller ikke lavet sammenlignelige beregninger for et profil uden en flowbooster, for det
mener han ikke er relevant.
en trawlskovl vil han generelt betegne som en meget kort vinge.
man kan efter hans opfattelse ikke med mening sammenligne 2d glidetal med 3d glidetal.
parternes synspunkter
for sagsøger, volu ventis aps og p/f vonin, er der i det væsentlige procederet i overens-
stemmelse med påstandsdokumentet af 12. december 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”
2.       anbringender
2.1      indledning
      volu ventis og vonin er indehavere af den danske brugsmodel dk 2016 00075 u4
      (”stridsbrugsmodellen”) vedrørende en flowbooster til forøgelse af liftkapaciteten af en
      trawlskovl […].
      brugsmodelansøgningen er indleveret den 27. juni 2016 og har prioritet fra 22. december
      2015. brugsmodelansøgningen blev indleveret med anmodning om prøvning. den 14.
      september 2016 modtog sagsøgerne positivt svar på prøvningen og brugsmodellen blev
      registreret den 13. januar 2017.
      opfindelsen er endvidere genstand for en europæisk patentansøgning med patentkrav,
      der er svarende til stridsbrugsmodellens krav, under publikationsnummer ep 3183959. i
      forbindelse med ansøgningsproceduren for det europæiske patent, har den europæiske
      patentmyndighed epo gennemført en nyhedsundersøgelse. det fremgår heraf, at patent-
      ansøgningen er ny og adskiller sig væsentligt fra den kendte teknik, og dermed opfylder
      betingelserne i den europæiske patentkonvention for udstedelse af patent i de lande,
      hvor der ønskes validering. nyhedsrapporten fremlægges […].
2.2      bemærkninger vedrørende mlds forskellige designs af trawlskovle med styrbart de-
         sign
      mld har gjort gældende, at den trawlskovl som vonin fik kendskab til i foråret 2017 og
      foranledigede nærværende forbudssag, skulle være den samme som mlds patenterede
      trawlskovl, patent dk 178860 b1. dette bestrides. som det fremgår af forbudsbegærin-
      gen, kan der i patent dk 178860 b1 ikke genfindes eller udledes en trawlskovl indehol-
      dende en flowbooster, således som dette er defineret i stridsbrugsmodellen.
                                               - 172 -
i denne forbindelse skal det bemærkes, at mld løbende har udviklet en række forskellige
udgaver af trawlskovle med et styrbart koncept, der ifølge mlds egne oplysninger i det
mindste omfatter:
prototype 1: en lille skalamodel af en trawlskovl til brug for tests, som mld fremviste
ved en test den 8. december 2015. denne skalamodel er lig den trawlskovl, som er afbil-
ledet i mlds patent dk 178860 b1, hvilket fremgår, hvis man sammenligner mlds bilag
a og b. at det er skalamodellen, som er afbilledet i patent dk 178860 b1 fremgår endvi-
dere af mlds svar på vonins henvendelse […]:
”mld har patent på den anvendte teknologi [styrbart koncept med flaps] med prioritetsdato den
18.11.2015, hvortil kan føjes, at der var offentlig fremvisning af samme i testtanken i hirtshals
den 08.12.2015”.
da hverken denne skalamodel eller den patenterede trawlskovl indeholder en flowboo-
ster, som defineret i stridsbrugsmodellen, er fremvisningen den 8. december 2015 uden
relevans for nærværende forbudssag.
erklæringen, fra jacob hammer, der blev fremlagt i mlds anmodning om administrativ
omprøvning af stridsbrugsmodellen indgivet den 19. maj 2017, […] er påstået at vedrøre
mlds trawlskovl, prototype 1, som blev fremvist og testet den 8. december 2015.
illustrationen på side 2 i erklæringen hidrører dog ikke fra mlds prototype 1-trawlskovl,
som blev testet den 8. december 2015, men derimod fra mlds type 3-trawlskovl (af mld
benævnt ”mlds trawlskovl”). […].
tværsnitbilledet i den af jacob hammer fremlagte erklæring findes endvidere ikke i an-
dre referencer fra 2015, heller ikke i mlds patent dk 178860 b1 […]
det gøres gældende, at materialet og udtalelserne fra jacob hammer er fabrikerede til at
indgå i den administrative omprøvningssag og ikke kan tillægges bevismæssig værdi.
tværtimod må det komme mld til last, at mld med henblik på at forplumre sagen
fremkommer med udtalelser, der er åbenbart urigtige.
det må dog noteres, at jacob hammer specifikt genfinder hovedkravets træk 3 i mlds
prototype 3 model, […] og dermed demonstrerer fuld forståelse af termerne ”i sig selv”
samt ”hydrodynamisk ineffektiv” og videre at jacob hammer genfinder hovedkravets
træk 4 i mlds prototype 3 model, ligesom jacob hammer klart identificerer mlds proto-
type 3 model som en trawlskovl med en flow-booster […]
prototype 2: ved årsskiftet 2016/2017 testede mld en prototype af en trawlskovl på traw-
leren fagraberg. mellem den fremviste skalamodel, prototype 1, og dermed den i patent
dk 178860 b1 afbillede, og prototype 2 var der visse forskelle, men det tykke profil var
identisk. denne prototype indeholdt ligeledes ingen flowbooster, hvorfor denne heller
ikke er relevant for stridsbrugsmodellen eller sagen.
type 3 (mld trawl steering system): denne type trawlskovl benævnes i svarskriftet som
”mld’s trawlskovl”.
                                                 - 173 -
    i foråret 2017 begyndte mld at markedsføre og fremvise en ny type trawlskovl, som er
    væsentlig forskellig fra de to tidligere designs i prototype 1 og 2. den patenterbare styre-
    anordning, som genfindes i patent dk 178860 b1, er den samme i type 3, men det hydro-
    dynamiske design af trawlskovlen har fået tilført en flowbooster, som genfindes i strids-
    brugsmodellens krav, herunder det selvstændige krav 1.
    som det fremgår af forbudsbegæringen, er det type 3-trawlskovlen, der er relevant for
    denne sag og som udgør en krænkelse af stridsbrugsmodellen, og de tidligere prototy-
    pers eksistens er derfor uden betydning for nærværende sag.
    type 4: efter vonins henvendelse til mld den 31. maj 2017 foretog mld en mindre æn-
    dring af type 3-trawlskovlens design, således at de styrbare flaps på trawlskovlen kon-
    stant var vedvarende åbnet i en vinkel på minimum 22,5 grader. trawlskovlen krænker
    fortsat stridsbrugsmodellen trods denne ændring.
    mld forbeholder sig ikke længere at markedsføre denne type trawlskovl, og mld erklæ-
    rer endvidere at mld ikke har solgt nogen af den omhandlede type 4 trawlskovl eller har
    til hensigt at påbegynde markedsføring og salg heraf.
    på denne baggrund har vonin frafaldet påstanden vedrørende type 4 trawlskovlen.
    type 5: denne type trawlskovl benævnes i svarskriftet som ”mld’s redesignede trawl-
    skovl” […].
    trawlskovlen krænker dog fortsat stridsbrugsmodellen trods denne ændring, jf. neden-
    for.
    som det fremgår ovenfor, er der således ikke tale om den samme type trawlskovl, som
    den prototype der blev fremvist den 8. december 2015, da mld sidenhen har fremstillet
    andre typer trawlskovle, som fra type 3 indeholder en flowbooster, således som beskre-
    vet i stridsbrugsmodellen.
2.3     stridsbrugsmodellens gyldighed
    som det fremgår ovenfor, har den europæiske patentmyndighed epo nyhedsvurderet
    den europæiske patentansøgning vedrørende samme opfindelse uden modhold […].
    det gøres gældende, at sø- og handelsretten skal lægge stridsbrugsmodellen til grund
    som værende gyldig, idet denne er prøvet og udstedt af de relevante myndigheder.
    stridsbrugsmodellen kan således heller ikke kendes ugyldig i forbindelse med en kendel-
    se om at imødekomme eller afslå en anmodning om midlertidig forbud eller påbud. det
    har derfor formodning for sig, at det er gyldigt.
    vonin gør gældende, at der består en lang og klar retspraksis for, at patenter og brugs-
    modeller anses som gyldige i sager om midlertidigt forbud og påbud. stridsbrugsmodel-
    len er udstedt efter grundig behandling hos patent- og varemærkestyrelsen, og det er
    derfor det klare udgangspunkt, at stridsbrugsmodellen skal anses som gyldig.
    dette gælder så meget desto mere i en sag om midlertidigt forbud og påbud, hvor der er
    begrænset adgang til bevisførelse i forhold til, hvad der gælder i en ordinær retssag eller
                                                   - 174 -
      den efterfølgende hovedsag, hvor domstolen er tillagt en direkte kompetence til at kende
      brugsmodeller ugyldige.
      der er mellem parterne enighed om, at der gælder en formodning for, at udstedte og
      prøvede brugsmodeller er gyldige.
      vonin har således med fremlæggelse af brugsmodellen […] godtgjort eller i det mindste
      sandsynliggjort, at der består en gyldig ret, der kan håndhæves, jf. retsplejelovens § 413.
      mld, som i den konkrete sag har anfægtet denne formodning for gyldighed med sin
      anmodning om omprøvning, er ikke omfattet af den regel om bevislettelse, som gælder
      for vonin under forbudssagen, jf. retsplejelovens § 413, nr. 1. denne fremgangsmåde er
      senest bekræftet i sø- og handelsrettens dom sh2016.a-38-15 (quetiapin ii dommen).
      det gøres gældende, at der i fogedforbudssager gælder en klar formodning for gyldighe-
      den af sagsøgers patenter, jf. den kommenterede patentlov, nicolai lindgreen mfl., 1.
      udgave 2012, side 119.
      eksistensen af en sag om administrativ omprøvning af stridsbrugsmodellen ændrer ikke
      herpå, idet sagsøgte som nævnt må dokumentere ugyldighed.
      den af mld fremviste prototype 1 er ikke nyhedsskadelig i forhold til stridsbrugsmodel-
      len. der er ikke tale om den samme trawlskovl, som vonin blev bekendt med i foråret
      2017. den fremviste prototype 1-trawlskovl indeholdt ingen flowbooster, og den af mld
      patenterede trawlskovl omhandler trawlskovlens styrbarhedskoncept ved hjælp af så-
      kaldte flaps.
      da den fremviste model således havde en helt anden funktion, kan denne fremvisning
      dermed ikke gøre fagfolk i stand til at frembringe den i stridsbrugsmodellen omhandlede
      flowbooster.
      det er således uden betydning, at oplysningerne om fremvisningen af mlds prototype 1-
      trawlskovl den 8. december 2015 ikke måtte have indgået i patent- og varemærkestyrel-
      sens prøvning af stridsbrugsmodellen.
2.3.1     eksistensen af mld’s eget patent dk 178860 b1
      hverken stridsbrugsmodellen, type 3 eller type 5 trawlskovlene indeholdende en flow-
      booster, således som dette er defineret i stridsbrugsmodellen, kan genfindes eller udledes
      af dk 178860 b1.
      dk 178860 b1 angår en opfindelse vedrørende en trawlskovl indrettet med en række
      styrbare flabs. der er i dk 178860 b1 ikke tale om en flowbooster, som er arrangeret til at
      være placeret i det væsentlige under den bageste del af trawlskovl, hvorved der skabes et
      såkaldt flowboostet område karakteriseret ved at være på tryksiden af trawlskovlens
      konventionelle sekvens af hydrodynamiske profiler og opstrøms (foran) flowboosteren.
      at mld’s trawlskovle type 3 og 5 muligvis er genstand for et patent vedrørende et styr-
      bart koncept med flabs er uden betydning for sagen.
2.3.2     stridsbrugsmodellens påståede manglende basis i epo-patentansøgningen
                                                - 175 -
mld anfører korrekt, at det efter stridsbrugsmodellens krav 1, træk 3, er et krav, at flow-
boosteren ”i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv”.
epo-ansøgningens krav 1, træk 3, som stridsbrugsmodellen kræver prioritet fra, omtaler
flowboosteren som ”aerodynamically inefficient on its own”. mld påstår på baggrund
heraf, at krav 1, træk 3, i stridsbrugsmodellen ikke kan genfindes i epo-ansøgningen.
dette er imidlertid en forkert opfattelse, da det tekniske indhold i kravet er det samme,
hvad enten der er tale om hydro- eller aerodynamik. hydro- og aerodynamik tilhører til
den gren af fysikken, som omhandler ”fluid mekanik”, dvs. gasser og væsker. der er så-
ledes ikke i denne sammenhæng en reel forskel på de to begreber ”hydro” og ”aero”, da
disse er underlagt samme fysiske love, såsom bevarelse af masse, momentum og energi.
der er således ingen forskel på, om et profil testes i en vindtunnel eller en vandtunnel.
strømningens karakter er entydig, uanset hvilket af de to ”fluider”, som profilet testes i.
ved en sammenholdning af henholdsvis epo-ansøgningen og stridsbrugsmodellen er
det tydeligt, at der utvivlsomt er tale om den samme frembringelse, hvilket den teknisk
ubetydelige forskel på anvendelse af ordet ”aero” i epo-ansøgningen ikke kan ændre på.
det følger endvidere af en fast praksis fra epo, at et prioritetskrav er gyldigt, hvis opfin-
delsen, som den defineres af kravet, fremgår umiddelbart og utvetydigt af prioritetsdo-
kumentet som helhed, under anvendelse af almen fagviden (common general knowled-
ge), jf. fx g2/98, hvilket er helt i overensstemmelse med art. 88(4) epc.
at patent- og varemærkestyrelsen har bedt om                    en   fremsendelse  af   epo-
patentansøgningen kan ikke føre til et andet resultat.
mld henviser til”gold standard” fra epo, som indebærer, at ændringer i krav kun til-
lades, såfremt ændringen er ”within the limits of what a skilled person would derive di-
rectly and unambiguously, using a common general knowledge, and seen objectively and
relative to the date of filing, from the whole of these documents as filed”.
mld anfører i denne sammenhæng, at epo-patentansøgningen ikke indeholder direkte
eller indirekte angivelser, der vil få en fagmand til at indse, at begrebet ”aerodynamically
inefficient” kan ændres til ”hydrodynamisk ineffektivt”.
dette bestrides. det må således være åbenlyst, at en fagmand inden for området vil kun-
ne udlede dette direkte og utvetydigt ud fra sin fagmandsviden og dokumenterne som
helhed. som anført i […] besvarelse af spørgsmål 2 og 3, er der i den givne sammenhæng
overensstemmelse mellem aero- og hydrodynamiske betragtninger.
derudover forekommer ordet ”aero” ni gange i prioritetsdokumentet, mens ”hydro” fo-
rekommer hele 143 gange. det må således ud fra ”common knowledge” for en fagmand
være særdeles nærliggende, at denne fagmand forstår, at ”aerodynamically ineffective” i
relation til en trawlskovl, hvis anvendelsesområde er vand, kan ændres til ”hydrodyna-
misk ineffektiv”.
det er derfor utvivlsomt inden for “the limits of what a skilled person would derive di-
rectly and unambiguously, using a common general knowledge, and seen objectively and
                                                      - 176 -
      relative to the date of filing, from the whole of these documents as filed” at kunne forstå
      “aerodynamically ineffective” som “hydrodynamisk ineffektiv”.
2.3.3     påstanden om at en fagmand ikke ville være i stand til at udøve frembringelsen
      patent- og varemærkestyrelsen har foretaget prøvning af stridsbrugsmodellen og dennes
      krav, og det må således afvises, at en fagmand ikke ville være i stand til at udøve frem-
      bringelsen, eftersom hverken epo eller patent- og varemærkestyrelsen har haft indven-
      dinger mod stridsbrugsmodellens træk i relation hertil. kravene er således ikke uklare,
      og en fagmand vil på baggrund heraf kunne udøve frembringelsen.
      det følger af brugsmodellovens § 14, stk. 2, at frembringelsen skal være så tydeligt be-
      skrevet eller vist i ansøgningen, at en fagmand på grundlag heraf kan udøve den.
      til støtte for sit anbringende at dette ikke skulle være tilfældet ud fra stridsbrugsmodel-
      len henviser mld til epo-ansøgningen og den fremlagte nyhedsundersøgelse i bilag j,
      hvoraf det gøres gældende af mld, at epo-ansøgningen mangler klarhed efter epc art.
      84.
      mlds forståelse af begrebet manglende klarhed efter epc art. 84 er imidlertid ikke kor-
      rekt, idet epc art. 84 ikke omhandler det samme som brugsmodellovens § 14, stk. 2.
      epc art. 84 omhandler et klarhedskrav, jf. epc art. 84:
                     “the claims shall define the matter for which protection is sought. they shall be
                     clear and concise and be supported by the description.”
      der er således ikke tale om, at nyhedsundersøgelsen påpeger, at en fagmand ikke ville
      kunne udøve opfindelse på baggrund af beskrivelsen, og sammenkoblingen mellem epc
      art. 84 og brugsmodellovens § 14, stk. 2 er derfor misvisende, da disse bestemmelser om-
      handler to vidt forskellige ting.
      pendanten til brugsmodellovens § 14, stk. 2 i den europæiske patentkonvention er epc
      art. 83 om ”insufficient disclosure”, som omhandler en fagmands manglende mulighed
      for at udøve frembringelsen på baggrund af beskrivelsen.
      epos nyhedsundersøgelse kan derfor ikke tages til støtte for mlds anbringende om, at
      en fagmand ikke ville kunne udøve frembringelsen på baggrund af beskrivelsen.
      herudover anfægtes træk 3’s anvendelse af ”i sig selv” i relation til flowboosteren som
      værende uklart. det bestrides, at betydningen heraf skulle være uklar. ”i sig selv” skal så-
      ledes forstås som ”isoleret set”, dvs. uden påvirkning af de andre elementer i den givne
      sammenhæng, jf. besvarelsen af spørgsmål 5 […].
      peter indahl refererer endvidere i sin erklæring […] til den danske ordbog. af denne
      fremgår, at ”i sig selv” betyder ”betragtet isoleret set, uden hensyn til andre forhold” […].
      efter en almindelig sproglig forståelse er det således klart, hvordan træk 3’s anvendelse
      af ”i sig selv” skal forstås.
      endvidere anføres af robert mikkelsens svar på spørgsmål 5, at sådanne termer ofte an-
      vendes i teknisk litteratur.
                                                    - 177 -
        det bemærkes i denne forbindelse endvidere, at det på intet tidspunkt er blevet anført,
        hverken ved patent- og varemærkestyrelsen eller epo, at en fagmand ikke ville have
        mulighed for at udøve frembringelsen på baggrund af beskrivelsen.
2.4         krænkelse
        vonin gør gældende, at mld’s markedsføring og salg af mld trawl steering system,
        såvel type 3 som type 5, udgør en krænkelse af stridsbrugsmodellen.
        det fremgår af kravmatrix vedrørende mld trawl steering system […] at samtlige
        stridsbrugsmodellens træk i krav 1 kan genfindes mld trawl steering system.
        for så vidt angår træk 1-6 nævnt ovenfor er dette umiddelbart synligt på mld trawl
        steering system og kan ses umiddelbart i de viste figurer og tegninger […].
        i forhold til træk 7 og 8’s krav om hvorvidt flowboosteren anbragt under den bagerste del
        af en trawlskovl forøger strømningshastigheden opstrøms for flowboosteren og på tryk-
        siden af den konventionelle del af trawlskovlen kan dette beregnes med cfd flow simu-
        leringssoftware.
        som […] er fremlagt erklæring fra seniorforsker robert mikkelsen fra dtu, der konklu-
        derer, at indsættelsen af flowboosteren under bagenden af den konventionelle trawlskovl
        netop virker hastighedsforøgende på strømningen i området opstrøms.
        robert mikkelsen konkluderer endvidere at dette også vil være tilfældet, såfremt den i
        mld trawl steering system anbragte styrbare flab er vinklet med op mod 45 grader.
        endvidere fremgår det af europæisk patentagent bjarne carlsen, patender aps, at mlds
        trawl steering system krænker flere af stridsbrugsmodellen krav, herunder det selv-
        stændige krav 1.
        dette understøttes af, at sagsøgtes eget vidne, jacob hammer, […] bekræfter eksplicit at
        mld krænker sagsøgers rettigheder, idet det om den viste prototype 3 anføres, at denne
        genfinder det selvstændige krav 1’s træk 3, 4 og 7-8.
        selv hvis retten måtte finde, at der ikke er tale om en ordret krænkelse, udgør de med
        mld type 3 og 5 markedsførte trawlskovle løsninger, som må anses for teknisk ækviva-
        lente med stridsbrugsmodellen, idet der er tale om løsninger, som er nærliggende for en
        fagmand, og idet det væsentlige i stridsbrugsmodellen genfindes i mld’s løsninger med
        type 3 og 5 trawlskovlene.
2.4.1       nærmere vedrørende enkelte træk i stridsbrugsmodellen
2.4.1.1     begrebet ”hydrodynamisk ineffektiv” i træk 3
                                             - 178 -
mld anfører, at det ikke fremgår af stridsbrugsmodellens beskrivelse eller i øvrigt, hvad
der ligger i begrebet ”hydrodynamisk ineffektiv”. dette er ikke korrekt, da der i strids-
brugsmodellens krav 1, træk 3, anføres, at flowboosteren er ”i sig selv hydrodynamisk
ineffektiv med en høj relativ tykkelse bestemt ved forholdet mellem flowboosterens tyk-
kelses-linje-længde (tb) og dens korde-linje-længde (cb), der er større end 24 %”
det fremgår således klart, at den hydrodynamiske ineffektivitet skyldes den høje relative
tykkelse mellem flowboosterens tykkelses-linje-længde (tb) og dens korde-linje-længde
(cb), der er større end 24 %.
i relation til begrebet ”hydrodynamisk ineffektiv” er det relevante, at en flowbooster de-
fineres som i sig selv værende et ”hydrodynamisk ineffektiv” profil isoleret set. isoleret
set er det omstridte profil på type 3, type 4 og type 5-trawlskovlen ineffektiv pga. et mar-
kant stall og et meget lavt glidetal (cl/cd). i overensstemmelse med stridsbrugsmodel-
lens krav er det effektiviteten af det tykke profil isoleret set, som robert mikkelsen i bilag
6 har forholdt sig til, og ikke samspillet mellem det tykke profil og de resterende profiler i
trawlskovlen.
det af mld anførte om indfaldsvinkler på mlds krænkende trawlskovle er herefter
uden betydning i denne sammenhæng, ligesom ophængningen af trawlskovlene, når dis-
se ikke er i brug, ikke er afgørende for vurderingen af, hvorvidt flapfoilen/flowboosteren
er hydrodynamisk ineffektiv eller ej.
efter træk 3 i stridsbrugsmodellen er det afgørende, om den relative tykkelse er større
end 24 % eller ej, og dette har således hverken noget med indfaldsvinklen eller ophæng-
ning af trawlskovlene, når disse ikke er i brug.
i den forbindelse er det ganske vanskeligt at se relevansen for denne sag af det af mld
fremlagte bilag s, som er et uddrag af en 24 år gammel manual udgivet af eu-
kommissionen vedrørende trawlskovle (otterboards). uddraget forholder sig til det sam-
lede cl/cd for konventionelle trawlskovle, som de så ud for 24 år siden, og bilaget kan
derfor ikke bruges til at udlede noget om den hydrodynamiske effektivitet/ineffektivitet
af et enkelt profil. således er samlet cl/cd på en trawlskovl uvedkommende i forhold til
vurdering af samlet effektivitet af et profil. profiler opfattes som vinge-sektions-tværsnit,
hvor ende-effekter (tip-effekter) ikke medtages. netop tip-effekterne dominerer drag på
en trawlskovl, da den som vinge betragtet er meget kort. derfor siger en trawlskovls sam-
lede cl/cd intet om effektiviteten af de enkelte vinge-elementer betragtet særskilt som
profil.
endvidere gør mld gældende, at begrebet ”i sig selv” i henseende til flowboosteren (det
tykke profil) bør forstås som ”i sin monterede stilling, dvs. som en strukturelt forbundet
og integreret del af trawlskovlen”. når ”i sig selv” iflg. den danske ordbog betyder ”be-
tragtet isoleret, uden hensyn til andre forhold”, er det jo netop ved at se bort fra den
strukturelle og hydrodynamiske kobling med den øvrige del af trawlskovlen at man be-
tragter flowboosteren isoleret.
der er således ikke korrekt, når det af mld anføres, at ”der er enighed mellem parterne
om at krav 1 vedrører en trawlskovl med flowbooster og ikke blot en flowbooster.”
                                                      - 179 -
2.4.1.2     mlds flapfoil/flowboosters placering ”i det væsentligste under den bagerste del af en
            trawlskovl”, træk 4 samt bemærkninger til mld’s trawlskovl type 3 og mld’s rede-
            signede trawlskovl (type 5) – kommentar til bilag m
        det bestrides, at mlds type 3-trawlskovl skulle udgøre en lettere modificeret version af
        mlds patenterede trawlskovl, patent dk 178860 b1, og prototype 1.
        der bør i denne sammenhæng sondres mellem mlds styrbarhedskoncept og det hydro-
        dynamiske design, som hver især opfylder forskellige funktioner.
        styrbarhedskonceptet med flaps er ikke ændret på type 3 af mlds trawlskovl. det hy-
        drodynamiske design er derimod klart blevet ændret i forhold til den patenterede trawl-
        skovl, både hvad angår antallet af foils, det tykke profils størrelse og det tykke profils
        placering i forhold til de øvrige profiler, hvilket gør, at den opfylder stridsbrugsmodel-
        lens krav til en flowbooster, herunder at
                                   flow-boosteren (8) er arrangeret til at være placeret i det væsentlige
                                   under den bageste del af en trawlskovl (37),
        mld har fremlagt bilag m, som efter det anførte skulle vise, at mlds ”redesignede
        trawlskovl” (type 5), ikke har sin flapfoil/flowbooster placeret ”i det væsentlige under
        den bagerste del af en trawlskovl”.
        dette er ikke korrekt.
        stridsbrugsmodellen definerer klart retningerne ”for”, ”bag”, ”under” og ”over”, jf.
        stridsbrugsmodellens side 6, linje 25-26. således kan disse retningsdefinitioner bruges til
        at vise, at mlds omstridte flapfoil opfylder træk 4 […].
        mlds type 3-trawlskovl (”mld’s trawlskovl”) er vist nedenfor på figur 1 i tværsnit,
        hvor den konventionelle del af trawlskovlen er markeret med rød og det tykke, omstridte
        profil med sort. den blå linje er kordelinjen, den imaginære linje, som går fra begyndel-
        sespunktet på forkanten af det hydrodynamiske profil, som ligger længst væk fra det
        omstridte profil, og endepunktet på bagkanten af det profil, der er længst væk fra begyn-
        delsespunktet. denne definition fremgår af stridsbrugsmodellen, jf. side 6, linje 26-30.
        figur 1.
        ved hjælp af definitionen på kordelinjen defineres retningerne ”for” og ”bag” på strids-
        brugsmodellens side 7, linje 2-4. disse er indtegnet med grønt på nedenstående figur 2.
                                              - 180 -
figur 2.
hernæst kan retningerne ”over” og ”under” defineres. disse er parallelle med kordelin-
jen (blå), når denne er roteret 90 grader med uret omkring forkanten. dette er defineret
på side 7, linje 5-9. figur 3 viser denne rotation 90 grader med uret omkring forkanten.
    figur 3.
således er ”for”, ”bag”, ”over” og ”under” nu illustreret grafisk i overensstemmelse med
stridsbrugsmodellens definitioner. hernæst kan det illustreres, hvorledes det omstridte
tykke profil fra mlds type 3-trawlskovl med en meget stor del ligger under den bagerste
del af trawlskovlen. hermed er kravsmatricens træk 4 opfyldt. se figur 4 nedenfor:
                                               - 181 -
figur 4.
som figur 4 tydeligt viser med de to grønne linjer, der løber parallelt med retningerne
”over” og ”under”, ligger ca. 95 procent af det omstridte profil i området mellem de to
grønne linjer, der afgrænser ”under den bagerste del af trawlskovlen”. alene en ganske
lille del af det omstridte profil befinder sig bag trawlskovlen, mens resten således er ”un-
der den bagerste del af trawlskovlen”.
mlds bilag […] viser, at mld opfatter sætningen ”under den bagerste del af trawlskov-
len” fra kravsmatricens træk 4, som ”under den bagerste del af kordelinjen” (den blå lin-
je). dette er en fejlagtig forståelse og læsning af stridsbrugsmodellens ordlyd, og der er
ikke holdepunkter for en sådan fortolkning.
den […] foretagne beregning af, hvor stor en del af det omstridte profil på ”mld’s
trawlskovl” (type 3) og ”mld’s redesignede trawlskovl” (type 5), som ligger under den
bagerste del af trawlskovlen, er dermed også ukorrekt udregnet.
de […] angivne arealer for ”bag over” og ”bag under” skal således lægges sammen for at
give et nogenlunde retvisende billede af, hvor stor en del af arealet af det omstridte pro-
fil, som befinder sig ”under den bagerste del af en trawlskovl”. hermed bliver det samle-
de areal ”under den bagerste del af en trawlskovl” for hhv. type 3 og type 5 på 87 % og 79
%. det omstridte profil opfylder således klart stridsbrugsmodellens træk om, at flowboo-
steren ”er arrangeret til at være placeret i det væsentligste under den bagerste del af en
trawlskovl”.
begreberne ”for”, ”bag”, ”under” og ”over” er i stridsbrugsmodellen tydeligt angivet
som retningsangivelser og ikke som positioner, sådan som begreberne fremlægges af
mld. flowboosteren er beskrevet som værende placeret under trawlskovlen, og således
ikke under kordelinjen. stridsbrugsmodellens træk 4 genfindes således i mlds kræn-
kende trawlskovle. som anført […] omhandler træk 4 hvor flowboosteren i det væsent-
ligste er placeret, og der er således intet i stridsbrugsmodellens krav 1, som forhindrer, at
flowboosteren kan udstrække sig bag trawlskovlen, jf. figur 3 […], som er stridsbrugs-
modellens figur 6 med påførte forklaringer.
diskussionen om hvorvidt der skal ske en rotation eller svingning af kordelinjen er i
denne sammenhæng irrelevant, da dette blot anvendes til at fastlægge retningerne ”un-
                                                    - 182 -
        der” og ”over” i relation til trawlskovlen, og således ikke positioner/placeringer, sådan
        som begreberne fremlægges af mld. dette betyder således, at det ikke er kordelinjens
        midtpunkt, men trawlskovlens midtpunkt, der definerer, hvad der er hhv. den forreste
        og den bagerste del af trawlskovlen.
        mlds henvisning til bilag l indeholdende epo’s written opinion pkt. 1.2. om, at ”it has
        been considered in the present opinion that claim 1 reads as follows: ”arranged to be po-
        sitioned substantially below and in the rear part with regard to the trawl door chord line”
        concerning this formulation of claim 1 in page 27, lines 23-24” bygger således på en for-
        ståelse, der ikke er i overensstemmelse stridsbrugsmodellens definition.
        mlds forståelse af ”under den bagerste del af en trawlskovl” er således ikke i overens-
        stemmelse med stridsbrugsmodellen, da placeringen ”i det væsentligste under den ba-
        gerste del af en trawlskovl” i træk 4 netop skal forstås som trawlskovlen, og således ikke
        som ”i det væsentligste under den bagerste del af trawlskovlens kordelinje”.
        det af mld anførte med henvisning til bjarne carlsens erklæring […] om at ”vonins pa-
        tentagent selv har anvendt kordelinjen som afgørende for sin vurdering af, hvad der er
        ”under” og ”over” beror på en fejllæsning. dette fremgår ingensteds, og der er ikke hol-
        depunkter for at udlede dette.
        vonin fastholder, at ”mld’s redesignede trawlskovl” (type 5) udgør en krænkelse af
        stridsbrugsmodellen.
2.4.1.3      strømningens ”præ-acceleration” i træk 8
        mld anfører, at mlds type 3 og 5-trawlskovle ikke skulle medføre en præ-acceleration
        af strømningen før strømningen passerer gennem den konventionelle trawlskovls strøm-
        ningskanaler mellem de hydrodynamiske vingeprofiler, hvilket er et af stridsbrugsmo-
        dellens træk.
        påstanden er fuldstændigt udokumenteret og i modstrid med resultatet af robert mik-
        kelsens, seniorforsker hos dtu, tests […], som netop viser, at flowboosteren forårsager
        en præ-acceleration af strømningen i det flow-boostede område (opstrøms for det tykke
        profil før strømningen passerer gennem den konventionelle trawlskovls kanaler).
        det er ikke korrekt, når mld anfører, at vandets strømningshastighed i det flowboostede
        område skal være større end hastigheden af det uforstyrrede vand. det er vandet på
        trawlskovlens trykside opstrøms for flowboosteren, og således ikke det uforstyrrede
        vand, hvis hastighed forøges af flowboosteren, og dermed accelereres. det af mld frem-
        lagte bilag pi-15 viser ingen simulationer af mlds trawlskovl uden en flapfoil, og er der-
        for irrelevant i nærværende sammenhæng.
        der henvises endvidere til robert mikkelsens svar på spørgsmål 8 […].
                                                     - 183 -
2.5       øvrige betingelser for at nedlægge midlertidigt forbud
2.5.1     påstand 1 og 2 – krænkelse af sagsøgernes eneret
      det gøres gældende, at betingelserne for meddelelse af et forbud jf. retsplejelovens § 413,
      nr. 1-3 er opfyldt.
      det gøres gældende, at det er godtgjort, subsidiært sandsynliggjort, at mld trawl stee-
      ring system afbilledet i bilag 1 udgør en krænkelse af sagsøgernes rettigheder vedrøren-
      de stridsbrugsmodellen, jf. herved brugsmodellovens § 1, stk. 2, idet samtlige træk i
      stridsbrugsmodellens krav 1 kan genfindes i mld trawl steering system.
      det gøres gældende, at markedsføringen og salget af mld trawl steering system afbil-
      ledet i bilag 1 nødvendiggør nedlæggelsen af et midlertidigt forbud, og at sagsøgernes
      muligheder for at standse krænkelsen – og dermed opnå sin ret – vil forspildes, såfremt
      de henvises til at afvente retlig afgørelse i en civil sag.
      endelig gøres det gældende, at nedlæggelsen af et midlertidigt forbud overfor mld ikke
      vil påføre mld skade, der ikke står mål med sagsøgernes klare interesser i at få nedlagt
      forbuddet og dermed standse krænkelsen.
2.5.2     påstand 3 – påbud om tilbagekaldelse
      det gøres gældende, at betingelserne for meddelelse af et påbud om tilbagekaldelse af
      solgte produkter er opfyldt.
      det følger af betænkning nr. 1530/2012 om midlertidige forbud mv. (side 61ff) mv., at en
      part skal kunne pålægges at undlade bestemte handlinger. forslaget om, at en part skal
      kunne pålægges at foretage sig noget eller tåle at der bliver foretaget noget, indebærer en
      udvidelse i forhold til gældende ret, idet forbud tidligere ud over undladelsespligter kun
      kunne angå accessoriske handlepligter
2.5.3     påstand 4 – beslaglæggelse
      det gøres gældende, at mld’s eventuelle varelager skal beslaglægges, jf. retsplejelovens
      § 423, da det er godtgjort, subsidiært sandsynliggjort, at der er tale om krænkelse af
      stridsbrugsmodellen, hvorfor det må forventes, at et eventuelt varelager vil anvendes til
      overtrædelseshandlinger.
      det bestrides ikke, at beslaglæggelse kun kan ske under iagttagelse af proportionalitets-
      princippet. det bestrides dog, at der er grundlag for at afvise beslaglæggelse af mlds
      eventuelle varelager af type 3 og 5-trawlskovle, idet det må forventes at de pågældende
      produkter vil blive anvendt til fortsat krænkelse af vonins rettigheder. […] viser således
      et opslag på mlds facebook-side fra 15. september 2017, hvoraf det fremgår, at mld er i
      gang med produktion af et nyt sæt af de krænkende trawlskovle.
      vonins interesse i at et eventuelt varelager beslaglægges, så fortsatte krænkelser ikke kan
      finde sted, står ikke i et åbenbart misforhold til mlds interesse i et forsøg på lovliggørel-
      se af de krænkende trawlskovle. der er således ikke grundlag for, at retten afviser beslag-
                                                       - 184 -
          læggelse med henvisning til proportionalitetsgrundsætningen, hvorfor et eventuelt vare-
          lager skal beslaglægges, jf. retsplejeloven § 423.
    2.5.4     sikkerhedsstillelse
          krænkelsens klarhed taget i betragtning anmodes retten om at nedlægge forbud uden
          krav om sikkerhedsstillelse, idet sagsøgernes rettigheder og krænkelsen heraf må anses
          for godtgjort, subsidiært mod en af retten fastsat sikkerhedsstillelse jf. retsplejelovens §
          415.”
    for sagsøgte, mld aps, er det gjort gældende, at de af robert mikkelsen udførte beregnin-
    ger ikke tager højde for, at profilet, når det er i funktion, er åbent bagtil, hvorved der strøm-
    mer vand ind i hulrummet. derudover er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
    med påstandsdokumentet af 12. december 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
          ”
4                   anbringender
4.1                 brugsmodellens krav 1
          som […] er fremlagt en opdeling af brugsmodellens krav 1 i 8 forskellige træk, se også
          nedenfor:
              1.    "flowbooster formet som en hydrodynamisk vingeprofil med en forkant og en
                    bagkant og
              2.    et indre hulrum omfattende et spanvist øvre indre hulrum og et spanvist nedre
                    indre hulrum,
              3.    hvor flowboosteren i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv
                    3a) med en høj relativ tykkelse bestemt ved forholdet mellem flowboosterens
                    tykkelses-linje-længde (tb) og dens korde-linje-længde (cb), der er større end
                    24%, og
              4.    hvor flow-boosteren er arrangeret til at være placeret i det væsentlige under
                    den bageste del af en trawlskovl,
              5.    der omfatter en overlappende sekvens af flere slankere hydrodynamiske vinge-
                    profiler, på en sådan måde
              6.    at flow-boosteren danner en strukturelt forbundet integreret del i forhold til de
                    hydrodynamiske vingeprofiler, og
              7.    flow-boosteren påvirker den opstrøms strømning og tvinger den ind i et flow-
                    boostet område
                    7a) opstrøms for flow-boosteren og
                    7b) på tryksiden af den konventionelle del af trawlskovlen,
              8.    således at strømningen præ-accelereres, før den passerer gennem den konventi-
                    onelle trawlskovs strømningskanaler mellem de hydrodynamiske vingeprofi-
                    ler."
          parterne er navnlig uenige om, hvordan brugsmodellens træk 3, 4, 7 og 8 skal fortolkes.
4.2                 fortolkning af brugsmodellens krav 1
                                                       - 185 -
        ifølge brugsmodellovens § 37 bestemmes brugsmodelregistreringens beskyttelsesomfang
        af brugsmodelkravene, og det er samme fortolkning af brugsmodelkravene, der skal an-
        vendes ved vurderingen af både spørgsmålet om krænkelse, jf. pkt. 4.3 nedenfor, og gyl-
        dighed, jf. pkt. 4.4 nedenfor.
4.2.1               træk 3 ("hvor flowboosteren i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv")
4.2.1.1             ad "i sig selv"
        det er uklart, hvad der i den konkrete sammenhæng menes med, at flowboosteren "i sig
        selv" er hydrodynamisk ineffektiv. jeg henviser til pkt. 5.1.b, s. 14-15, i den […] fremlagte
        erklæring af 24. oktober 2017 udarbejdet af peter indahl (herefter "peter indahls erklæ-
        ring"), der er european patent attorney og uddannet civilingeniør med speciale i skibs-
        og havteknik, som er et relevant teknisk område for en trawlskovl, se nærmere det […]
        fremlagte cv.
        det forhold, at udtrykket "i sig selv" ifølge […] fremlagte udskrift fra den danske ord-
        bog betyder "betragtet isoleret, uden hensyn til andre forhold", ændrer ikke herpå. det
        bekræfter blot, at udtrykket "i sig selv" har til formål at angive, at det er den enkelte pro-
        fils virkning, der skal vurderes.
        udtrykket "i sig selv" kan i den konkrete sammenhæng både betyde, at den omhandlede
        profil ville være hydrodynamisk ineffektiv, hvis den blev taget ud af trawlskovlen og
        placeret i strømmende vand uden noget andet i nærheden (hvilket vonin hævder er til-
        fældet), eller at den omhandlede profil i sin monterede stilling, dvs. som en strukturelt
        forbundet og integreret del af trawlskovlen, er hydrodynamisk ineffektiv.
        den mest oplagte fortolkning er sidstnævnte.
        det skyldes, at det er i strid med kravets samlede opbygning at betragte flowboosteren
        isoleret set, altså at se bort fra den indretning, den er monteret på. der er således enighed
        mellem parterne om, at krav 1 vedrører en trawlskovl med en flowbooster, og altså ikke
        blot en flowbooster. det fremgår endvidere af træk 4, at flowboosteren "er arrangeret til
        at være placeret under den bageste del af en trawlskovl", og af træk 6, at flowboosteren
        "danner en strukturelt forbundet integreret del" af trawlskovlen. træk 7 og 8 angiver
        derudover flowboosterens virkning i trawlskovlen som helhed. den hydrodynamiske ef-
        fektivitet vil endelig altid afhænge af hele trawlskovlens angrebsvinkel, jf. også peter in-
        dahls erklæring, s. 27. dertil kommer, at en profils effektivitet hænger sammen med an-
        grebsvinklen. for at bedømme en profils effektivitet, må man altså vurdere profilen i for-
        hold til den placering, som profilen har i trawlskovlen.
        på den anførte baggrund må den teknisk mest oplagte fortolkning af udtrykket "i sig
        selv" være, at flowboosteren i sin monterede stilling, dvs. som en strukturelt forbundet og
        integreret del af trawlskovlen, skal være hydrodynamisk ineffektiv.
4.2.1.2             ad "hydrodynamisk ineffektiv"
        det kan lægges til grund som ubestridt, at begrebet "hydrodynamisk ineffektiv" ikke er
        en gængs fag-mandsmæssig term. der henvises også til peter indahls erklæring, pkt.
        5.1.c, s. 15, sidste afsnit.
                                                - 186 -
vonin har i sit processkrift 1, pkt. 2.4.2, anført, at "den relative tykkelse på over 24 % er
det tekniske element, der gør, at flowboosteren er hydrodynamisk ineffektiv". vonin har i
sit processkrift 1, pkt. 2.5.2, endvidere anført, at det afgørende for vurderingen af, om en
profil er hydrodynamisk ineffektiv, er, "om den relative tykkelse er større end 24 % eller
ej".
i et forsøg på at redegøre for, hvad der menes med "hydrodynamisk ineffektiv", har
vonin i sin replik, s. 11, anført, at den omstridte vingeprofil pga. sin relative tykkelse på
over 24 % vil være "ineffektiv pga. et markant stall og et meget lavt glidetal". i relation til
vonins bemærkning om stall henvises også til vonins brev af 15. juni 2017 (bilag 10),
hvor det ligeledes fremgår, at den omstridte vingeprofil er "ineffektiv, idet der vil være et
massivt stall på sugesiden fra enhver angrebsvinkel".
robert mikkelsen har i sin erklæring fremlagt som bilag 6 også flere forskellige bud på,
hvornår en pro-fil er "hydrodynamisk ineffektiv". robert mikkelsen konkluderer således,
at profilen skal kunne generere liftkraft (l eller cl), men at det ikke i sig selv er tilstræk-
keligt til at kunne karakterisere en profil som effektiv. robert mikkelsen konkluderer
dernæst, at vurderingen "som minimum" (dvs. der er også andre faktorer, som robert
mikkelsen dog ikke anfører noget nærmere om) skal vurderes på baggrund af pro-filens
glidetal (l/d eller cl/cd). robert mikkelsen konkluderer herefter, at en vingeprofil med
et glidetal (l/d eller cl/cd) på under 10 må anses for ineffektiv, da det er en ti-faktor la-
vere end nogle teoretiske maksimale glidetal (l/d eller cl/cd) på mere end 100 for nogle
flyvinger med uendeligt vingespænd (2d-profiler), jf. også nedenfor.
de af vonin og robert mikkelsen anførte forskellige bud på, hvornår en profil er "hydro-
dynamisk ineffek-tiv", fremgår ikke af brugsmodellen og kan ikke udledes heraf.
som det fremgår af peter indahls erklæring, s. 17, 1. nye afsnit, kunne en vingeprofils
glidetal (l/d eller cl/cd) godt have betydning for vurderingen af vingeprofilens effekti-
vitet i forhold til vingeprofilens anvendelse som flyvinge, idet lavest mulig strømnings-
modstand tillægges vægt for at mindske brændstofforbruget, da brændstoffet også skal
løftes op med flyet. ifølge peter indahl er evnen til at producere høj lift (l eller c l) imid-
lertid vigtigere end glidetallet (l/d eller cl/cd) i relation til en trawlskovl, da liften skal
kunne opretholdes, når indfaldsvinklen varierer, så trawlskovlen er stabilt virkende, bå-
de når skovlen køres i vandet, og mens trawlet slæbes. det fremgår da også af brugsmo-
dellens side 3, pkt. b), at "de ønskede egenskaber for en trawlskovl i drift er: a) høj lift-
kraft i forhold til fladearealet, dvs. en høj liftkoefficient… ", og på side 4 fremgår det, at
"det er en ulempe ved nutidige konventionelle trawlskovle, at højere liftkoefficienter ikke
er opnået".
det af robert mikkelsen anførte i den […] fremlagte erklæring om, at en vingeprofil på
en trawl-skovl er ineffektiv, hvis vingeprofilets glidetal (l/d eller cl/cd) er under 10, er
endvidere baseret på en sammenligning med nogle af naca opmålte basale flyvinge-
profiler og maksimale glidetal (l/d eller cl/cd) for disse profiler i 2-dimensional strøm-
ning, svarende til profiler med uendeligt vingespænd, som af den grund kan opnå meget
høje glidetal (l/d eller cl/cd), jf. robert mikkelsens henvisning til bogen "theory of
wings" af abbot og doenhoff.
naca har imidlertid også udført forsøg med faktiske flyvinger, der jo ikke har et uende-
ligt vingespænd, for at få nogle mere direkte og praktisk anvendelige resultater. disse re-
                                                - 187 -
sultater er gennemgået i peter indahls erklæring, pkt. 2.1, s. 8-9, og opsummeret i skema-
et på side 17.
det fremgår heraf, at en relativt tyk profil med en relativ tykkelse på 25 % kan producere
et maksimalt glidetal (l/d eller cl/cd) på 20,5, hvilket ikke adskiller sig væsentligt fra det
maksimale glidetal (l/d eller cl/cd) på 25, der kan produceres af en relativt slank profil
med en relativ tykkelse på 9 %. som det fremgår af peter indahls erklæring, pkt. 5.1.c, s.
16-18, vil det således være velkendt for en fagmand inden for trawlskovle, at tykke hy-
drodynamiske profiler er gode til at producere et højt glidetal (l/d eller c l/cd).
som det fremgår af peter indahls erklæring, pkt. 5.1.c, s. 16-18, vil det også være velkendt
for en fagmand inden for trawlskovle, at tykke hydrodynamiske profiler er gode til at
producere høj lift (l eller cl). en relativt tyk profil med en relativ tykkelse på 25 % kan
således producere et maksimalt lift (l eller cl) på 1,05, hvilket ikke adskiller sig væsent-
ligt fra det maksimale lift (l eller cl) på 1,18, der kan produceres af en relativt slank pro-
fil med en relativ tykkelse på 9 %.
en profils tykkelse medfører således ikke, at profilen er "hydrodynamisk ineffektiv" i re-
lation til evnen til at producere høj lift (l eller cl) og et højt glidetal (l/d eller c l/cd).
i forhold til evnen til at generere lift og forblive stabil i tilfælde af stall fremgår det endvi-
dere af peter indahls erklæring, pkt. 5.1.c, s. 17-18, at en relativt tyk profil med en relativ
tykkelse på 25 % er bedre til at generere lift og forblive stabil i tilfælde af stall end en tyn-
dere profil med en relativ tykkelse på 18 %. en profils tykkelse medfører således heller
ikke, at profilen er "hydrodynamisk ineffektiv" i relation til evnen til at generere lift og
forblive stabil i tilfælde af stall.
det forhold, at evnen til at producere høj lift (l eller c l) og et højt glidetal (l/d eller
cl/cd) er højere ved en anden relativ tykkelse, som anført af robert mikkelsen i sit svar
på spm. 4 […], og at der således er en relativ tykkelse, der under visse omstændigheder
må betragtes som "mere effektiv", er ikke ensbetydende med, at en relativ tykkelse på
over 24 % må betragtes som "ineffektiv".
det af robert mikkelsen […] anførte om, at en relativt tyk profil kan gøres mere effektiv
ved at påsætte vortex generatorer, bekræfter også blot, at profilens tykkelse ikke i sig selv
er afgørende for profilens effektivitet.
på den anførte baggrund kan det konkluderes, at det ikke fremgår klart, hvad begrebet
"hydrodynamisk ineffektiv" i træk 3 betyder, jf. også peter indahls erklæring, pkt. 5.1.c, s.
18.
da en relativ tykkelse på mere end 24 % således ikke i sig selv medfører, at en profil er
"hydrodynamisk ineffektiv", fastholdes det, at træk 3 skal opdeles i to undertræk: (1) det
funktionelle træk, at "flowboosteren i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv", og (2) det
dimensionsmæssige træk, hvorefter flowboosterens relative tykkelse "er større end 24 %".
hvis en relativ tykkelse på mere end 24 % automatisk ville medføre, at en profil var "hy-
drodynamisk ineffektiv", ville der heller ikke have været nogen grund til i træk 3 at tilføje
disse ord.
hvis en fagmand inden for trawlskovle på baggrund af sin almindelige fagmandsviden
skulle vurdere, hvad en effektiv hydrodynamisk vingeprofil er i forbindelse med en
                                                    - 188 -
      trawlskovl, ville det som anført i peter indahls supplerende erklæring af 21. november
      2017 (herefter "peter indahls supplerende erklæring"), pkt. 4, s. 7, være mere relevant i
      stedet at foretage en sammenligning med andre hydrodynamiske profiler i trawlskovle.
      peter indahls supplerende erklæring indeholder i pkt. 4 beskrivelser af trawlskovle, som
      kun består af en enkelt hydrodynamisk profil. som det fremgår […], omtales trawlskovle,
      der består af en enkelt hydrodynamisk profil med f.eks. et glidetal (l/d eller c l/cd) på
      2,6 som meget effektiv og med et glidetal (l/d eller c l/cd) på 1,55 som godt. bilag […]
      viser glidetal (l/d eller cl/cd) på under 2 for hydrodynamiske enkeltprofiler, og [det …]
      fremgår, at disse enkeltprofilers glidetal (l/d eller c l/cd) ligger på under 3 for den
      krumme v-formede profil og under 4 for den vingeformede hydrofoil clark-y. som bilag
      […] er endvidere vedlagt et datablad for en helt ny trawlskovl opbygget af flere hydrofo-
      ils og benævnt "polyfoil type iii", som har glidetal (l/d eller cl/cd) på 1,8 eller lavere. i
      bilag s angives endvidere glidetal (l/d eller c l/cd) på 2,22 eller lavere for hydrodynami-
      ske profiler for trawlskovle.
      som anført i peter indahls supplerende erklæring, s. 8, vil en fagmand inden for trawl-
      skovle og hydrodynamiske profiler anvendt i trawlskovle derfor anse en profil med et
      glidetal (l/d eller cl/cd) på 2 som en meget effektiv profil.
4.2.2             træk 4 ("i det væsentlige under den bageste del af en trawlskovl")
      ifølge træk 4 skal flowboosteren være arrangeret til at være placeret "i det væsentlige un-
      der den bageste del af en trawlskovl".
      der er enighed mellem parterne om, at dette træk skal fortolkes ud fra s. 6, linje 25, til s. 7,
      linje 9, i brugsmodellens beskrivelse.
      ifølge beskrivelsen er udgangspunktet/"referencen" for de positionelle udtryk "under" og
      "bag" trawlskovlens kordelinje, som har begyndelsespunkt ved trawlskovlens forkant
      længst væk fra flowboosteren. det defineres i beskrivelsen helt entydigt, at kordelinjens
      endepunkt er "på bagkanten af det profil (inklusiv flowboosteren), der er længst væk fra
      begyndelsespunktet". det understreges, at denne bagkant typisk vil være flowboosterens
      bagkant. det fremgår også udtrykkeligt af ordlyden af træk 3, at ordet "trawlskovl" skal
      forstås som hele trawlskovlen, inklusiv flowboosteren, idet der er henvist til henvisnings-
      tal 37. udtrykket "for" anvendes for området nærmest kordelinjens forkant, og "bag" an-
      vendes for området nærmest kordelinjens bagkant. midten af kordelinjen skiller med an-
      dre ord den forreste del af trawlskovlen (inklusiv flowboosteren) fra den bageste del af
      trawlskovlen (inklusiv flowboosteren).
      ifølge beskrivelsen skal de positionelle udtryk "over" og "under" findes ved, at kordelin-
      jen først "roteres 90 grader i urets retning". "under" er så placeringer i retning af den rote-
      rede kordelinjes endepunkt. "under" må derfor betyde i en position under kordelinjen,
      og kordelinjen adskiller dermed det, som er "under" fra det, som er "over". denne forstå-
      else af kordelinjen som det afgørende for vurderingen af, hvad der er "under" og "over",
      ses endvidere anvendt ved følgende beskrivelse i brugsmodellen, nederst side 16, af en
      konventionel trawlskovl:
                                                - 189 -
   "den imaginære trawlskovl-korde-linje 7 forbinder trawlskovlens forkant 5 med trawlskovlens
    bagkant 6. denne trawlskovl-korde-linje 7 er referencen ved definition af de relative begreber
                    "for", "bag", "overside", "underside", "over" og "under"".
som det fremgår af pkt. 1.2 i epo's written opinion […], forstår epo også udtrykket "ar-
ranged to be positioned substantially below the rear part of the trawl door (37)" som at
betyde "arranged to be positioned substantially below and in the rear part with regard to
the trawl door cord line" (min understregning). epo er således også af den opfattelse, at
det er kordelinjen, der er afgørende for vurderingen af, hvad der er "under" og "over".
vonin har i sit processkrift 1 imidlertid anført, at mld's og epo's forståelse af træk 4 ikke
er korrekt.
til støtte herfor har vonin i sit processkrift 1, pkt. 2.5.1, bl.a. anført, at "det ikke er korde-
linjens midtpunkt, men trawlskovlens midtpunkt, der definerer, hvad der er hhv. den
forreste og den bageste del af trawlskovlen". ved denne manøvre forsøger vonin at flytte
området "bag under" længere frem, så en væsentligt større andel af mld's flapfoil kom-
mer til at ligge i dette område.
som anført ovenfor fremgår det imidlertid klart af brugsmodellens beskrivelse, at det er
midten af kordelinjen, der er referencepunktet i forhold til begreberne "for" og "bag", og
altså ikke den konventionelle trawlskovls midtpunkt.
det af vonin anførte er klart i strid med brugsmodellens beskrivelse, og indtil modtagel-
sen af vonins processkrift 1 havde mld da også lagt til grund, at parterne var enige her-
om. det skyldes, at vonin på intet tidspunkt tidligere har anført, at det skulle være trawl-
skovlens (forstået som den konventionelle del af trawlskovlen uden flowboosteren)
midtpunkt, der definerer, hvad der er hhv. den forreste og den bageste del af trawlskov-
len. vonins patentagent har […] tværtimod selv anført, at "disse positionelle benævnelser
[dvs. "for", "bag", "over" og "under"] er defineret i forhold til kordelinjen" og altså ikke
forenden og bagenden på den konventionelle trawlskovl uden flowboosteren. det gjorde
vonins patentagent også i sin erklæring […]. vonin har i sin replik, s. 5, også anført, at
"ved hjælp af definitionen på kordelinjen defineres retningerne "for" og "bag"".
vonin har i sit processkrift 1, pkt. 2.5.1, også som noget nyt anført, at flowboosteren kan
udstrække sig bag den konventionelle del af trawlskovlen, og at flowboosteren ikke skal
regnes med ved vurderingen af, hvor stor en del af den omstridte vingeprofil, der befin-
der sig "under den bagerste del af trawlskovlen" som defineret i beskrivelsen. ved denne
manøvre forsøger vonin ligeledes at flytte området "bag under" længere frem, så en væ-
sentligt større andel af mld's flapfoil kommer til at ligge i dette område.
som nævnt ovenfor defineres det i brugsmodellens beskrivelse imidlertid helt entydigt,
at kordelinjens endepunkt er "på bagkanten af det profil (inklusiv flowboosteren), der er
længst væk fra begyndelsespunktet". dette er meget tydeligt vist i brugsmodellen med
figur 6-9 samt beskrevet i den tilhørende tekst, se særligt side 18, linje 23-27, hvor korde-
linjen 7 er meget tydeligt markeret som hele afstanden fra forkanten af trawlskovlen til
bagkanten af flowboosteren. de røde streger, som vonins patentagent har indføjet i sin
erklæring fremlagt som bilag 17, se side 5, er der intet grundlag for hverken i beskrivel-
sen eller på de andre figurer i brugsmodellen. vonin har anført, at ordlyden i træk 4 skal
forstås som "under den bagerste del af den konventionelle trawlskovl". men det står der
netop ikke, der står "trawlskovl (37)", hvilket betyder, at ordet "trawlskovl" skal forstås
                                                         - 190 -
          som hele trawlskovlen, inklusiv flowboosteren, og begrebet "den konventionelle trawl-
          skovl" har sit eget henvisningstal (1) og er benyttet i træk 8, så vonin har ved udformnin-
          gen af brugsmodellen selv foretaget en tydelig sondring imellem de to begreber. den af
          vonin anlagte fortolkning er således ligeledes åbenbart i strid med kravets ordlyd og det
          anførte i beskrivelsen.
4.2.3                træk 7 og 8
          det er ifølge brugsmodellens træk 7, herunder træk 7a) og 7b), et krav, at flowboosteren
          påvirker "den opstrøms strømning og tvinger den ind i et flowboostet område opstrøms
          for flow-boosteren og på tryksiden af den konventionelle del af trawlskovlen".
          "opstrøms" er området foran trawlskovlen. det flowboostede område (henvisningstal 28)
          ligger ligeledes foran flowboosteren, som det ses i figur 9 fra brugsmodellen.
          "tryksiden" (henvisningstal 31) af den konventionelle del af trawlskovlen er ligeledes
          området foran trawlskovlen, som det ses af figur 4 fra brugsmodellen, og altså ikke bag-
          siden, som vonin har anført i sit processkrift 1, pkt. 2.5.3. træk 7a) og 7b) beskriver altså
          det samme område.
          af træk 8 fremgår endvidere, at "strømningen præ-accelereres, før den passerer igennem
          den konventionelle trawlskovls strømningskanaler mellem de hydrodynamiske vinge-
          profiler", hvilket igen er udtryk for, at det er effekten i området foran trawlskovlen, der er
          afgørende.
          robert mikkelsen beskriver […], også, hvordan præ-accelerationen sker før indløbet til
          kanalerne mellem de tynde profiler, dvs. i området foran trawlskovlen.
          det fremgår af brugsmodellen nederst side 5, at flowboosteren er konceptuelt sammen-
          lignelig med en forbrændingsmotors turbolader, som prækomprimerer omgivende luft til
          ladetrykket, således at den endelige kompression i motoren forøges. det fremgår endvi-
          dere af brugsmodellen øverst s. 6, at "en strømningspartikel, der strømmer gennem
          trawlskovlen, vil således opleve en initial præ-acceleration i det flow-boostede område …
          og derefter den endelige acceleration ved passage gennem en af den traditionelle trawl-
          skovls indsnævrende kanaler".
          en acceleration indebærer, at hastigheden stiger, og såvel ordlyden af træk 8 som beskri-
          velsen på side 5 og 6 er klare i den forstand, at vandets strømningshastighed i det flow-
          boostede område, dvs. foran trawlskovlen, skal være større end hastigheden af det ufor-
          styrrede vand opstrøms for trawlskovlen.
          det væsentlige ved frembringelsen er den i træk 8 omtalte præ-acceleration af strømnin-
          gen i området foran trawlskovlen. eller som robert mikkelsen formulerer det i bilag 16,
          nederst s. 6: "hvis flowboosteren ikke accelererede strømningen ville hele pointen med
          flowboosteren forsvinde".
    4.3              mld's trawlskovl og mld' redesignede trawlskovl krænker ikke brugsmo-
                     dellens krav 1
    4.3.1            indledning
                                                      - 191 -
      den tekniske virkning af mld's trawlskovl og mld's redesignede trawlskovl er be-
      skrevet i mld's patent […]. årsagen til, at mld ændrede designet af mld's prototype til
      det nuværende design af mld's trawlskovl og mld's redesignede trawlskovl, var ho-
      vedsageligt fordi mld's prototype i fuld størrelse viste sig at være for tung, og fordi det
      oprindelige design ikke fungerede optimalt, når trawlskovlen skulle hænges op bag på
      skibet. hulrummet i mld's flapfoil har til formål at rumme den nødvendige mekanik og
      elektronik, der styrer de bevægelige flapper, og det er indstillingen af disse flapper, der
      styrer de to trawlskovles placering under brug. mld's trawlskovl og mld's redesigne-
      de trawlskovl indeholder således ikke, og har ikke til hensigt at indeholde, en flowboo-
      ster som beskrevet i brugsmodellen.
      det er vonin, der skal sandsynliggøre og har bevisbyrden for, at mld's trawlskovl
      krænker brugsmodellen. de eneste forsøg på at analysere virkningen af mld's trawl-
      skovl, som vonin har henvist til, er imidlertid robert mikkelsens to erklæringer […]. i
      begge erklæringer er de simulerede beregninger imidlertid baseret på strømning i luft.
      det udgør ikke et tilstrækkeligt bevis for de forhold, som er afgørende for en trawlskovl,
      der selvsagt skal anvendes i vand. som det fremgår af peter indahls erklæring, s. 5-11,
      gælder der for strømning i vand en række forhold, der ikke gælder for strømning i luft.
      forsøg, der viser egenskaber ved en hydrodynamisk vingeprofil, udføres da også i vand,
      […] (forsøg udført i vandtunnel), […] (tankforsøg) og […] (tankforsøg). de værdier for
      bl.a. cl/cd, der fremgår af bilag s, er også målt i tankforsøg. vonin har altså ikke lavet re-
      levante forsøg med henblik på om muligt at bevise sin sag.
      det bemærkes endvidere, at erklæringerne […] er udarbejdet af patentagent bjarne carl-
      sen, som er den patentagent, der har udarbejdet både epo-patentansøgningen, brugs-
      modellen og pct-patentansøgningen. sådanne erklæringer kan ikke tillægges nogen be-
      vismæssig værdi og må blot betragtes som partsindlæg. for god ordens skyld bemærkes,
      at peter indahl ikke har haft kontakt til mld forud for anlæggelsen af denne sag.
      parterne er navnlig uenige om, hvorvidt brugsmodellens træk 3, 4, 7 og 8 genfindes i
      mld's trawlskovl og mld's redesignede trawlskovl.
      på baggrund af det under pkt. 4.3.2 - 4.3.4 anførte gøres det gældende, at mld's trawl-
      skovl og mld's redesignede trawlskovl ikke krænker brugsmodellen. da vonin dermed
      ikke har godtgjort eller sandsynliggjort, at vonin har den ret, der søges beskyttet ved for-
      buddet og påbuddet, skal mld frifindes for vonins påstande.
4.3.2                   træk 3 ("hvor flowboosteren i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv")
      vonin har ikke sandsynliggjort, at flapfoilen på mld's trawlskovl eller på mld's rede-
      signede trawlskovl "i sig selv" er "hydrodynamisk ineffektiv".
      mld's flapfoil har en relativ tykkelse på 38 %, men som anført oven for under pkt.
      4.2.1.2, medfører en relativ tykkelse på mere end 24 % ikke automatisk, at mld's flapfoil
      er hydrodynamisk ineffektiv.
      en profils tykkelse medfører således hverken, at profilen er "hydrodynamisk ineffektiv" i
      relation til evnen til at producere høj lift (l eller cl), et højt glidetal (l/d eller cl/cd) eller
      generere lift og forblive stabil i tilfælde af stall. som det fremgår af peter indahls erklæ-
      ring, pkt. 5.1.c, s. 16-18, vil det tværtimod være velkendt for en fagmand inden for trawl-
      skovle, at tykke hydrodynamiske profiler er gode til at producere høj lift (l eller cl) og
                                                    - 192 -
      et højt glidetal (l/d eller cl/cd). mld's flapfoil må på den baggrund betragtes som hy-
      drodynamisk effektiv.
      mld's flapfoil er derudover placeret på en sådan måde, at den er drejet i retning af det
      indstrømmende vand, således at flapfoilen har en væsentlig mindre indfaldsvinkel end
      trawlskovlen. […] mld's trawlskovl er vist i en stilling, hvor det fra venstre indstrøm-
      mende vand markeret med blå pil rammer trawlskovlens kordelinje (den sorte stiplede
      linje) i en vinkel på omkring 40 grader. med brugsmodellens definition af kordelinjen er
      trawlskovlens indfaldsvinkel i forhold til vandet 40 grader. det fremgår endvidere […],
      at flapfoilens kordelinje (den røde stiplede linje) danner en vinkel på 18 grader med det
      indstrømmende vand. flapfoilens indfaldsvinkel i forhold til vandet er dermed 18 gra-
      der. flapfoilen er således ved sin montering drejet 22 grader (mod urets retning) ind i det
      indstrømmende vand og har derved en væsentlig mindre indfaldsvinkel end selve trawl-
      skovlen. denne drejede placering af flapfoilen har til formål at modvirke dannelse af stall
      og sikre, at flapfoilen bliver ved med at generere lift af hovedsagelig samme størrelse og
      således være hydrodynamisk effektiv ved alle brugsstillinger for mld's trawlskovl og
      mld’s redesignede trawlskovl.
      vonin har endvidere ikke fremlagt forsøg på målinger eller analyser, der påviser, at
      mld's flapfoil i sin monterede stilling i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv.
      hvis vonin havde ret i, at man skal vurdere flapfoilens hydrodynamiske effektivitet iso-
      leret uden de andre elementer i trawlskovlen, er det heller ikke sandsynliggjort, at mld's
      flapfoil isoleret set er hydrodynamisk ineffektiv.
      man kan ikke, som det er forsøgt af robert mikkelsen […], sammenligne den hydrody-
      namiske effektivitet af en flapfoil, der skal indgå i en trawlskovl, med nogle teoretiske
      maksimale glidetal (l/d eller cl/cd) for vinger med uendeligt vingespænd (2d-profiler),
      som man benytter ved vurderingen af flyvingers effektivitet, se pkt. 4.2.1.2 ovenfor.
      hvis en fagmand inden for trawlskovle på baggrund af sin almindelige fagmandsviden
      skulle vurdere, hvad en effektiv hydrofoil er i forbindelse med en trawlskovl, ville det
      som nævnt under pkt. 4.2.1.2 ovenfor være mere relevant at foretage en sammenligning
      med andre hydrodynamiske profiler i trawlskovle. som nævnt under pkt. 4.2.1.2 ville en
      fagmand inden for trawlskovle og hydrodynamiske profiler anvendt i trawlskovle anse
      en profil med et glidetal (l/d eller cl/cd) på 2 som en meget effektiv profil.
      hvis vonin havde ret i, at man skal vurdere flapfoilens hydrodynamiske effektivitet iso-
      leret uden de andre elementer i trawlskovlen, og man kunne anvende de af robert mik-
      kelsen […] beregnede værdier for den vingeprofil, der angiveligt skulle være mld's flap-
      foil (der viser glidetal (l/d eller c l/cd) på 9,4 ved en indfaldsvinkel på 5 grader og 7,2
      ved en indfaldsvinkel på 20 grader), ligger disse værdier væsentligt over et glidetal (l/d
      eller cl/cd) på 2. hvis man kunne anvende disse værdier, måtte mld's flapfoil således
      også af den grund betragtes som en hydrodynamisk effektivt virkende vingeprofil.
      på den anførte baggrund kan det konkluderes, at brugsmodellens træk 3 ikke genfindes i
      mld's trawl-skovl og mld's redesignede trawlskovl, der derfor ikke udgør en kræn-
      kelse af brugsmodellen.
4.3.3                    træk 4 ("i det væsentlige under den bageste del af en trawlskovl")
                                                   - 193 -
      som det fremgår af bilag m, s. 1, befinder 45 % af den omstridte flapfoil i mld's trawl-
      skovl (af vonin benævnt "type 3") sig udenfor det område, der ifølge brugsmodellens de-
      finition er "under den bageste del af en trawlskovl".
      når hele 45 %, dvs. lige knap halvdelen, af den omstridte flapfoil i mld's trawlskovl be-
      finder sig udenfor det område, der ifølge brugsmodellens definition er "under den bage-
      ste del af en trawlskovl", kan mld's flapfoil ikke siges "i det væsentlige" at være placeret
      i dette område.
      som det fremgår […], befinder 57 % af den omstridte flapfoil i mld's redesignede
      trawlskovl (af vonin benævnt "type 5") sig udenfor det område, der ifølge brugsmodel-
      lens definition er "under den bageste del af en trawlskovl".
      når hele 57 %, og dermed størstedelen, af den omstridte flapfoil i mld's redesignede
      trawlskovl befinder sig udenfor det område, der ifølge brugsmodellens definition er
      "under den bageste del af en trawlskovl", kan den omstridte flapfoil under ingen om-
      stændigheder siges "i det væsentlige" at være placeret i dette område.
      på den anførte baggrund kan det konkluderes, at brugsmodellens træk 4 ikke genfindes i
      mld's trawlskovl eller i mld's redesignede trawlskovl, der derfor også af den grund
      ikke udgør en krænkelse af brugsmodellen.
4.3.4                   træk 7 og 8
      vonin har ikke sandsynliggjort, at den omstridte flapfoil i mld's trawlskovl og mld's
      redesignede trawlskovl påvirker strømningshastigheden i området foran de pågælden-
      de trawlskovles konventionelle strømningskanaler.
      robert mikkelsen har i sine forsøg […] foretaget simulerede beregninger af strømnings-
      hastigheden foran de tre konventionelle profiler uden mld's flapfoil, og disse beregnin-
      ger er herefter sammenlignet med simulerede beregninger af strømningshastigheden for-
      an de tre konventionelle profiler med mld's flapfoil.
      der er imidlertid alene foretaget simulerede beregninger i det hævdede flowboostede
      område. der er ikke foretaget beregninger i vandet foran hele trawlskovlen med mld's
      flapfoil. der er heller ikke foretaget beregninger af strømningshastigheden i de tre kana-
      ler bagved, og der er ikke foretaget beregninger af strømningshastigheden ved udløbet af
      de tre kanaler.
      det forhold, at bilag […] alene indeholder en 2d-simulering medfører endvidere i sig
      selv, at vonin ikke har løftet sin bevisbyrde. selv hvis retten måtte finde, at en sådan 2d-
      simulering overhovedet er anvendelig, fremgår det udtrykkeligt […], at usikkerheden
      ved simuleringerne er mellem 5-15 %. det medfører, at der er et overlap mellem de simu-
      lerede beregninger med og uden flapfoilen. bilag […] giver derfor intet belæg for at hæv-
      de, at mld's flapfoil skulle fremkalde en præ-acceleration i det hævdede flowboostede
      område.
      som det fremgår […], viser hastighedsfordelingen omkring mld's trawlskovl ved en
      slæbehastighed på omkring 2 m/s (en sædvanlig hastighed for flydetrawl) og en ind-
      faldsvinkel for vandet på 18 grader i forhold til flapfoilens kordelinje (svarende til den
      ønskede brugsstilling for mld's trawlskovl), at vandet har lidt lavere hastighed (blå far-
                                                   - 194 -
      ve) på tilstrømningssiden i området over flapfoilen. flapfoilen i mld's trawlskovl virker
      dermed ikke som en flowbooster, der tvinger strømning ind i et flowboostet område, da
      der ikke er nogen forøget strømning foran flapfoilen. der sker i mld's trawlskovl end-
      videre ingen præ-acceleration af vandet foran flapfoilen, og der er derfor intet flowboo-
      stet område (mld's trawlskovl har dermed heller ikke nogen flowbooster). vandet acce-
      lererer helt som forventet først ved passagen ud af strømningskanalerne (det gule områ-
      de). det samme gælder strømningshastighederne for mld's redesignede trawlskovl,
      […].
      det væsentligste træk ved frembringelsen genfindes således ikke i mld's trawlskovl el-
      ler mld's redesignede trawlskovl.
      på den anførte baggrund kan det konkluderes, at brugsmodellens træk 7 og 8, der er de
      væsentligste træk ved frembringelsen, ikke genfindes i mld's trawlskovl eller i mld's
      redesignede trawlskovl, der derfor også af den grund ikke udgør en krænkelse af
      brugsmodellen.
4.4       brugsmodellen er ugyldig
4.4.1    indledning
      det bemærkes indledningsvist, at der i sager om meddelelse af midlertidige forbud og
      påbud på grundlag af udstedte og prøvede patenter og brugsmodeller alene gælder en
      formodning for, at den udstedte og prøvede rettighed er gyldig.
      det er således ikke korrekt, når vonin flere steder anfører f.eks., at brugsmodellen "skal
      lægges til grund som gyldig", at mld "må dokumentere ugyldighed", eller at vonin ved
      den blotte fremlæggelse af brugsmodellen har godtgjort eller sandsynliggjort, at vonin
      har en gyldig ret, der kan håndhæves.
      fogedretterne har endvidere i fogedforbudssager altid foretaget en prøvelse af nyheds-
      skadelige modhold, som ikke tidligere har været prøvet af de patentudstedende myndig-
      heder. det fremgår derudover af præmisserne i de kendelser om midlertidige forbud og
      påbud, der er afsagt af sø- og handelsretten med deltagelse af sagkyndige dommere, at
      der skal foretages en realitetsprøvelse af sådanne gyldighedsindsigelser.
      det er netop sådanne uprøvede gyldighedsindsigelser, der behandles nedenfor.
      på baggrund af det nedenfor anførte gøres det gældende, at det må anses for godtgjort, at
      brugsmodellen vil blive erklæret ugyldig under en efterfølgende hovedsag. da vonin
      dermed ikke har godtgjort eller sandsynliggjort, at vonin har en ret, der krænkes af mld,
      skal mld frifindes for vonins påstande.
      det bemærkes i øvrigt for god ordens skyld, at det under pkt. 4.4.2 - 4.4.4 anførte alene
      udgør de gyldighedsindsigelser, som mld har fundet relevant at inddrage i den forelig-
      gende sag om meddelelse af midlertidigt forbud og påbud, og at mld forbeholder sig
      retten til at gøre yderligere indsigelser gældende i forbindelse med den sag om brugs-
      modellens gyldighed, der verserer for patent- og varemærkestyrelsen, som for nuværen-
      de er sat i bero.
4.4.2      brugsmodellen har ikke basis i epo-patentansøgningen
                                              - 195 -
det er ifølge brugsmodellens træk 3 som nævnt et krav, at flowboosteren "i sig selv er
hydrodynamisk ineffektiv" (min understregning).
i epo-patentansøgningen, jf. bilag i, som brugsmodellen kræver prioritet fra, er i træk 3
imidlertid anført, at flowboosteren skal være "aerodynamically inefficient on its own" ("i
sig selv er aerodynamisk ineffektiv" (mine understregninger).
det må lægges til grund, at patent- og varemærkestyrelsen ikke har vurderet spørgsmå-
let om brugsmodellens manglende basis i epo-patentansøgningen, da styrelsen først den
11. maj 2017 efter brugsmodellens registrering anmodede om at få fremsendt epo-
patentansøgningen […]. patent- og varemærkestyrelsen har derfor ikke været klar over,
at "aerodynamically inefficient" var blevet ændret til "hydrodynamisk ineffektiv" (min
understregning).
ifølge praksis fra epo, der også følges af patent- og varemærkestyrelsen, herunder i rela-
tion til brugsmodeller, kan ændringer i et krav kun tillades, hvis det sker i overensstem-
melse med den af epo opstillede "gold standard", der er opstillet på grundlag af epk art.
123, stk. 2. denne "gold standard" betyder, at ændringen kun kan tillades, hvis ændring-
en er "within the limits of what a skilled person would derive directly and unambigously,
using common general knowledge, and seen objectively and relative to the date of filing,
from the whole of these documents as filed", se case law of the boards of appeal of the
european patent office, 8. udgave, juli 2016, s. 401. det skal bemærkes, at selvsamme
standard benyttes i relation til prioritetsretten (jf. afgørelsen g2/98 fra epo’s enlarged
board of appeal).
selvom begreberne "aerodynamik" og "hydrodynamik" begge er en del af det generelle
begreb "fluiddynamik", er "hydrodynamikken" mere kompleks end "aerodynamikken",
bl.a. på grund af påvirkning af strømningerne i de øvre vandlag som følge af grænselaget
mellem vand og luft ved havoverfladen samt forekomst af kavitation. jeg henviser til re-
degørelsen herfor i peter indahls erklæring, pkt. 3, s. 11-12 samt peter indahls supple-
rende erklæring, pkt. 2.
jeg henviser desuden til konklusionen i peter indahls erklæring under pkt. 7.1 på s. 21
om, at "det er åbenbart, at "hydrodynamisk ineffektiv" er et andet teknisk begreb end "ae-
rodynamisk ineffektiv"".
dette forhold understreges også af, at forsøg, der beskriver egenskaber ved hydrofoils,
udføres enten i vandtunnel, […], eller som tankforsøg […].
epo-patentansøgningen indeholder hverken i kravene eller i beskrivelsen en direkte eller
indirekte angivelse af, at flowboosteren skulle være "hydrodynamisk ineffektiv". de ste-
der i beskrivelsen, hvor begrebet "hydrodynamik" er anvendt, er således ikke i forbindel-
se med en beskrivelse af flowboosterens "hydrodynamiske ineffektivitet". epo-
patentansøgningen indeholder tværtimod flere steder en direkte angivelse af, at flowboo-
steren skal være "aerodynamically ineffecient". jeg henviser til peter indahls erklæring,
pkt. 7.1, side 22 […].
epo-patentansøgningen indeholder endvidere ingen direkte eller indirekte angivelser,
der vil få en fagmand inden for trawlskovle til at indse, at han kan ændre begrebet "aero-
                                                    - 196 -
      dynamically inefficient" i både krav og beskrivelse til "hydrodynamisk ineffektivt", der
      som nævnt under pkt. 4.1.1.2 i øvrigt i sig selv er et uklart begreb.
      til yderligere støtte for, at der mangler basis henvises til, at vonin i brugsmodellens be-
      skrivelse, side 5, linje 1, har anvendt udtrykket "aero/hydrodynamisk", selvom der i epo-
      patentansøgningen står "aerodynamisk", […]. i epo-patentansøgningen står der endvi-
      dere, at "the function of the flow booster is to act as an obstruction to the flow on the
      pressure side on the conventional trawl door…", […], men vonin har i sin oversættelse
      heraf i brugsmodellens beskrivelse indsat ordet "hydrodynamisk" foran ordet "mod-
      stand" ("obstruction"), […]. ordet "aerodynamic" […] er i brugsmodellen også gengivet
      som "aero- eller hydrodynamisk", […]. disse ændringer i beskrivelsen er selvfølgelig ind-
      arbejdet fordi, beskrivelsen i basisdokumentet ellers ikke ville kunne danne grundlag for
      det ændrede krav i brugsmodellen. det er muligt, at brugsmodellen bedre gengiver
      frembringelsen end prioritetsdokumentet, men sådanne ændringer kan ikke foretages
      samtidig med, at prioriteten for krav 1 opretholdes.
      det bemærkes, at vonin i pct-ansøgningen desuden fortsat anvender begrebet "aerody-
      namisk ineffektiv" (min understregning) […].
      på den anførte baggrund kan det konkluderes, at brugsmodellens angivelse af, at flow-
      boosteren er "hydrodynamisk ineffektiv" (min understregning) ikke har basis i epo-
      patentansøgningen og således er nyt i forhold til denne.
      brugsmodellens prioritetskrav fra den 22. december 2015 er således ikke gyldigt. brugs-
      modellens tidligste dato er derimod den 27. juni 2016, hvor vonin indleverede sin ansøg-
      ning om registrering af brugsmodellen til patent- og varemærkestyrelsen.
      for at kunne registreres som brugsmodel skal en frembringelse tydeligt adskille sig fra,
      hvad der var kendt før ansøgningens indleveringsdag, jf. brugsmodellovens § 5, stk. 1.
      som kendt anses alt, hvad der er blevet almindeligt tilgængeligt gennem skrift, foredrag,
      udstilling, udbud, udnyttelse, ved afbildning eller på anden måde, jf. brugsmodellovens
      § 5, stk. 2.
      det er ubestridt, at vonins trawlskovl svarer til den i brugsmodellen viste […]. det er
      endvidere ubestridt, at frembringelsen i brugsmodellen som følge af den ovenfor under
      pkt. 3.6 anførte fremvisning og brug var blevet almindeligt tilgængelig, jf. brugsmodello-
      vens § 5, stk. 2, forud for brugsmodellens indlevering den 27. juni 2016. vonins trawl-
      skovl er dermed kendt teknik i forhold til brugsmodellen, og den i brugsmodellen be-
      skrevne frembringelse kan dermed ikke anses for "ny" i forhold til, hvad der var blevet
      almindeligt kendt forud for brugsmodellens indleveringsdato den 27. juni 2016.
      på den anførte baggrund må brugsmodellen betragtes som ugyldig.
4.4.3      brugsmodellens manglende frembringelseshøjde i forhold til mld's prototype
      det kan lægges til grund som ubestridt, at patent- og varemærkestyrelsen ikke har vur-
      deret oplysningerne om fremvisningen af mld's prototype og mld's patent, jf. pkt. 3.2
      og 3.3 ovenfor, i forbindelse med patent- og varemærkestyrelsens prøvning af brugsmo-
      dellen.
                                             - 197 -
for at kunne registreres som brugsmodel skal en frembringelse tydeligt adskille sig fra,
hvad der var kendt før ansøgningens indleveringsdag, jf. brugsmodellovens § 5, stk. 1 og
2, nævnt under pkt. 4.4.2 ovenfor.
på baggrund af det under pkt. 3.3 anførte om fremvisningen af mld's prototype må
mld's prototype utvivlsomt anses for at være blevet fremvist på en sådan måde, at fag-
folk ville være i stand til at frembringe mld's prototype. fagfolk ville dermed også være
i stand til at udøve frembringelsen i brugsmodellen, som nærmere gennemgået nedenfor.
den gule flapfoil i mld's prototype er en hydrodynamisk vingeprofil med en forkant og
en bagkant samt et indre hulrum opdelt i højderetningen, som nævnt i træk 1 og 2.
flapfoilen har endvidere et forhold mellem tykkelse og korde på omkring 28 %, svarende
til træk 3a).
flapfoilen er derudover placeret under en overlappende sekvens af flere slankere hydro-
dynamiske vingeprofiler på en sådan måde, at flapfoilen danner en strukturelt forbundet
integreret del i forhold til de slankere hydrodynamiske vingeprofiler, som nævnt i træk 5
og 6.
hvis retten måtte være enig i det af vonin anførte om, at den hydrodynamiske ineffekti-
vitet alene skyldes profilens relative tykkelse, der er større end 24 %, så fremgår træk 3
også af mld's prototype.
hvis retten måtte være enig i, at det […] er sandsynliggjort, at flapfoilen påvirker van-
strømningerne foran flowboosteren, og at der sker en præ-acceleration af strømningen i
området opstrøms for flapfoilen i mld's trawlskovl, er det i ligeså høj grad sandsynlig-
gjort, at det også er tilfældet med mld's prototype. træk 7 og 8 fremgår i så fald også af
mld's prototype.
i forhold til brugsmodellens træk 4, så viser […], at flapfoilen i mld's prototype i tillæg
til at befinde sig "under den bageste del af trawlskovlen" også strækker sig ind i trawl-
skovlens forreste del og op over kordelinjen. hvis retten måtte lægge vonins fortolknin-
ger af og beviser i relation til træk 3, 7 og 8 til grund, er dette altså den eneste forskel
imellem mld's prototype og brugsmodellen, og denne forskel er ikke tilstrækkelig til at
give brugsmodellen frembringelseshøjde. det væsentlige ved frembringelsens krav 1 er
træk 7 i kombination med krav 8, som anført under pkt. 4.2.3 ovenfor, og det er ikke på
nogen måde påvist, at træk 4 skulle bidrage til den i krav 7 og 8 beskrevne virkning.
dette kan illustreres ved at se på mld's prototype, der indeholder to hydrofoils udover
flapfoilen. det er muligt – eksempelvis for at opnå en større trawlskovl – at udforme
mld's prototype med tre hydrofoils udover flapfoilen ved at placere en tredje hydrofoil
over de to andre hydrofoils, hvilket resulterer i en trawlskovl med længere korde, fordi
den tredje hydrofoils forkant ligger i større afstand fra flapfoilens bagkant end afstanden
mellem den anden hydrofoils forkant og flapfoilens bagkant […]. ifølge peter indahl vil
en fagmand, som med udgangspunkt i mld's prototype ønsker at tilpasse den til brug
med et større trawl, på nærliggende vis tilpasse mld's prototype ved helt enkelt at på-
sætte den tredje hydrofoil, se peter indahls erklæring, pkt. 8, s. 23-25. en konsekvens af
en sådan tilpasning af trawlskovlen er, at en del af flapfoilen kan komme til at ligge un-
der den bageste del af trawlskovlen.
                                                         - 198 -
          en således tilpasset version af mld's prototype vil udvise samtlige træk fra brugsmodel-
          lens krav 1, hvis retten måtte lægge vonins fortolkninger af og beviser i relation til træk
          3, 7 og 8 til grund. det var rent faktisk bl.a. en sådan ændring mld foretog fra mld's
          prototype til mdl's trawlskovl. mld foretog altså en nærliggende ændring for at øge
          trawlskovlens effektivitet.
          brugsmodellen vil herefter ikke kunne anses for tydeligt at adskille sig fra, hvad der var
          blevet almindeligt tilgængelig og dermed kendt, jf. brugsmodellovens § 5, stk. 1 og 2,
          forud for brugsmodellens indleveringsdato den 27. juni 2016 eller brugsmodellens hæv-
          dede prioritetsdato den 22. december 2015.
          på den anførte baggrund vil brugsmodellen skulle betragtes som ugyldig.
    4.4.4         en fagmand vil ikke være i stand til at udøve opfindelsen
          ifølge brugsmodellovens § 14, stk. 2, skal frembringelsen være så tydeligt beskrevet eller
          vist i ansøgningen, at en fagmand på grundlag heraf kan udøve den.
          hvis frembringelsen ikke er så tydeligt beskrevet eller vist i ansøgningen, at en fagmand
          på grundlag heraf kan udøve den, kan frembringelsen ikke registreres som brugsmodel.
          hvis frembringelsen ved en fejl er registreret som brugsmodel, selvom frembringelsen
          ikke er så tydeligt beskrevet eller vist i ansøgningen, at en fagmand på grundlag heraf
          kan udøve den, kan brugsmodellen endvidere ophæves som ugyldig, jf. brugsmodello-
          vens § 47, stk. 1, nr. 2.
          som det fremgår under pkt. 4.2.1.1 er det endvidere uklart, hvad der i den konkrete
          sammenhæng menes med, at flowboosteren "i sig selv" er hydrodynamisk ineffektiv, jf.
          træk 3. som det fremgår af pkt. 4.2.1.2 er det endvidere uklart, hvad begrebet "hydrody-
          namisk ineffektiv" betyder, jf. træk 3.
          da en fagmand inden for trawlskovle ved at læse brugsmodellen sammenholdt med sin
          generelle fagmandsviden ikke vil være i stand til at fastslå, hvad disse udsagn betyder,
          vil fagmanden ikke være i stand til at udforme en trawlskovl med en flowbooster som
          angivet i krav 1, se også peter indahls erklæring, pkt. 6.1 og 6.2.
          på den anførte baggrund må brugsmodellen betragtes som ugyldig.
          efter mld's opfattelse er træk 4 på baggrund af s. 6, linje 25, til s. 7, linje 9, i brugsmodel-
          lens beskrivelse tilstrækkeligt klart formuleret til, at fagmanden vil være i stand til at for-
          stå, hvad der menes med "under den bageste del af en trawlskovl".
          hvis retten mod forventning måtte lægge vonins fortolkning af træk 4 til grund, hvilket
          vil medføre, at både mld og epo har misforstået, hvordan træk 4 skal forstås, vil det
          imidlertid betyde, at dette træk også er så uklart formuleret, at fagmanden også af den
          grund ikke vil være i stand til at udforme en trawlskovl med en flowbooster som angivet
          i krav 1.
          brugsmodellen vil i så fald også af den grund skulle betragtes som ugyldig.
4.5                  vonins påstand 3 (tilbagekaldelse)
                                                        - 199 -
          påstand 3 er for uklar og ubestemt til at kunne tages under påkendelse, da det ikke frem-
          går tilstrækkeligt klart, hvilke handlinger mld skal foretage. påstand 3 skal derfor afvi-
          ses.
          såfremt retten mod forventning måtte finde, at påstanden er tilstrækkelig klar til at kun-
          ne tages under påkendelse, skal mld frifindes for vonins påstand 3, fordi mld's trawl-
          skovl og mld's redesignede trawlskovl ikke udgør en krænkelse af brugsmodellen, jf.
          pkt. 4.3, eller fordi brugsmodellen må betragtes som ugyldig, jf. pkt. 4.4.
          under hensyn til den uklarhed, der er i brugsmodellens krav 1, og til de skiftende for-
          tolkninger, som vonin har argumenteret for, vil det endvidere være uproportionalt at på-
          lægge mld at tilbagekalde leverede trawlskovle.
4.6                  om vonins påstand 4 (beslaglæggelse)
          da mld's trawlskovl og mld's redesignede trawlskovl ikke udgør en krænkelse af
          brugsmodellen, jf. pkt. 4.3, eller fordi brugsmodellen må betragtes som ugyldig, jf. pkt.
          4.4, skal mld allerede af den grund frifindes for vonins påstand 4.
          såfremt retten mod forventning måtte finde, at brugsmodellen må anses for gyldig, og at
          mld's trawlskovl eller mld's redesignede trawlskovl krænker brugsmodellen, skal
          mld imidlertid fortsat frifindes for vonins påstand 4, da der ikke er nogle bestemte
          grunde til at antage, at mld vil overtræde et evt. meddelt forbud eller påbud, jf. retsple-
          jelovens § 423, stk. 1. beslaglæggelse ville endvidere være uproportionalt, da et evt. vare-
          lager ville kunne ændres til ikke-krænkende produkter. der henvises videre til det oven-
          for anførte om uklarhed i kravet.
    4.7                sikkerhedsstillelse
          hvis retten mod forventning måtte imødekomme en eller flere af vonins påstande, kan
          det endelig kun ske mod en betydelig sikkerhedsstillelse, jf. retsplejelovens § 415.”
    sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
    stridsbrugsmodellens (dk 2016 00075 u4) brugsmodelkrav 1 kan opdeles i følgende 8 træk:
              1.     "flowbooster formet som en hydrodynamisk vingeprofil med en forkant og en
                     bagkant og
              2.     et indre hulrum omfattende et spanvist øvre indre hulrum og et spanvist nedre
                     indre hulrum,
              3.     hvor flowboosteren i sig selv er hydrodynamisk ineffektiv
                     3a) med en høj relativ tykkelse bestemt ved forholdet mellem flowboosterens
                     tykkelses-linje-længde (tb) og dens korde-linje-længde (cb), der er større end
                     24%, og
              4.     hvor flow-boosteren er arrangeret til at være placeret i det væsentlige under
                     den bageste del af en trawlskovl,
              5.     der omfatter en overlappende sekvens af flere slankere hydrodynamiske vinge-
                     profiler, på en sådan måde
                                                 - 200 -
          6.    at flow-boosteren danner en strukturelt forbundet integreret del i forhold til de
                hydrodynamiske vingeprofiler, og
          7.    flow-boosteren påvirker den opstrøms strømning og tvinger den ind i et flow-
                boostet område
                7a) opstrøms for flow-boosteren og
                7b) på tryksiden af den konventionelle del af trawlskovlen,
          8.    således at strømningen præ-accelereres, før den passerer gennem den konventi-
                onelle trawlskovs strømningskanaler mellem de hydrodynamiske vingeprofi-
                ler."
retten bemærker indledningsvist, at selv om brugsmodelkravet ifølge sin ordlyd angår en
flowbooster, må det ud fra kravtrækkene nr. 4-8 lægges til grund, at stridsbrugsmodellens
beskyttelsesomfang angår kombinationen af en flowbooster og en trawlskovl, der omfatter
en overlappende sekvens af flere slankere hydrodynamiske vingeprofiler, således som det
fremgår af træk 5. tilsvarende blev tillige bemærket i epo’s nyhedsrapport af 14. juni 2016
under punkt 2.1. i relation til den europæiske patentansøgning.
for så vidt angår træk 3 lægger retten til grund, at flowboosteren i sig selv skal være hydro-
dynamisk ineffektiv, og at flowboosteren derudover skal have en relativ tykkelse bestemt
ved forholdet mellem flowboosterens tykkelses-linje-længde (tb) og dens korde-linje-længde
(cb), der er større end 24 %.
vedrørende trækkene 7-8 lægger retten i forlængelse af ovenstående til grund, at præ-
accelerationen af strømningen skal finde sted i det flowboostede område opstrøms for flow-
boosteren, når denne indgår i kombination med trawlskovlens overlappende sekvens af flere
slankere hydrodynamiske vingeprofiler. dette stemmer overens med beskrivelsen i strids-
brugsmodellen på side 6, linje 1-4.
på det foreliggende grundlag og efter de afgivne forklaringer finder retten vedrørende træk
3, at det af volu ventis aps og p/f vonin hverken er godtgjort eller sandsynliggjort, at mld
aps´ type 3 eller type 5 trawlskovle er hydrodynamisk ineffektive i stridsbrugsmodellens
forstand, uagtet at profilets relative tykkelse er større end 24 %. der er således ikke noget i de
fremlagte beregninger, der støtter, at mld aps´ profil ikke har et glidetal af en sådan stør-
relse, at det bidrager til det hydrodynamiske lift.
                                                 - 201 -
i den forbindelse bemærker retten yderligere, at der ved de fremlagte udførte beregninger
ikke er taget højde for, at profilet, når det er i funktion med åben flap, er åbent bagtil, hvor-
ved der strømmer vand i hulrummet. selv hvis det blev lagt til grund, at mld aps´ profil
har et øvre, indre hulrum samt et nedre, indre hulrum, hvilket ikke ses at være hverken
godtgjort eller sandsynliggjort, idet retten må lægge til grund, at profilet er åbent, når flap-
pen er aktiveret, hvorved der kan strømme vand i profilets indre, ses de fremlagte beregnin-
ger fra robert mikkelsen i bilag 6 ikke at støtte, at mld aps´ type 3 eller type 5 trawlskovle
er hydrodynamisk ineffektive.
vedrørende træk 7 og 8 finder retten efter bevisførelsen, herunder den af robert mikkelsen
afgivne forklaring, at det ikke er hverken godtgjort eller sandsynliggjort, at der i mld aps´
trawlskovle, der er en kompleks tredimensionel struktur, finder en præacceleration sted i
området opstrøms for profilet.
det er således ikke hverken godtgjort eller sandsynliggjort, at der foreligger en ordlydsmæs-
sig krænkelse af stridsbrugsmodellen. da de træk, som parterne er enige om, er de væsent-
ligste træk, ikke genfindes i mld aps´ profil, kan en ækvivalenstolkning ikke føre til et an-
det resultat.
forbudsbegæringen nægtes herefter fremme.
som følge af sagens resultat skal volu ventis aps og p/f vonin betale sagsomkostninger til
mld aps.
udgifterne til advokatbistand fastsættes til 500.000 kr. under henvisning til sagens resultat,
karakter, økonomiske værdi og omfang, herunder at sagen er blevet hovedforhandlet over 3
dage. de anførte udgifter til trykning af materialesamlinger og ekstra ekstrakter er indregnet
i ovennævnte beløb.
udgiften til de ensidigt indhentede eksperterklæringer fra peter indahl jensen fastsættes i
overensstemmelse med den fremlagte opgørelse til samlet 293.476 kr. retten bemærker, at
                                                - 202 -
volu ventis aps og p/f vonin ikke har gjort indsigelse mod dækning af denne udgift, og at
udgiften under henvisning til sagens karakter må anses for at have været rimelig og påkræ-
vet for sagens forsvarlige førelse. udgiften til vidneførsel vedrørende henning andersen
fastsættes i overensstemmelse med den fremlagte opgørelse til 4.542,32 kr.
sagsomkostningsbeløbet, som volu ventis aps og p/f vonin samlet skal betale til mld aps,
fastsættes på den baggrund til i alt 798.018,32 kr.
                                        thi bestemmes:
forbudsbegæringen nægtes fremme.
volu ventis aps og p/f vonin skal i forening inden 14 dage betale sagsomkostninger til
mld aps med 798.018,32 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes i medfør af rentelovens § 8 a.
thomas sundien                      peter juul agergaard               jakob pade frederiksen
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den
