                                          dom
afsagt den 9. oktober 2015 af østre landsrets 13. afdeling
(landsdommerne john mosegaard, anne louise bormann og anne birgitte fisker).
13. afd. nr. b-876-11:
finansiel stabilitet a/s
(advokat boris k. frederiksen og
advokat cathrine zittan)
mod
henrik juul
(advokat mogens gaarden)
og
13. afd. nr. b-877-11:
finansiel stabilitet a/s
(advokat carsten fode,
advokat kim trenskow og
advokat mads reinholdt sørensen)
mod
1) claus ørskov
2) henrik lasse lindblad
(begge ved advokat morten samuelsson)
biintervenient: finanstilsynet
(kammeradvokaten v/ peter hedegaard madsen)
                                               - 2 -
indholdsfortegnelse
i. indledning                                                     6
ii. sagsfremstilling                                              8
generel del
1. bankens moderselskab, capinordic a/s                          8
2. bankens oprettelse                                           10
3. bankens drifts- og strategiplaner                            22
4. bankens regelsæt                                              27
           4.1. forretningsorden for bestyrelsen                27
           4.2. direktionsinstruks                              32
           4.3. kreditpolitik                                   36
           4.4. fondspolitik                                    45
           4.5. retningslinier for koncerninterne transaktioner 46
                og engagementer
           4.6. forretningsgange i kreditafdelingen             51
5. bankens ledelse                                              65
            5.1. særligt om lasse lindblads rolle                66
6. bankens kreditafdeling                                        71
7. bankens årsrapporter mv.                                       75
             7.1. årsrapporten for 2006                           75
             7.2. årsrapporten for 2007                           77
             7.3. årsrapporten for 2008                           77
             7. 4. udkast til årsrapport for 2009                 83
                                              - 3 -
8. revisionens rolle                                               84
              8.1. revision vedrørende årsrapporten for 2006       86
              8.2. revision vedrørende årsrapporten for 2007       91
              8.3. revisionsprotokollat om review af               95
                   mellembalance pr. 30. juni 2008
              8.4. revision vedrørende årsrapporten for 2008        95
              8.5. revision vedrørende ikke aflagt årsrapport      100
                   for 2009
9. finanstilsynets rolle                                           102
             9.1. konkrete tilsynssager i 2006 - 2007              102
                     9.1.1. engagementet med keops a/s             102
                     9.1.2. engagementet med eurotrust             104
             9.2. ordinær undersøgelse juni – oktober 2007         104
             9.3. ekstraordinær kreditundersøgelse, juni 2008      107
             9.4. ekstraordinær undersøgelse af kreditområdet,     110
                   efterår 2008
             9.5. møde efter halvårsregnskab, september 2009       113
             9.6. forelæggelse for det finansielle virksomhedsråd, 113
                  oktober 2009
             9.7. undersøgelse i december 2009                      114
             9.8. finanstilsynets efterfølgende vurdering           125
             9.9. finanstilsynets notat af 20. oktober 2009         128
10. decharge                                                        131
11. de sagsøgtes økonomiske forhold                                  135
konkret del
12. koncerninterne transaktioner                                     135
generelle forhold
                                            - 4 -
            12.1. generelt om capinordic koncernens økonomi mv.   137
            12.2. bankens engagement med capinordic a/s           139
            12.3. antal ansatte i selskaberne                     142
konkrete transaktioner
              12.4. administrationsaftale med capinordic a/s       142
              12.5. transaktioner vedrørende cb1 aps               151
                    (borbjerg holmgård) og csv invest aps
              12.6. bankens køb af diverse aktier fra aktie        154
                     & valutainvest aps
              12.7. bankens køb af aktier i allokton ab fra aktie  159
                     & valutainvest aps
              12.8. bankens køb af dansk o.t.c. fondsmægler-        162
                     selskab a/s
              12.9. bankens køb af aktier i mercon a/s              168
13. bankens udlånsengagementer                                      171
eurotrust og relaterede engagementer
            13.1. eurotrust a/s                                      173
             13.2. eurotrust/olicom transaktionen                    202
             13.3. fussing og hjermind ejendomme a/s                 235
             13.4. bo kristensen                                     243
             13.5. alpen holidays ferienhäuser gmbh                  246
             13.6. ejendoms- og investeringsselskabet                261
                   marienlyst a/s
             13.7. volleshave holding aps                            266
            13.8. dansk anlægsinvest aps                             272
            13.9. synerco aps                                        274
             13.10. adr nr. 1904 aps                                 291
andre udlånsengagementer
                                          - 5 -
             13.11. nicola vittorio guiseppe savoretti              310
             13.12. lake dümmer invest aps                          317
             13.13. centerplan allokton aps                         349
             13.14. aps kbus 8 nr. 2051                             380
             13.15. guava a/s                                       403
             13.16. oskar jensen holding aps                        415
             13.17. lauritz kunsthal aps                            441
             13.18. tlp holding aps                                 461
             13.19. finn helmer                                     473
             13.20. nanocover a/s                                   484
             13.21. tzarevo invest aps                              495
             13.22. henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen 503
             13.23. korral partners aps                             509
             13.24. daintel aps                                     523
             13.25. serendex aps                                    527
             13.26. nordicom a/s                                    535
             13.27. dka consult a/s                                 553
             13.28. toldbodgade 10 b aps                            562
             13.29. administrationsselskabet af 1. august 2008 aps  587
de 13 investeringskreditter
             13.30. cc investment aps og cc finans aps              608
             13.31. mcs holding aps                                 623
             13.32. flemming herrestrup sørensen                    631
             13.33. lasse nørgård                                   634
             13.34. investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps       638
             13.35. qvist herman aps                                643
             13.36. awr holding aps                                 646
             13.37. per bram nielsen og bram gruppen a/s            650
             13.38. danske industrihuse a/s                         668
             13.39. kildegårdens åleopdræt a/s                      673
             13.40. henrik n invest 1 aps                           677
             13.41. ai holding aps                                  681
             13.42. strandgaard invest limited                      685
                                               - 6 -
øvrige engagementer
                13.43. capee, foreningen capinordic europæiske                     707
                       ejendomme f.m.b.a
                13.44. den italienske ejendomsportefølje ”clarice”                 716
                13.45. projekt wilanow                                             728
iii. forklaringer                                                                   730
iv. anbringender                                                                   1010
v. landsrettens begrundelse og resultat                                            1259
                                       _________________
sagerne b-877/11, finansiel stabilitet a/s mod claus ørskov og henrik lasse lindblad, og
b-876/11, finansiel stabilitet a/s mod henrik juul, er anlagt ved københavns byret den 20.
december 2010 og henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens §
226, stk. 1. sagerne er herefter behandlet samlet.
sagsøgeren, finansiel stabilitet a/s, har nedlagt endelig fælles påstand om, at de sagsøgte i
b-877-11, claus ørskov og henrik lasse lindblad, og sagsøgte i b-876-11, henrik juul,
tilpligtes, principalt in solidum, subsidiært alternativt, til sagsøger finansiel stabilitet a/s at
betale 400.000.000 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg, og til betaling
sker.
sagsøgte, claus ørskov og henrik lasse lindblad (lasse lindblad), har påstået frifindelse,
subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb end det påstævnte.
sagsøgte, henrik juul, har påstået frifindelse.
                                              - 7 -
i. indledning
capinordic bank a/s (herefter "banken") blev stiftet i oktober 2006 som et
datterselskab til capinordic a/s, nu newcap holding a/s (herefter ”holding”).
banken blev erklæret konkurs den 11. februar 2010, da den ikke kunne opfylde de krav,
finanstilsynet stillede til bankens solvens.
banken under konkurs overdrog efter § 8, stk. 2, i lov om finansiel stabilitet med
virkning fra konkursdagen den 11. februar 2010 sine aktiver til finansieringsselskabet af
11/2 2010 a/s (senere fs finans a/s), der var et datterselskab til finansiel stabilitet
a/s.
af overdragelsesaftalen af 11. februar 2010 med senere tillæg fremgår blandt andet:
      ”5.6 øvrige aktiver
      …
      finansieringsselskabet overtager således også bankens eventuelle erstatningskrav
      af enhver art mod ledelsen og andre i banken og mod tredjemand hidrørende fra
      handlinger eller undladelser forud for overtagelsestidspunktet.
      finansieringsselskabet overtager dog ikke erstatningskrav i det omfang disse kan
      henføres til den svenske filial.
      …
      9. retssager mv.
      finansieringsselskabet overtager og indtræder i de retssager, klagesager m.v. der
      pr. overtagelsestidspunktet er anlagt af eller mod banken. de pr.
      overtagelsestidspunktet verserende retssager, klagesager mv. fremgår af
      vedhæftede bilag 9. finansieringsselskabet overtager og indtræder ligeledes i de
      retssager, klagesager m.v. der bliver anlagt af eller mod banken efter
      overtagelsestidspunktet. finansieringsselskabet overtager og indtræder dog ikke i
      (i) retssager, klagesager m.v. i det omfang disse kan henføres til den svenske
      filial og/eller (ii) omstødelsessager anlagt af konkursboet efter banken, og
      fordringsprøvelsessager.
      i det omfang tredjemand ikke kan acceptere, at finansieringsselskabet indtræder i
      og viderefører de pågældende sager tiltræder banken, at finansieringsselskabet
                                                 - 8 -
      kan føre de pågældende sager i bankens navn mod at finansieringsselskabet
      afholder samtlige de med sagernes førelse forbundne omkostninger.
      banken er forpligtet til skriftligt at orientere finansieringsselskabet, såfremt der af
      tredjemand rejses krav mod banken.
      …
      12. regulering af overdragelsessummen
      i det omfang finansieringsselskabet i forbindelse med den endelige afvikling af
      virksomheden til finansiel stabilitet kan udlodde et beløb, der er større end hvad der
      svarer til den kapital, som finansiel stabilitet har indskudt i finansieringsselskabet med
      tillæg af en markedsbaseret forrentning, da reguleres overdragelsessummen fastsat i
      medfør af punkt 11.1 ovenfor, forinden udlodning til finansiel stabilitet, med et beløb
      svarende til det overskydende beløb. reguleringsbeløbet udbetales til banken til
      fordeling blandt bankens kreditorer og aktionærer i overensstemmelse med
      konkurslovens regler. finansiel stabilitet og banken er enige om, at kapitaliseringen af
      finansieringsselskabet skal vare rimelig under hensyntagen til finansieringsselskabets
      aktiviteter.
      …”
ii. sagsfremstilling
sagsfremstillingen er opdelt i en generel del og en konkret del.
den generelle del omfatter
    1. bankens moderselskab, capinordic a/s
    2. bankens oprettelse
    3. bankens drifts- og strategiplaner
    4. bankens regelsæt
    5. bankens ledelse
    6. bankens kreditafdeling
    7. bankens årsrapporter mv.
    8. revisionens rolle
    9. finanstilsynets rolle
    10. decharge
    11. de sagsøgtes økonomiske forhold
                                               - 9 -
i den konkrete del omtales de enkelte engagementer, som danner grundlag for det rejste
erstatningskrav.
generel del
1. bankens moderselskab, capinordic a/s
capinordic a/s købte pr. 1. januar 2006 gp børsmæglerselskab a/s, der den 4. oktober 2006
opnåede tilladelse til at drive virksomhed som pengeinstitut og i den forbindelse ændrede
navn til capinordic bank a/s.
capinordic a/s var i overensstemmelse med sit registrerede formål moderselskab for banken
og flere andre datterselskaber, nemlig statsautoriseret revisionsanpartsselskab steen bryde
(efter navneændringer først capinordic consulting aps og derefter csv invest aps), keops
proviso fondsmæglerselskab a/s (der blev fusioneret med banken som fortsættende selskab),
aktie- og valutainvest aps med datterselskab aktie- og valutainvest nordic aps (efter
navneændring cb1 aps), dansk otc fondsmæglerselskab a/s, steffen rønn
fondsmæglerselskab a/s (efter navneændring capinordic capital fondsmæglerselskab a/s).
koncernen omfattede således pr. 31. december 2007 foruden banken fire andre
datterselskaber.
koncernens idegrundlag er beskrevet i årsrapporten for 2006:
       ”capinordic koncernen vil med sine forretningsaktiviteter imødekomme den
       finansielle forbrugers foranderlige efterspørgsel.
       alle koncernens aktiviteter er baseret på fire kompetenceområder:
       • kapitalforvaltning
       • corporate banking
       • private banking
       • værdipapirhandel”
koncernens strategi omfattede efter årsrapporten videreudvikling af forretningsområderne
bank, fondsmæglervirksomhed og kapitalforvaltning. aktiviteterne inden for de tre
                                             - 10 -
forretningsområder skulle sikrer en synergieffekt, der understøttede koncernens såvel som
kundens indtjeningsgrundlag.
capinordic a/s havde i 2004 en aktiekapital på nominelt 11,8 mio. kr., der i perioden 2005
til 2007 blev bragt op på 59,5 mio. kr. modsvarende en kursværdi på godt 2 mia. kr. denne
kapitalforhøjelse skete ved kontante indskud, gældskonvertering og apportindskud.
syv selskaber ejede ultimo 2007 i alt 51,04 % af aktiekapitalen i capinordic a/s og dermed
en tilsvarende andel af banken, der var et helejet datterselskab. med opregning efter
ejerandelens størrelse og med navne på centrale personer i selskaberne fordelte ejerne sig
således:
keops a/s     (ole vagner)                                                         12,44 %
sl holding aps (patrick de vela)                                                    7,34 %
erik damgaard porteføljeinvest a/s m.fl. (erik damgaard nielsen)                    6,60 %
synerco aps (peter forchhammer)                                                     6,51 %
bryde gruppen aps (steen bryde)                                                     6,51 %
ncap aps (ole vagner)                                                               6,08 %
dka consult aps (lasse lindblad)                                                    5,56 %
øvrige                                                                             48,96 %
om disse selskabers og personers relationer til banken i form af kundeforhold og
bestyrelsesposter mv. henvises til den videre sagsfremstilling.
flere personer med tilknytning til bestyrelse og direktion i capinordic a/s og dens ejerkreds
blev medlemmer af bankens bestyrelse. det gælder claus ørskov, der var medlem af
bestyrelsen i capinordic a/s fra den 15. marts 2005 til den 28. januar 2010, lasse lindblad,
der var medlem af bestyrelsen fra den 15. marts 2005 til den 9. august 2005 og direktør fra
den 31. marts 2005 til den 19. januar 2010, ole vagner, der var medlem af bestyrelsen fra den
20. juni 2006 til den 23. oktober 2009, herunder i en periode næstformand, lars oijer, der var
medlem af bestyrelsen fra den 9. august 2005 til den 21. april 2009, herunder i en periode
næstformand, steen bryde, der var medlem af bestyrelsen fra den 28. juli 2006 til den 14.
januar 2008, erik damgaard nielsen, der var medlem af bestyrelsen fra den 9. august 2005 til
den 22. december 2008, eirikur s. jóhannsson, der var medlem af bestyrelsen fra den 20. juni
2006 til den 17. april 2008.
                                              - 11 -
2. bankens oprettelse
finanstilsynet gav den 4. oktober 2006 gp børsmæglerselskab a/s tilladelse til at drive
pengeinstitut. selskabet ændrede i den forbindelse navn til capinordic bank a/s.
tilladelsen blev givet på baggrund af et omfattende materiale, herunder følgende:
driftsplan for perioden 1. oktober 2006 til 31. december 2009 indeholdende virksomhedsplan,
oplysning om kapital- og ejerforhold samt om koncernforhold, ledelse og organisation.
endvidere var vedlagt forretningsorden for bestyrelsen og bestyrelsens instruks til
direktionen, forretningsgange, herunder vedrørende kreditpolitik og kreditgivning m.v. og
vedrørende håndtering af interessekonflikter, intern viden m.v., samt almindelige
forretningsbetingelser.
der var tillige vedlagt funktionsbeskrivelser vedrørende kreditfunktionen,
økonomifunktionen, kundeadministrationen og finansfunktionen. endelig var ansøgningen
vedlagt "fit and proper" -oplysningskemaer for bestyrelsesmedlemmerne lars oijer, lasse
lindblad, claus ørskov, erik damgaard og steen bryde.
af den vedlagte driftsplan fremgik om bankens forretningsgrundlag/idé blandt andet:
      ”capinordic bank a/s skal drive bankvirksomhed med følgende fokusområder:
      1) værdipapirhandel,
      2) private banking (wealth management),
      3) corporate finance,
      4) kapitalforvaltning.
      inden for fokusområderne er det hensigten at tilbyde produkter og
      rådgivningsydelser til private, institutionelle, samt virksomhedsbaserede kunder.
      det geografiske fokus vil indledningsvis være danmark og sverige, samt mod
      udgangen af perioden for nærværende driftsplan at have udvidet fokus til at dække
      hele skandinavien. denne udvidelse er ikke indregnet i budgettet.
      inden for fokusområderne vil banken modtage indlån med særligt fokus på
      indskud på pensionskonti (puljekonti), tilbyde at være depotbank bl.a. for bankens
      kapitalforvaltningskunder, samt yde forskellige former for udlån, der relaterer sig
      direkte til fokusområderne.
       koncernens ledelse forventer i de kommende år fortsat en høj privat opsparingskvote
      og en stigning i antallet af velhavere, der efterspørger målrettet finansiel rådgivning.
      denne vurdering understøttes af, at koncernen de sidste år har oplevet en stor tilgang af
      formuende kunder.”
                                                - 12 -
i driftsplanen var tillige anført blandt andet:
       ”der er udarbejdet funktionsbeskrivelser, der indebærer en klar ansvarsfordeling
       og funktionsadskillelse, herunder mellem udførende og kontrollerende
       funktioner.”
af den vedlagte, ikke underskrevne, direktionsinstruks, jf. lov om finansiel virksomhed § 70,
fremgik blandt andet:
       ”3. kreditpolitik
       …
       3.1. bestyrelsen bemyndiger direktionen til at yde bankens kunder kredit (udlån,
       kredit af enhver art, samt garantier m.v.), mod betryggende bankmæssig sikkerhed
       efter følgende retningslinier.
       direktionen kan uden forudgående godkendelse af bestyrelsen bevilge kreditter,
       der ikke bringer det samlede mellemværende over de i bilag 1 fastsatte rammer.
       yderligere kredit til kunder, hvis mellemværende ved kreditudvidelsen kommer til
       at overstige eller allerede overstiger de i bilag 1 fastsatte rammer, kan alene
       bevilges af bestyrelsen.
       ved kunder forstås i dette afsnit en kunde eller en gruppe af indbyrdes forbundne
       kunder, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed.
       ved kredit forstås i dette afsnit nye tilsagn, ændringer af allerede bevilgede lån,
       bevillinger af overtræk samt ændringer af allerede etablerede sikkerheder.
       …”
       ”bilag 1
       retningslinier for bankens virksomhed
       med henvisning til retningsliniernes afsnit 3 fastsættes følgende rammer for
       direktionens bevilling af kredit til kunder.
       stk. 1
       direktionen kan bevilge lån, kreditter og garantier til kunder, når debitors samlede
       engagement før fradrag, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed, ikke ved
       bevillingen bringes op over 5 mio. dkk.
       stk. 2
       mod sikkerhed af den art, som er beskrevet nedenfor, forhøjes den i stk. 1 nævnte
       grænse med den sikrede del af engagementet, dog højst med 10 mio. dkk til i alt
       15 mio. dkk. de omfattede sikkerheder er:
                                         - 13 -
type_____________________________________________ belåningsprocent
indlån                                                         100 %
garantier stillet af pegeinstitutter                           100 %
danske stats- og realkreditobligationer                         95 %
andre noterede obligationer, herunder erhvervsobligationer,
der handles regelmæssigt                                        80 %
likvide aktier noteret på københavns fondsbørs                  80 %
andre børsnoterede aktier, der handles regelmæssigt             75 %
pant i beboelsesejendomme (af offentlig ejendomsvurdering) 80 %
pant i pantebreve (af pantebrevets dagsværdi)                   90 %
stk. 3
direktionen kan have engagementer med (placere midler hos) andre
pengeinstitutter i overensstemmelse med nærværnede retningsliniers afsnit 6 og
bilag 4.
stk. 4
direktionen kan ikke uden tiltrædelse af 1 bestyrelsesmedlem bevilge lån,
kreditter og garantier til ansatte i capinordic koncernen.
stk. 5
direktionen kan endvidere bevilge forhøjelser af de af bestyrelsen bevilgede eller
godkendte lån, kreditter og garantier af enhver art. den samlede forhøjelse af det
enkelte engagement må dog ikke overstige 25 % af det af bestyrelsen bevilgede
eller godkendte beløb og må højest udgøre det i stk. 1 nævnte beløb.
stk. 6
frigivelse af sikkerhed uden tilsvarende nedbringelse af engagementet betragtes
som en bevilling omfattet af disse retningslinier. det samme gælder bevilling af
overtræk.
stk. 7
direktionens bevillingsret ifølge denne instruks omfatter ikke de personer, som er
omfattet af § 78, stk. 1 og 4, i lov om finansiel virksomhed.
stk. 8
direktionen kan helt eller delvist bortakkordere tilgodehavender opgjort efter stk.
1.
stk. 9
alle af direktionen foretagne bevillinger og akkorder, der overstiger et beløb af 1
mio. dkk forelægges bestyrelsen til efterretning på førstkommende
bestyrelsesmøde.
stk. 10
direktionen har uanset ovennævnte ingen bevillingskompetence i relation til:
• tidligere akkorderede kunder, og
• nærtstående parter.”
                                               - 14 -
af det til ansøgningen vedlagte udkast til forretningsgang vedrørende kreditpolitik og –
strategi, der ubestridt er svarer til den endelige udgave, fremgik blandt andet:
      ”1. kredit strategi
      den overordnede strategi for capinordic bank a/s (banken) danner rammen for
      denne kreditpolitik og -strategi.
      banken ønsker at tage kalkulerede risici, som både i størrelse og indhold er
      forsvarlige og således at intet enkeltengagement kan true bankens eksistens.
      den operative målsætning for kredittab, er fastsat som en del af de finansielle mål
      for banken.
      capinordics målsætning er at have en veldiversificeret kreditportefølje.
      kreditpolitikken og strategien vedtages af bestyrelsen. denne udgør de generelle
      principper for ydelse af kreditter og fungerer samtidig som vejledning for de
      enkelte enheder i deres håndtering af kunderelationer i kreditsager.
      kreditpolitikken og -strategien komplementeres af detaljerede kreditinstruktioner
      og kreditforretningsgange som indeholder retningslinjer for banken som helhed
      og for de enkelte forretningsområder.
      2. generelle principper
      bevillingen af kredit i banken er baseret på god bank praksis/skik og høje etiske
      standarder. bankens aktiviteter skal på ingen måde kunne kompromittere generelt
      accepterede etiske og juridiske principper og ej heller skal banken indgå i
      transaktioner med modparter som vi mistænker for at være af tvivlsom moralsk
      karakter.
      det er målsætningen at banken hurtigst muligt kommer frem til vores
      kreditbeslutning for at tilfredsstille vores kunders forretningsmæssige behov. dog
      må tidsfaktoren aldrig kompromittere kvaliteten af kreditbeslutningen.
      3. kundekendskab – indsigt
      koncernens forretninger med private, erhvervs og institutionelle kunder skal være
      baseret på et grundigt kendskab til kunden og dennes forretningsaktiviteter. den
      overordnede regel er at banken kun indgår aftaler med kunder, som ligger inden
      for en enheds geografiske eller økonomiske interesseområde.
      kredit skal ikke kun ydes, baseret på kundens nuværende finansielle stilling, men
      også, og vigtigere, skal denne baseres på en dynamisk, uafhængig og kritisk
      undersøgelse af kundens fremtidige forventninger, understøttet af de bedste
      tilgængelige prognoser. undersøgelsen af kunden skal baseres på kvantitative
      såvel som kvalitative elementer, hvor kundens finansielle stilling, kvaliteten
      afledelsen, styringssystemer etc. tages i betragtning.
                                         - 15 -
grundige undersøgelser skal iagttages, når der forhandles med en potentiel ny
kunde.
på trods af, at kreditvurderingen af en kunde er en dynamisk og kontinuerlig
proces, er et af de vigtigste formål med den årlige revurdering at identificere
tidlige svaghedstegn i kundens performance og fremtidsudsigter.
som tillæg til analysen af den umiddelbare modpart er det af særdeles stor
vigtighed at analysere tendenser i branchen og dennes følsomhed over for
ændringer i forretningsmiljøet.
4. risikovurdering – fastlæggelse
udover kreditrisikoen må den kundeansvarlige til fulde forstå den juridiske,
tekniske og operationelle risiko som strukturen af kredittransaktionen indebærer.
det samme gør sig gældende for strukturen af kundegruppen, hvor komplekse
juridiske strukturer, offshore holding selskaber eller lange kæder mellem den
likviditets genererende aktivitet og låntageren multiplicerer den grundlæggende
kreditrisiko.
den kundeansvarlige er ansvarlig for at foreslå, behandle og evaluere
kreditrisikoen i hver enkelt transaktion og bærer det fulde kreditansvar, desuagtet
at beslutningen om kreditgivning muligvis er taget på et højere beslutningsniveau.
5. tillid
kunderelationer er baseret på gensidig tillid. banken skal have fuld tiltro kundens
integritet, evner og finansielle kapacitet til at opfylde sine forpligtigelser. dette
gælder både for det private individuelle forhold og for erhvervskunder og disses
direktioner og bestyrelser.
…
8. betalingsevne – kapacitet
det vigtigste element i den kvantitative kreditvurdering er kundens fundamentale
evne til at servicere sine forpligtigelser ud af sit cashflow. kundens
balanceopgørelse skal dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående
negative handelsforhold eller stigende renter og styrke som er tilstrækkelig til at
sætte selskabet i stand til at fremskaffe likviditet i langvarige perioder med
negativt cashflow.
selv i typiske aktive finansieringstransaktioner som eksempelvis ejendoms-,
vindmølle eller skibs finansiering er det de underliggende aktivers evne til at
generere et frit cashflow, som er den primære faktor i vurderingen af om der ydes
kredit.
for private personer skal lånebeløbet være konsistent med husstandens indtægt og
private formue.
                                              - 16 -
      9. sikkerhed
      kundens internt genererede cashflow bør altid være første vej ud af en
      transaktion, men for at have en anden vej ud, bør der altid tages sikkerhed, når
      dette er muligt. i aktiv-baseret finansiering, skal der som hovedregle altid tages
      pant i aktiverne og hvor det er muligt også i cashflow / indkomsten.
      værdien af sikkerheden skal under alle omstændigheder vurderes særskilt enten af
      banken, eller hvor det er passende og vurderes nødvenigt, af eksterne relevante
      vurderingsmænd /valuarer.
      ved aktivbaserede lån og situationer med svage kunder, skal der følges op på
      sikkerhedens værdi regelmæssigt og som minimum ved den årlige evaluering.
      10. covenants
      covenants i kreditaftaler kan ikke erstatte sikkerhedsstillelse, men kan være en
      stor hjælp som supplement til sikrede og usikrede forpligtelser. alle forpligtelser
      af væsentlig størrelse og kompleksitet bør inkludere fornøden covenants.
      som minimum skal covenants sikre den fulde indsigt i kundens virksomhed og
      beskytte bankens udlån i forhold til andre kreditorer. primært ved pari passu og
      negativ pledge bestemmelser. de finansielle covenants skal fastsættes for at sikre
      en ”early warning” og dermed give anledning til grundig opfølgning.
      11. dokumentation
      hele kreditprocessen skal være klart dokumenteret. til en mulig senere
      undersøgelse skal de præmisser og det beslutningsgrundlag, som kreditten blev
      ydet på være dokumenteret og arkiveret.
      det er afgørende, at tilstrækkelige lånedokumenter og andre typer dokumenter er
      udfærdiget og behørigt underskrevet samt at sikkerhederne er på plads før lånene
      udbetales. som hovedregel kan en kredit først udnyttes når alle de foregående
      betingelser er opfyldt. et kredittab forårsaget af utilstrækkelig dokumentation kan
      aldrig retfærdiggøres.
      ...”
af det udkast til forretningsgang vedrørende ”kreditgivning, overvågning af kreditter,
indfrielse af lån og nedskrivninger på lån”, der var vedlagt ansøgningen, og som ubestridt
svarer til den endelige udgave, fremgik blandt andet:
      ”opgave, der skal udføres:
      forretningsgangen skal sikre, at kreditgivning foretages på en ensartet og effektiv
      måde, samt at banken alene påtager sig kreditrisici, der er i overensstemmelse
      med den af banken vedtagne kreditpolitik og som ligger inden for lovgivningens
      rammer, herunder bestemmelser om store engagementer. forretningsgangen skal
      endvidere sikre, at kreditter alene bevilges af personer bemyndiget hertil og inden
      for deres respektive bemyndigelser og bankens
                                              - 17 -
      forretningsbetingelser/kreditpolitik. endelig skal forretningsgangen sikre, at
      tabsrisci søges begrænset mest muligt.
      koncerninterne kreditter skal tillige bevilges i overensstemmelse med den
      særskilte forretningsgang herfor.
      1. kundeforhold
      …
      1.1 kreditgivning involverer den kundeansvarlige, kundeservice,
      kreditafdelingen og afhængig af engagementsstørrelsen tillige direktionen og
      bestyrelsen.
      den kundeansvarlige håndterer - med assistance fra kundeservice - kontakten
      med kunderne i relation til kreditgivning, herunder:
      ...
              - bevillingsindstilling og rentabilitetsanalyse (den kundeansvarlige);
      …
      kreditafdelingen beslutter på baggrund af bevillingsindstillingen fra den
      kundeansvarlige, om der skal bevilliges et lån.
      …
      2. kreditgivningen omfatter følgende processer:
      …
      efter endt kreditvurdering meddeler kreditafdelingen den kundeansvarlige
      resultatet af låneansøgningen og de relevante konditioner (renteniveau,
      sikkerhedsstillelser, covernants, m.v.) på grundlag af bevillingen udarbejder
      kundeservice lånetilbud til kunden.
      …
      8. overvågning af kreditter
      …”
af det vedlagte udkast til forretningsgang vedrørende ”kreditgivning ” - investeringskreditter,
forbrugskreditter og erhvervsudlån” fremgik blandt andet:
      ”denne forretningsgang skal ses som et supplement til (og derfor læses i
      sammenhæng med) den generelle forretningsgangsbeskrivelse for kreditgivning,
      overvågning af kreditter, indfrielse af lån og nedskrivninger på udlån.
                                        - 18 -
1. investeringskreditter
1.1 definition; investeringskreditter omfatter bankens udlån til kunders
investeringer i et aktiv/aktiver som led i kundens formuepleje/-forvaltning, hvor
aktivet/aktiverne er pantsat til sikkerhed for udlånet. det er endvidere en
betingelse, at sikkerheden på tidspunktet for kredittens etablering udgør mindst
120 % og sikkerhedsstillelsen sker i sådanne aktiver, der kan lægges til
sikkerhed, jf. særskilt afsnit herom nedenfor.
1.2 en kundes ønske om etablering af "investeringskreditter" på andre vilkår
håndteres således:
1. 2.1 kredit med anden sikkerhed end "aktiver, der kan lægges til sikkerhed"
behandles i overensstemmelse med forretningsgangen "kreditgivning -
erhvervsudlån";
1.2.2 kredit med mindre sikkerhed end 120% kan eventuelt opdeles i en
investeringskredit (med sikkerhed på mindst 120%) og en kredit uden
sikkerhed.
1.3 aktiver, der kan lægges til sikkerhed; investeringskreditter kan ydes til
kundens investering i følgende aktiver
       - børsnoterede værdipapirer
sikkerheder skal indgå i bankens samlede registreringer over pantsikkerheder, idet
disse også er omfattet af lovgivningens bestemmelser om engagementsgrænser og
kapitaldækning.
1.4 vurdering af sikkerheder; sikkerheder skal opgøres i overensstemmelse
med bankens almindelige vurderingsprincipper.
1.4.1 niveau for sikkerhed; investeringskreditter må ikke etableres med
mindre sikkerhedsmargin end 120 % af det trukne beløb. dvs. kundens
sikkerhedsstillelse skal mindst udgøre 120 % af det trukne beløb.
1.4.2 såfremt sikkerheder som følge af ændringer i markedsrisici m.v.
kommer under 115 %, skal kunden straks informeres og anmodes om
at indbetale yderligere sikkerhed eller reducere lånet ved kontant (del)indfrielse.
1.4.3 såfremt sikkerheder kommer under 110 %, skal kunden straks
informeres om, at banken forbeholder sig ret til at påbegynde (hel eller delvis)
salg af sikkerhederne uden nærmere varsel og uden hensyntagen til eventuelle
negative konsekvenser for kunden, herunder eventuelle negative skattemæssige
konsekvenser.
1.4.4 såfremt sikkerhederne kommer under 105 %, skal banken foretage
salg af sikkerhederne indtil sikkerhedsmargin mindst svarer til 115 %.
                                         - 19 -
1.4.5 efter direktionens godkendelse kan salg af sikkerhederne afventes,
selvom sikkerhederne kommer under 105 %, såfremt kundens engagement ligger
inden for direktionens bevillingskompetence, og at engagementet fortsat forventes
at kunne afvikles uden tab for banken.
1.4.6 direktionen kan ikke dispensere fra informationspligten til kunden om
pligten til at foretage indbetaling af yderligere sikkerhed/bankens ret til at foretage
salg af aktiverne.
1.5 særlige forhold; ved indgåelse af investeringskreditter skal der være særlig
fokus på følgende:
-   kundens investeringer må ikke være belastende for bankens anseelse og
    renommé;
-   gældende love m.v. og henstilling fra regering, nationalbank(er) og
    andre pengepolitiske myndigheder skal overholdes;
-   kunden skal være bekendt med risiciene ved de pågældende investeringer
-   gearede forretninger indgås alene med kunder, der anses for at være
    "professionelle" investorer;
-   kundens økonomiske bonitet, balancesammensætning i øvrigt og
    indtjeningsevne.
1.6 opfølgning; opfølgning på engagementsrisikoen (at sikkerhederne mindst
udgør 120 % - eller den lavere grænse, der efterfølgende måtte være fastlagt af
direktionen) skal foretages dagligt [via datacentralen] af den kundeansvarlige.”
2. forbrugskreditter
…
3. erhvervsudlån
3.1 definition; erhvervsudlån omfatter alle udlån, der ikke er
investeringskreditter eller forbrugslån. erhvervsudlån omfatter således udlån til
virksomheder og erhvervsdrivende/investorer med virk. nr.
erhvervsudlån kan ydes med og uden sikkerhed. i henhold til bankens
kreditpolitik bør der dog altid tages sikkerhed, når dette er muligt.
3.2 aktiver, der kan lægges til sikkerhed; der er principielt ikke begrænsninger
i de aktiver, der kan tages sikkerhed i - så længe det ikke er lovstridig. typiske
sikkerheder vil omfatte:
- værdipapirer (børsnoterede og ikke børsnoterede);
- ejendomme;
- skibe;
                                              - 20 -
     - vindmøller;
     - øvrige aktivklasser med rimelig omsættelighed og hvor der kan fastsættes en
     kvalificeret værdiansættelse, f.eks. fordringer.
     …
     sikkerheder skal indgå i bankens samlede registreringer over pantsikkerheder, idet
     disse også er omfattet af lovgivningens bestemmelser om engagementsgrænser og
     kapitaldækning.
     3.3 vurdering af sikkerheder; sikkerheder skal opgøres i overensstemmelse
     med bankens almindelige vurderingsprincipper.
     3.3.1 niveau for sikkerhed; den kundeansvarlige skal i sin indstilling til
     bevilling af kreditter begrunde det valgte niveau for sikkerhed. valget vil i sagens
     natur have indflydelse på prisfastsættelsen.
     3.4 særlige forhold; ved indgåelse af erhvervsudlån skal der være særlig fokus
     på følgende:
     • gældende love m.v. og henstilling fra regering, nationalbank(er) og
     andre pengepolitiske myndigheder skal overholdes;
     • kundens økonomiske bonitet, balancesammensætning i øvrigt og
     indtjeningsevne.
     3.5 opfølgning; opfølgning på engagementsrisikoen skal foretages under
     hensyntagen til blandt andet risikoen for udsving i værdien af de stillede
     sikkerheder:
        sikkerhed                opfølgning
        kontanter                dagligt – qua valutarisikoen
        værdipapirer             dagligt
        ejendomme                årligt
        skibe                    årligt
        vindmøller               årligt
        øvrige aktiver           årligt
     opfølgningen foretages i øvrigt under hensyntagen til den prismæssige volatilitet i
     de deponerede sikkerheder og når ændring i lovgivning, renteniveauer,
     valutakurser, m.v. tilsiger, at kreditrisikoen er ændret betydeligt.”
endelig fremgik af et dokument benævnt ”g p børsmæglerselskab a/s - omdannelse til
pengeinstitut”, der angiveligt også var vedlagt ansøgningen om tilladelse til at drive
pengeinstitut, blandt andet:
     ”a. funktionsbeskrivelse - kreditafdelingen
     ansvarsområder
                                              - 21 -
      kreditafdelingen har ansvaret for bevilling af kreditter indstillet af de
      kundeansvarlige samt den daglige styring af bankens kreditgivning og
      eksponering overfor misligholdelse af allerede bevilligede kreditter.
      bemyndigelse
      kreditafdelingen kan på anmodning fra de kundeansvarlige beslutte at bevillige
      nye kreditter eller andre betingelser på udestående kreditter.
      arbejdsopgaver
      afdelingen har følgende væsentlige arbejdsopgaver:
      • afdelingen skal sikre, at ledelsen har et løbende sikkert billede af den samlede
      krediteksponering og rentabiliteten af de bevilligede kreditter
      • fastlægger og udarbejder retningslinjer for krav til dokumentation i forbindelse
      med kreditansøgninger og - bevillinger.
      • kreditafdelingen foretager løbende simulationsanalyser pa låneporteføljen bl.a.
      som grundlag for optimering af kreditpolitikken
      • indhenter oplysninger fra kreditoplysningsbureauer, herunder rki
      • foretager kontrol for korrekt udfyldelse af kreditindstillinger og at den krævede
      dokumentation af kundens forhold er til stede samt at der er udarbejdet
      rentabilitetsanalyse.
      • kontrollere, at bankens forretningsgange og -politikker for kreditgivning og
      prissætning overholdes
      • opgørelse og indberetning af store engagementer
      • periodisk rapportering til ledelsen om bankens kreditrisici og
      kreditsammensætning (risikoklasser og segementer)
      • løbende overvågning af kreditter og sikkerheder, herunder gennemgang af
      overtrækslister.”
som anført meddelte finanstilsynet ved brev af 4. oktober 2006 banken tilladelse til at drive
pengeinstitutvirksomhed. dette skete med regnskabsmæssig virkning fra samme dato.
banken var angiveligt adviceret om finanstilsynets tilladelse, idet der allerede den 3. oktober
2006 blev afholdt konstituerende bestyrelsesmøde, hvor bestyrelsen blandt andet godkendte
den foreliggende forretningsorden, udkast til direktionsinstruks, kreditpolitik, retningslinier
og politikker samt forretningsbetingelser.
                                               - 22 -
samme dag blev det første bestyrelsesmøde i banken afholdt. af referatet herfra fremgår
blandt andet:
      ”4. bevilling af lån, kreditter og garantier.
              a. overtagelse af engagementer fra capinordic a/s
                             i. bestyrelsen godkendte vedhæftede oversigt.
              b. bevilling af nye engagementer
                             i. kredtifaciltiet til capinordic a/s på dkk 100.000.000
                                    1. betyrelsen godkendte bevillingsengagementet
                             ii. keops a/s - kreditfacilitet på dkk 100.000.000 (ov,
                             esj og sb deltog ikke under behandlingen af dette punkt)
                                    1. bestyrelsen godkendte indstillingen
                             iii. keops a/s - kreditfacilitet på dkk 160.000.000 (ov,
                             esj og sb deltog ikke under behandlingen af dette punkt)
                                    1. bestyrelsen godkendte indstillingen
                             iv. kreditfacilitet globework aps og mota aps
                                    1. bestyrelsen godkendte indstillingen
                             v. kreditfacilitet eurotrust a/s på dkk 100.000.000 (ed
                             deltog ikke under behandlingen af dette punkt).
                                    1. bestyrelsen godkendte indstillingen
                             vi. kreditfacilitet aps kbus 8 nr. 2051 dkk 3.000.000.
                                    1. bestyrelsen godkendte indstillingen
                             vii. mcs holding aps
                                    1. bestyrelsen godkendte indstillingen
                             viii. cc finans aps (sb deltog ikke i behandlingen af dette
                             punkt) der blev på mødet forelagt en ny indstilling. det
                             fremsendte afslag udgår.
                                  1. bestyrelsen godkendte den forelagte indstilling.
                                  2. bestyrelsen bemærkede, at sagen forekom meget
                                      administrationstung, og ikke var en del af den
                                      fremtidige kerneforretning.”
det fremgår af sagen, at flere kreditindstillinger var dateret samme dato, og at lasse lindblad
var medunderskriver på nogle af kreditindstillingerne. der henvises i øvrigt til den nærmere
gennemgang af engagementerne nedenfor.
3. bankens drifts- og strategiplaner
driftsplan for perioden 1. oktober 2006 til 31. december 2009
den udaterede ”driftsplan for perioden 1. oktober 2006 til den 31. december 2009” indeholdt
samme angivelse af bankens ”forretningsgrundlag/-idé som anført i den driftsplan, der var
vedlagt ansøgningen om tilladelse til at drive pengeinstitut. bestyrelsen anført i driftsplanen
                                               - 23 -
er den samme som anført i årsrapporten for 2006, bortset fra eirikur s. johannsson, således at
bestyrelsen bestod af i alt 5 personer, og det anføres, at der var indledt en rekrutteringsproces
vedrørende ansættelse af en bankdirektør.
i driftsplanen er endvidere anført blandt andet:
       ”historik
       capinordic a/s er børsnoteret på omx-københavns fondsbørs. selskabet har i
       sin nuværende form eksisteret siden juni 1997. frem til 2004 var selskabet
       primært funderet i sverige med aktiviteter indenfor formidling af
       forsikringsprodukter samt forvaltning af fond-i-fond produkter.
       capinordic-koncernen har igennem de sidste 18 måneder udviklet sig fra at have
       et spinkelt kapitalgrundlag til i dag at være en koncern med en egenkapital på
       mere end dkk 1,3 mia. [kr.] efter indregning af de sidste emissioner (kontant
       samt apportindskud).
       siden primo 2005 er koncernens forretningsområder udviklet til i dag primært at
       være forankret i danmark gennem ejerskabet af g p børsmæglerselskab a/s,
       keops proviso fondsmæglerselskab a/s samt et kompetencecenter inden for
       corporate finance.
       erhvervelsen af g p børsmæglerselskab a/s blev godkendt af finanstilsynet den
       28. februar 2006, kompetencecentret inden for corporate finance blev erhvervet
       den 21. april 2006 via erhvervelsen af statsautoriseret revisionsanpartsselskab
       steen bryde (under navneændring til capinordic consulting aps) og keops
       proviso fondsmæglerselskab a/s blev erhvervet den 2. maj 2006 og erhvervelsen
       godkendt af finanstilsynet den 23. juni 2006.
       status
       koncernen har i dag kompetencer inden for værdipapirhandel, kapitalforvaltning
       samt corporate finance området.
       banken vil fra starten beskæftige ca. 40 fuldtidsmedarbejdere og forventes at øge
       medarbejderstaben til ca. 60 inden for en periode på 12 - 24 måneder.
       fremtid
       capinordic-koncernen har som målsætning at blive et alternativ til de eksisterende
       aktører på de udvalgte fokusområder: børshandel, kapitalforvaltning, private
       banking, samt corporate finance.
       med baggrund i en vurdering af mulighederne på det finansielle marked i samspil
       med koncernens nuværende kompetence- og kundegrundlag har bestyrelsen i
       capinordic a/s besluttet at søge den juridiske enhed g p børsmæglerselskab a/s
       omdannet til en bank.
                                       - 24 -
ved at samle aktiviteter og viden sikres, at den forretningsmæssige platform, der
skal danne baggrund for koncernens ekspansion i de kommende år, er
licensmæssigt etableret.
med baggrund i capinordic a/s’ tilstedeværelse i sverige via datterselskabet
unitfond ab er det endvidere hensigten, at banken samtidig med etableringen i
danmark søger etablering af en filial i sverige.
det er forventningen, at capinordic bank a/s kan påbegynde sin bankvirksomhed
i 4. kvartal 2006.
…
e. forretningsomfang og virkemåde
det er en overordnet målsætning for capinordic bank a/s, at kunderne rådgives
med udgangspunkt i et højt kvalitativt og etisk niveau. alle rådgivningsprocesser
udarbejdes, under hensyntagen til ”god skik for finansielle virksomheder” (jf.
også finanstilsynets bekendtgorelse nr. 1046 af 27. oktober 2004).
…
private banking området (wealth management)
capinordic-koncernen har medio 2006 i danmark et kundegrundlag, der er
karakteriseret ved, at kunderne i høj grad er formuende. koncernen leverer medio
2006 under de nuværende licenser forskellige ydelser til disse kunder, men i en
form der ikke er tilstrækkeligt koordineret med henblik på at optimere
serviceniveauet over for den enkelte kunde.
med etableringen af capinordic bank a/s er der fastlagt en målsætning om at
opbygge et brand inden for servicering af formuendc privatkunder. som rådgiver
vil banken tilbyde skræddersyede løsninger, der tilpasses den enkelte kundes
økonomiske formåen, individuelle behov samt risikoprofil.
disse løsninger etableres på baggrund af en gennemgribende analyse af den
enkelte kundes samlede finansielle forhold og risici. løsningerne vil tage
udgangspunkt i den indre sammenhæng mellem kundens aktiver og passiver i
relation til kundens økonomiske formåen, risikoprofil samt kort- og langsigtede
opsparingshorisont, herunder kundens langsigtede pensionsplanlægning.
…
som en konsekvens af analyser af kundernes finansielle bonitet og risikoprofil vil
kunderne endvidere tilbydes finansiering af målrettede opsparingsprodukter, der
etableres med udgangspunkt i ovennævnte rådgivning - eksempelvis inden for
aktivklasser, som også omhandler fast ejendom, vindmøller, skibe eller
pensionsrelaterede produkter.
                                       - 25 -
…
kapitalforvaltningsområdet
det er målsætningen, at banken skal være en foretrukken leverandør af aktivt
forvaltede opsparingsprodukter med baggrund i koncernimplementerede
efterprøvede og veldokumenterede forvaltningsmodeller til såvel private som
institutionelle investorer.
…
kapitalforvaltningsområdet i capinordic bank a/s vil udbyde en bred palet af
ydelser, herunder:
-   diskretionære mandater
…
corporate finance området
medio 2006 leverer capinordic-koncernen corporate finance løsninger fra flere
juridiske enheder.
g p børsmæglerselskab a/s medvirker ved børsnoteringer (rådgivning,
capitrader), keops proviso fondsmæglerselskab a/s medvirker ved
mellemfinansiering af transaktioner, der primært har sit udspring i fast ejendom.
det er ledelsens vurdering, at forretningsområdet kommer til at beskæftige 5-10
medarbejdere inden for perioden for nærværende driftsplan.
capinordic bank a/s’ corporate finance aktiviteter vil bestå af ydelser inden for
aktiebaserede
transaktioner, rådgivning ved fusioner og virksomhedsovertagelser, strukturerede
finansielle løsninger samt obligationsudstedelser.
de aktiebaserede transaktioner består eksempelvis af børsintroduktioner, ny-
emissioner, kapitaludvidelser, samt private placements.
rådgivning i forbindelse med fusioner og virksomhedsovertagelser dækker over
forskelligartede ydelser, hvor banken kan rådgive om kapitalstrukturer,
udarbejdelse af prospektmateriale og værdiansættelse samt egentlige aktiemarkeds
transaktioner m.v. kunderne kan tilbydes finansiering af visse typer af
transaktioner.
…
forretningsgange
der er udarbejdet funktionsbeskrivelser, der indebærer en klar ansvarsfordeling og
funktionsadskillelse, herunder mellem udførende og kontrollerende funktioner.
                                              - 26 -
     med udgangspunkt i funktionsbeskrivelserne er der udarbejdet overordnede
     forretningsgangsbeskrivelser for alle væsentlige aktiviteter, jf. ovenfor, som
     banken påtænker at drive. forretningsgangsbeskrivelser vil blive udbygget med
     egentlige arbejdsbeskrivelser i det omfang, det vurderes relevant for at sikre, at
     forretningsgangene efterleves som påtænkt, herunder med den fornødne høje grad
     af intern kontrol. arbejdsbeskrivelserne vil blive udformet under hensyntagen til
     det omfang, som datacentralens brugersystemer understøtter forretningsgangene -
     det vil sige, den grad af ’’instruktion” og intern kontrol, der er indbygget i
     datacentralens brugersystemer.
     funktions-, forretningsgangs- og arbejdsbeskrivelse samt tilhørende love og
     vejledninger, herunder interne vejledninger og skemaer, vil blive indarbejdet i et
     elektronisk system, som sikrer en målrettet tilgængelighed for bankens ansatte,
     samt en struktureret opdaterings- og godkendelsesproces.
     f. kunder
     capinordic bank a/s har følgende kundegrupper som fokus:
     • privatpersoner
              o formuendc
              o andre
     • virksomheder, legater og fonde
     • institutionelle og finansielle aktører
     …
     det er målet, at skabe en betydelig interaktion mellem de fire forretningsområder,
     herunder transaktionsunderstøttende og -fremmende aktiviteter imellem private
     banking (wealth management) området, corporate finance området og bankens
     kapitalforvaltningsområde.
     …”
strategiplan 2011
af bankens ”strategiplan 2011” fra november 2007 fremgik blandt andet:
     ”4.2 investment banking
     capinordic bank ønsker at tilbyde højmarginale kapitalformidlingsprodukter,
     bridgefinansiering (kapitaltilførsel, der dækker finansieringsbehovet i perioden
     frem til en ny kapitaltilførsel kan finde sted), diverse lån, ipo's, kreditter,
     investeringskreditter og udstedelse af garantier.
     erhvervskundesegmentet er kendetegnet ved følgende:
                                       - 27 -
•   capinordic bank ønsker at imødekomme virksomhedens kortsigtede
    finansieringsbehov med eksempelvis en bridgefinansiering på under to år.
    capinordic bank udbyder ikke traditionel driftsfinansiering
•   capinordic bank ønsker at finansiere virksomhedens anlægs- og
    omsætningsaktiver,
    eksempelvis ejendomme, skibe, vindmøller og fordringer
…
4.3 markets
…
4.3.2 eksterne kunder
kunder i capinordic bank markets skal tilbydes professionel og personlig
rådgivning i forbindelse med handel med værdipapirer, forvaltning af porteføljer
og afdækning af risiko. markets skal tilbyde individuelle aftaler, herunder
muligheden for at supplere de frie midler med en investeringskredit. ….
markets skal samle de kunder, der ikke passer ind andre steder. kunderne skal
have en depotformue på minimum dkk 2.5 mio. depotet skal have en betydelig
omsætningshastighed. kurtageindtjeningen på depotet skal være på minimum 1,0
% af depotværdien p.a.
…
4.4 udlånenes sammensætning
low margin-kreditter vil typisk være kreditter, der er relateret til aktive
investeringer i aktiemarkedet gennem capinordic bank, hvor der samtidig kan
genereres en indtjening ved kurtage for aktiehandlerne. der vil være krav om
spredning af aktieinvesteringerne og en overdækning på minimum 30 % af
kreditmaksimum.
høj margin-kreditter tilbydes typisk som bridge- og projektfinansiering.
løbetiden er som hovedregel under et år, og kreditterne er kendetegnet ved, at der
ikke vil være afledt indtjening på disse kreditter i låneperioden. omkostningerne
for kunderne ved oprettelse af disse kreditter afspejler den kompleksitet, der er i
disse sager.
for begge produkter skal der foretages normal kreditvurdering, og der skal
etableres den fornødne sikkerhed for udlånet.
…
4.6 funding af bankens udlån
bankens udlånsbalance kan fondes gennem tre forskellige kilder:
       • bankens egenkapital
                                                - 28 -
              • indlån
              • optagelse af ansvarligt lån (subordinated loan)
       p.t. anvendes udelukkende bankens egenkapital og indlån. optagelse af ansvarligt
       lån kan ikke ske, før årsregnskabet for 2007 foreligger.”
4. bankens regelsæt
sagsfremstillingen i dette afsnit omfatter følgende regelsæt i banken:
    •           forretningsorden for bestyrelsen
    •           direktionsinstruks
    •           kreditpolitik
    •           fondspolitik
    •           retningslinier for koncerninterne transaktioner og engagementer
    •           forretningsgange i kreditafdelingen
4.1. forretningsorden for bestyrelsen
i forretningsorden godkendt af bankens bestyrelse den 3. oktober 2006 er bestemt blandt
andet:
       ”2.      bestyrelsesmøder
       2.1      mødefrekvens; bestyrelsen afholder møde i forbindelse med bankens
                ordinære generalforsamling. ordinære bestyrelsesmøder afholdes
                endvidere én (1) gang om måneden og i øvrigt så ofte, formanden skønner
                det påkrævet, eller når det begæres af et medlem af bestyrelsen, en
                direktør, eller en valgt revisor.
                [ved forretningsorden vedtaget den 19. maj 2009 ændret til følgende
                ordlyd:”3.1 mødefrekvens bestyrelsen afholder møde i forbindelse med
                bankens ordinære generalforsamling. ordinære bestyrelsesmøder afholdes
                endvidere ca. 10 gange om året og i øvrigt så ofte, formanden skønner det
                påkrævet, eller når det begæres af et medlem af bestyrelsen, en direktør,
                eller en valgt revisor”.]
       2.2      indkaldelse; bestyrelsesmøder indkaldes normalt med mindst 8 dages
                varsel. når særlige forhold kræver hurtig indkaldelse af et
                bestyrelsesmøde, kan det nævnte varsel forkortes efter formandens
                bestemmelse. [ved forretningsorden vedtaget den 19. maj 2009 ændret til
                følgende ordlyd :”3.2 indkaldelse bestyrelsesmøder indkaldes normalt
                med mindst 5 dages varsel. når særlige forhold kræver hurtig indkaldelse
                af et bestyrelsesmøde, kan det nævnte varsel forkortes efter formandens
                                    - 29 -
    bestemmelse. i forbindelse med indkaldelse af bestyrelsesmøde udsendes
    foreløbig dagsorden med bilag”.]
2.3 dagsorden; en uge før et møde udsendes foreløbig dagsorden,
    bestyrelsesrapport indeholdende emner til vurdering/beslutning samt
    orienteringsforhold. herudover fremsendes i rationelt omfang
    bilagsmateriale, bl.a. kreditindstillinger skal bevilges i bestyrelsen.
    kopierne består af engagementsresumé og regnskabsbilag. indstillingerne
    fra direktionen gennemgås af kreditchefen. eventuelle spørgsmål fra
    bestyrelsen stilles på selve mødet.
2.4 materiale; bestyrelsens medlemmer medbringer det fremsendte materiale
    på bestyrelsesmødet.
2.5 mødeledelse; formanden eller i dennes forfald næstformanden leder
    bestyrelsesmøderne, repræsenterer bestyrelsen udadtil og er bindeled
    mellem direktion og bestyrelse.
2.6 beslutningsdygtighed; bestyrelsen er beslutningsdygtig, når over
    halvdelen af medlemmerne er til stede, deriblandt formanden eller i
    dennes forfald næstformanden. beslutning må dog ikke tages uden, at så
    vidt muligt samtlige bestyrelsesmedlemmer har haft adgang til at deltage i
    sagens behandling. beslutning træffes ved almindelig stemmeflerhed. ved
    stemmelighed er formandens - eller i dennes forfald næstformandens -
    stemme afgørende.
2.7 deltagere; direktionen deltager - dog uden stemmeret - i bestyrelsens
    møder. en valgt revisor har ret til at være til stede og udtale sig ved
    bestyrelsesmøder, medmindre bestyrelsen i den enkelte sag træffer anden
    bestemmelse. dog har den valgte revisor altid ret til at deltage under
    behandling af sager, der har betydning for revisionen eller for aflæggelse
    af regnskab. revisor har pligt til at deltage, hvis et bestyrelsesmedlem
    måtte ønske det.
3.  dagsorden
3.1 ordinære møder; på de ordinære bestyrelsesmøder vil følgende emner
    generelt være til behandling:
    3.1.1         forelæggelse af referat i forhandlingsprotokollen af forrige
                  bestyrelsesmøde til godkendelse og underskrift.
    3.1.2         behandling af revisionsprotokollen til bestyrelsens
                  stillingtagen og underskrift, såfremt der er sket indføjelser
                  siden sidste bestyrelsesmøde.
    3.1.3         gennemgang og budgetopfølgning af udviklingen i
                  - bankens forretningsomfang
                  - balance
                  - drift
                                     - 30 -
    3.1.4           gennemgang af udviklingen i likviditets-, fonds- og
                    valutaforhold samt rente- og valutarisiko.
    3.1.5           bevilling af lån, kreditter og garantier.
    3.1.6           efterretningssager.
    3.1.7           overtræk og restancer.
    3.1.8           orientering fra direktionen om bankens øvrige virksomhed i
                    den forløbne/kommende periode, herunder opfølgning på
                    lagte planer.
    3.1.9           eventuelt.
3.2 direktionens forelæggelse; direktionen fremlægger ud fra
    væsentlighedskritierier og efter behov forhold med henblik på
    beslutning/orientering opfølgning omkring
    - aktionærrelationer
    - organisation
    - filialstrategi, herunder investeringer over kr. 1 mio.
    - ekstern kommunikation
    - eksterne samarbejdsrelationer
    - gennemgang af særlige risici og udviklingen i bankens kreditportefølje,
    samt øvrige forhold/dispositioner, der har væsentlig betydning for bankens
    virke.
3.3 kvartalsvise forelæggelser; direktionen fremlægger kvartalsvist
    - kvartalsrapport
    - opfølgning på bankens balancepolitik, herunder solvens og
    likviditetsforhold.
3.4 halvårlige forelæggelser; direktionen fremlægger halvårligvist
    halvårsrapport/ årsregnskabsmeddelse.
3.5 årlige forelæggelser; årligt fremlægger direktionen planer og budgetter
    for det kommende år til godkendelse, ligesom værdiansættelsen af større
    aktiver og andre risici, herunder engagementer på kr. 5 mio. og derover,
    samt engagementer på særlige vilkår. samtidig gennemgås eventuelle
    engagementer med medlemmer af direktionen og bestyrelsen samt
    koncerninterne engagementer.
…
5.  bestyrelsens opgaver
                                     - 31 -
5.1 kapitalberedskab; bestyrelsen skal stedse påse, at bankens
    kapitalberedskab er tilstrækkelig.
5.2 overordnet ledelse; bestyrelsen har den overordnede ledelse af bankens
    virksomhed og behandler herunder og træffer beslutning navnlig i
    følgende forhold:
    5.2.1          ansættelse og afskedigelse af bankens direktion og
                   fastsættelse af deres ansættelsesvilkår;
    5.2.2           godkendelse af bankens budget;
    5.2.3          gennemgang af bankens kvartalsregnskaber sammenholdt
                   med bankens budget og fastsættelse af solvensbehovet;
    5.2.4          rammer for bankens finansieringstruktur under hensyntagen
                   til rente- og kursrisici, varighed og behørigt likvidt
                   beredskab;
    5.2.5          rammer for anbringelse af bankens likvide midler;
    5.2.6          godkendelse af bankens årsregnskab - herunder fastlæggelse
                   af regnskabsprincipper - og indstilling til
                   generalforsamlingen vedr. udbytte, kapitalforhold etc.;
    5.2.7          tilsyn med direktionens ledelse af bankens virksomhed;
    5.2.8          andre beslutninger, der efter bankens forhold er af
                   usædvanlig art eller stor betydning.
5.3 beslutningsgrundlag; inden bestyrelsen træffer beslutning om noget
    forhold, skal bestyrelsen påse, at den har fået de oplysninger, der er
    nødvendige til opfyldelse af dens opgaver.
5.4 organisation; bestyrelsen skal tage stilling til bankens organisation,
    såsom regnskabsfunktion, intern kontrol, it-organisation og
    tilrettelæggelse af budgettering og skal navnlig påse, at bogføringen og
    formueforvaltningen kontrolleres på en efter bankens forhold
    tilfredsstillende måde og især være opmærksom på at etablere passende
    forretningsgange til sikring heraf, herunder navnlig:
    5.4.1          etablere betryggende forretningsgange på alle væsentlige
                   virksomhedsområder;
    5.4.2          fastsætte retningslinjer for bankens risikopåtagelse, herunder
                   fastsætte regler og politikker for
                   (a)            kreditgivning;
                                     - 32 -
                   (b)            dispositioner over bankens beholdning af
                                  værdipapirer;
                   (c)            fremskaffelse af placering af likviditet;
                   (d)            dispositioner på udlandsområdet;
                   (e)            it-sikkerhed og beredskabsplaner.
…
    5.4.4          udarbejde skriftlige retningslinjer for bankens væsentligste
                   aktivitetsområder, hvori arbejdsdelingen mellem bestyrelse
                   og direktion fastlægges;
    5.4.5          udarbejde skriftlige retningslinjer for koncerninterne
                   transaktioner;
...
5.9 kontrol; bestyrelsens kontrol af de her nævnte forhold udøves ved
    gennemgang af det af direktionen for bestyrelsen på bestyrelsesmøderne
    forelagte materiale, gennem den interne revision og den
    generalforsamlingsvalgte revision samt på anden måde, som bestyrelsen i
    det enkelte tilfælde måtte finde hensigtsmæssig. på bestyrelsesmøderne
    har bestyrelsen ret til af direktionen at fordre de oplysninger og
    dokumentationer, som er nødvendige til opfyldelsen af dens hverv.
…
8.  direktionen
8.1 udnævnelse af direktionen; til at varetage bankens daglige drift
    udnævner bestyrelsen en eller flere direktører. den daglige ledelse
    omfatter ikke dispositioner, der efter bankens forhold er af usædvanlig art
    eller stor betydning. sådanne dispositioner kan direktionen kun foretage
    efter særlig bemyndigelse fra bestyrelsen, medmindre bestyrelsens
    beslutning ikke kan afventes uden væsentlig ulempe for bankens
    virksomhed.
8.2 direktionens opgaver; direktionen udfører deres opgaver i
    overensstemmelse med indholdet af lov om aktieselskaber og lov om
    finansiel virksomhed, bekendtgørelser og vejledninger udstedt af
    finanstilsynet og øvrigt efter de af bestyrelsen angivne retningslinjer for
    varetagelse af den daglige ledelse af banken.
8.3 retningslinjer for direktionen; bestyrelsen fastlægger nærmere
    retningslinjer for arbejdsdelingen, herunder forretningsgange,
    bemyndigelser og instrukser mellem bestyrelsen og direktionen eller andre
    etablerede organer. i tilknytning hertil gives endvidere nærmere
                                              - 33 -
              bestemmelser om, hvorledes bestyrelsen fører tilsyn med direktionens
              ledelse af bankens virksomhed. en oversigt over de til enhver tid
              gældende regler herom vedhæftes nærværende forretningsorden som en
              integreret del af denne.
      …
      9.      aflæggelse af perioderapporter og årsrapport
      9.1     forslag til årsrapport; direktionen udfærdiger forslag til bankens
              årsrapport med dertil hørende årsberetning. dette materiale overgives til
              den generalforsamlingsvalgte revisor, der foretager revision af
              årsrapporten og den dertil hørende årsberetning, som derefter - forsynet
              med udkast til revisionspåtegning - forelægges for bestyrelsen til
              behandling og vedtagelse.
      …”
4.2. direktionsinstruks
den oprindelige direktionsinstruks af 6. oktober 2006 med senere ændringer er gengivet
nedenfor i uddrag, idet ændringer er indsat i skarp parentes.
direktionsinstruksen bærer overskriften ”retningslinier for capinordic bank a/s´s
virksomhed i henhold til lov om finansiel virksomhed § 70”. det hedder indledningsvis, at
bestyrelsen herved fastsætter retningslinjer for bankens generelle virksomhed samt driften af
de væsentligste enkelte aktivitetsområder. til varetagelse af den daglige ledelse ansætter
bestyrelsen en eller flere direktører i overensstemmelse med lovens og vedtægternes regler
herom.
      ”
      …
      1.      generelle retningslinier
              direktionen bemyndiges til at forestå bankens daglige virksomhed og
              herunder sikre, at:
                  1. bankens forretningsgange og administrative systemer til enhver tid
                      tilrettelægges således, at disse er sikkerhedsmæssigt forsvarlige, og
                      at der herunder er foretaget en hensigtsmæssig adskillelse mellem
                      forvaltningen af bankens og kundernes midler samt registreringen
                      heraf.
                      …
                                    - 34 -
        3.   banken til enhver tid har rådighed over den fornødne kapacitet
            organisatorisk, administrativt samt ressourcemæssigt til at løse de
            med driften af banken forbundne opgaver.
             …
1.1 bankens daglige virksomhed omfatter ikke dispositioner, som efter
    bankens forhold er af usædvanlig karakter eller størrelse, eller
    dispositioner, som uanset deres karakter eller størrelse i væsentligt omfang
    kan påvirke opgørelsen af bankens solvens eller likviditet. sådanne
    dispositioner skal forelægges den samlede bestyrelse til forudgående
    godkendelse, medmindre beslutningen ikke kan udskydes uden væsentlig
    ulempe for bankens virksomhed. i sådanne tilfælde underrettes
    bestyrelsesformanden eller i dennes forfald næstformanden uden unødigt
    ophold om den foretagne disposition.
    til dispositioner, som skal godkendes af bestyrelsen, hører:
        •   ændringer i bankens kapitalgrundlag (ændring af aktiekapitalens
            størrelse), ændring af lån, der helt eller delvist kan medregnes til
            basiskapitalen samt ændring af bankens solvensbehov.
            …
        •   gennemgang af større engagementer, samlet risiko og
            riskokoncentrationer.
             …
3.  kreditinstruks
3.1 bestyrelsen bemyndiger direktionen til at yde bankens kunder kredit
    (udlån, kredit af enhver art, samt garantier m.v.), mod betryggende
    bankmæssig sikkerhed efter følgende retningslinier.
3.2 direktionens bevillingsret i henhold til denne instruks forudsætter, at det
    samlede (nedvægtede) engagement ikke er eller ved bevillingen bringes op
    over 25% af bankens basiskapital, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed
    og under henvisning til bekendtgørelserne om opgørelse og indberetning
    af store engagementer og kapitaldækning.
    direktionen kan bemyndige det i banken ansatte personale enkeltvis eller i
    forening til, på sine vegne, at forestå disse retningslinier.
    direktionen kan i presserende tilfælde, hvor bestyrelsens godkendelse ikke
    kan indhentes, foretage dispositioner, som rækker ud over denne instruks.
    sådanne bevillinger skal forelægges formanden for bestyrelsen uden
    unødigt ophold, ligesom sådanne bevillinger skal forelægges bestyrelsen
                                    - 35 -
    på det førstkommende bestyrelsesmøde, dog senest 4 uger efter
    bevillingen.
    direktionen kan uden forudgående godkendelse af bestyrelsen bevilge
    kreditter, der ikke bringer det samlede mellemværende over de i bilag 1
    fastsatte rammer. yderligere kredit til kunder, hvis mellemværende ved
    kreditudvidelsen kommer til at overstige eller allerede overstiger de i bilag
    1 fastsatte rammer, kan alene bevilges af bestyrelsen.
    ved kunder forstås i dette afsnit en kunde eller en gruppe af indbyrdes
    forbundne kunder, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed.
    ved kredit forstås i dette afsnit nye tilsagn, ændringer af allerede
    bevilgede lån, bevillinger af overtræk samt ændringer af allerede
    etablerede sikkerheder.
    …
9.1 det pålægges direktionen til stadighed at sikre, at banken har et personale,
    der uddannelsesmæssigt er i stand til at leve op til de krav, bankens kunder
    stiller, samt at personalesammensætningen i størst muligt omfang sikrer
    kontinuitet ved løsningen af de med virksomheden forbundne opgaver.
    …
11. rapportering til bestyrelsen
    direktionen skal drage omsorg for, at bestyrelsen får rapportering mindst
    en gang i kvartalet om udviklingen af samtlige grænser i denne denne
    instruks.
    direktionen aflægger på hvert bestyrelsesmøde rapport om udviklingen i
    bankens kapitalberedskab og solvensprocent, herunder opgørelse
    vedrørende den ansvarlige kapital (beløb og udløbsdatoer m.v.) samt
    udviklingen i de beregnede tal for likviditet, renterisiko og valutarisiko.
    direktionen forelægger til behandling på hvert bestyrelsesmøde de
    ansøgninger om lån, kreditter og garantier, som ikke kan bevilges af
    direktionen i henhold til kreditinstruksen.
    direktionen aflægger efter behov, dog mindst én gang hvert kvartal,
    rapport vedrørende pengeinstituttets kreditrisici samt forhold i forbindelse
    med kreditter, mellemværende, værdipapirer eller valuta, som har medført,
    eller som kan forudses at ville medføre væsentlige tab for banken.
    kvartalsrapporten skal som minimum indeholde:
         •    oversigt over de engagementer der er større end 25 mio. kr.
                                        - 36 -
             •   oversigt over de engagementer hvorpå der er overtræk større end
                 500 t.kr.
             •   oversigt over sikkerhedsfordelingen på engagementer der er større
                 end? [citatet er med ?]
             •   oversigt over branchefordeling på samtlige af bankens
                 engagementer.
…
                                                                           bilag 1
             retningslinier for bankens virksomhed
med henvisning til retningsliniernes afsnit 3 fastsættes følgende rammer for
direktionens bevilling af kredit til kunder.
        stk. 1
        direktionen kan bevilge lån, kreditter og garantier til kunder, når debitors
        samlede engagement før fradrag, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed,
        ikke ved bevillingen bringes op over 5 mio. dkk.
        [ved ændring den 22. maj 2007 forhøjedes grænsen fra 5 til 40 mio. kr. og
        tilføjelse: ” heraf må den usikrede del af det samlede engagement
        maksimalt udgøre dkk 25 mio”.]
        stk. 2
        mod sikkerhed af den art, som er beskrevet nedenfor, forhøjes den i stk. 1
        nævnte grænse med den sikrede del af engagementet, dog højst med 10
        mio. dkk til i alt 15 mio. dkk. de omfattede sikkerheder er:
        [herefter gentages kreditpolitikkens belåningsprocenter med ændringer
        som gengivet i afsnittet om kreditpolitikken]
        [ved ændring den 22. maj 2007 forhøjedes grænsen fra 15 til i alt 50 mio.
        kr]
        …
        stk. 5
        direktionen kan endvidere bevilge forhøjelser af de af bestyrelsen
        bevilgede eller godkendte lån, kreditter og garantier af enhver art. den
        samlede forhøjelse af det enkelte engagement må dog ikke overstige 25 %
        af det af bestyrelsen bevilgede eller godkendte beløb og må højest udgøre
        det i stk. 1 nævnte beløb.
        stk. 6
                                              - 37 -
              frigivelse af sikkerhed uden tilsvarende nedbringelse af engagementet
              betragtes som en bevilling omfattet af disse retningslinier. det samme
              gælder bevilling af overtræk.
              stk. 7
              direktionens bevillingsret ifølge denne instruks omfatter ikke de personer,
              som er omfattet af § 78, stk. 1 og 4, i lov om finansiel virksomhed.
              stk. 8
              direktionen kan helt eller delvist bortakkordere tilgodehavender opgjort
              efter stk. 1.
              [fra den 17. juni 2008 affattet således ”direktionen kan indgå moratorium
              og akkordordninger med debitorer.”]
              stk. 9
              alle af direktionen foretagne bevillinger og akkorder, der overstiger et
              beløb af 1 mio. dkk forelægges bestyrelsen til efterretning på
              førstkommende bestyrelsesmøde.
              [udgået fra den 17. juni 2008]
              stk. 10
              direktionen har uanset ovennævnte ingen bevillingskompetence i relation
              til:
                   •   tidligere akkorderede kunder, og
                   •   nærtstående parter.”
4.3. kreditpolitik
den oprindelige kreditpolitik af den 3. oktober 2006 med senere ændringer har følgende
ordlyd, idet ændringer er indsat i skarp parentes:
      ”1.     målsætning
      kreditgivning er en integreret del af capinordic banks samlede virksomhed.
      formålet med kreditpolitikken er at sikre, at capinordic bank fremstår som en
      samlet virksomhed med et entydigt og slagkraftigt image.
      capinordic bank ønsker alene at bevilge engagementer med ingen eller meget lav
      tabsrisiko til kunder, som vurderes troværdige, og som konkret vurderes at have
      evne og vilje til at opfylde indgåede aftaler.
      capinordic bank ønsker ikke at bevilge så store enkeltengagementer, at disse kan
      true bankens eksistens. [den 30. oktober 2007 er der tilføjet: ” derfor bevilges der
      som hovedregel ikke engagementer, der overstiger mere end 10% af bankens til
      enhver tid værende ansvarlige kapital.”]
                                          - 38 -
2.       generelt
capinordic banks kreditgivning er baseret på god pengeinstitutskik og høje etiske
standarder. bankens aktiviteter skal på ingen måde kunne kompromittere generelt
accepterede etiske og juridiske principper. banken ønsker ikke at indlede
forretningsforbindelse med kunder, hvor der ikke er den fornødne tillid. banken
skal have fuld tillid til kundens integritet, evner og finansielle kapacitet.
banken ønsker hurtigst muligt at komme frem til en kreditbeslutning for at
tilfredsstille kunders forretningsmæssige behov. tidsfaktoren må dog aldrig
påvirke kvaliteten af kreditbeslutningen.
3.        segmenter
capinordic banks naturlige markedssegment er erhvervskunder, institutionelle
kunder, velhavende privatkunder og investeringskreditkunder. capinordic bank
ønsker af risikomæssige årsager som hovedregel, at kreditfaciliteternes løbetid
begrænses til maksimalt 5 år.[den 30. oktober 2007 vedtog bestyrelsen følgende
tilføjet ”, (investeringskreditkunder er dog undtaget fra denne hovedregel omkring
løbetiden)”.]
3.1      erhvervskunder
capinordic bank ønsker at tilbyde erhvervskundesegmentet lån, kreditter,
investeringskreditter og udstedelse af garantier.
erhvervskundesegmentet er kendetegnet ved følgende:
     •   capinordic bank ønsker at imødekomme virksomhedens
         finansieringsbehov inden for fra 60 - 95 % af virksomhedens aktiver.
         [den 30. oktober 2007 vedtog bestyrelsen følgende tilføjelse: ”, samt
         bridgefinansiering mellem 0 - 100%.” ] capinordic bank udbyder dog ikke
         traditionel driftsfinansiering.
     •   capinordic bank ønsker at finansiere virksomhedens anlægs- og
         omsætnings aktiver, eksempelvis ejendomme, skibe, vindmøller og
         fordringer.
     •   virksomhederne vil typisk have en balance på min. 5 mio. kr. og en
         positiv regnskabsmæssig egenkapital.
     •   capinordic banks naturlige markedsområde er europa.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter i
intervallet 1 mio. kr. til 75 mio. kr.
                                          - 39 -
[bestyrelsen vedtog den 30. oktober 2007følgende ændrede affattelse af pkt. 3.1:
”erhvervskunder
capinordic bank ønsker at tilbyde erhvervskundesegmentet lån, kreditter,
investeringskreditter og udstedelse af garantier.
erhvervskundesegmentet er kendetegnet ved følgende:
     •   capinordic bank ønsker at imødekomme virksomhedens
         finansieringsbehov, hvilket typisk ligger mellem 60 – 95 % af
         virksomhedens aktiver, samt bridgefinansiering mellem 0 - 100%.
         capinordic bank udbyder dog ikke traditionel driftsfinansiering.
     •   capinordic bank ønsker at finansiere virksomhedens aktiver med
         hovedvægten på de materielle og finansielle aktiver, som eksempelvis
         ejendomme, skibe, vindmøller, fordringer og værdipapirer.
     •   virksomheden skal have en drift, balance og egenkapital, som til hver en
         tid står mål med det samlede finansieringsbehov, herunder de stillede
         faciliteter i capinordic bank.
     •   capinordic bank vurderer hver enkelt virksomhed individuelt, herunder
         kravet til sikkerhedsstillelse. sikkerhederne opgøres i henhold til afsnit 8 -
         sikkerhedsbedømmelse.
     •   capinordic banks naturlige markedsområde er europa.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter op til 10
% af bankens til enhver tid værende ansvarlige kapital. dog gøres undtagelser i
engagementer, hvor der er tale om kortere løbetid (i niveauet 1 - 12 mdr.) eller
uomtvistelig sikkerhed, jf. afsnit 8 om sikkerhedsbedømmelse.”]
[bestyrelsen vedtog den 11. december 2007 vedrørende pkt. 3.1 følgende
tilføjelse til bullitpoint ”capinordic banks naturlige markedsområde er europa.”
og yderligere bullitpoints herefter:
”erhvervskundesegmentet er kendetegnet ved følgende:
     …
     •   capinordic banks naturlige markedsområde er europa. det skal
         præciseres, at banken hovedsageligt har kunder, som er bosiddende i
         danmark, men qua globaliseringen har en del af bankens kunder stor
         tilknytning til udlandet (oftest europa), f. eks. i form af egen virksomhed,
                                         - 40 -
        bolig eller placering af likvid formue. banken er dog opmærksom på at
        have en passende geografisk spredning på sine kunder.
    •   der skal være en naturlig branchefordeling imellem capinordic banks
        erhvervskunder. overordnet vil hovedvægten af erhvervskunderne dog
        være at finde indenfor brancherne: industri & produktion, handel &
        service, finansiering & investering, ejendomme, infrastruktur samt pharma
        & biotek.
    •   capinordic bank vurderer individuelt fra sag til sag, hvor vidt der er
        behov for at udarbejde produktmæssige retningslinier, som naturligt også
        vil afdække de eventuelle risici. der vil ske en individuel vurdering ud fra
        de specifikke produkter, som kunderne efterspørger/banken tilbyder.”]
3.2     de institutionelle kunder
capinordic bank ønsker at tilbyde det institutionelle kundesegment lån, kreditter,
investerings kreditter og udstedelse af garantier.
dette segment er kendetegnet ved følgende:
    •   indenlandske og udenlandske institutionelle kunder fra zone a - lande.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter i
intervallet 1 mio. kr. til 75 mio. kr.
[bestyrelsen vedtog den 30. oktober 2007 følgende tilføjelse til pkt. 3.2:
”til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter op til
10 % af bankens til enhver tid værende ansvarlige kapital. dog gøres undtagelser i
engagementer, hvor der er tale om kortere løbetid (i niveauet 1 - 12 mdr.) eller
uomtvistelig sikkerhed.”]
3.3     de private kunder
capinordic bank ønsker at tilbyde velhavende privatkunder lån, kreditter,
investeringskreditter, udstede garantier og udstede internationale kreditkort
de velhavende privatkunder er kendetegnet ved følgende:
    •   en formue på min. 2,5 mio. kr.
    •   en soliditetsgrad på min. 25 %.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter i
intervallet 100.000 kr. til 25 mio. kr.
[bestyrelsen vedtog den 30. oktober 2007 følgende ændrede affattelse af pkt. 3.3
vedrørende intervallet til ”1 mio. kr. til 25 mio. kr.”]
                                         - 41 -
3.4       investeringskreditkunder
capinordic bank ønsker at tilbyde investeringsinteresserede privatkunder
investeringskreditter.
de investeringsinteresserede privatkunder er kendetegnet ved følgende:
     •   en formue på min. 250.000 kr.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter i
intervallet 100.000 kr. til 25 mio. kr.
investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passede overdækning.
[den 30. oktober 2007 vedtog bestyrelsen følgende ændring af pkt. 3.4:
”capinordic bank ønsker at tilbyde investeringsinteresserede erhvervs-,
institutionelle og privatkunder investeringskreditter.
de investeringsinteresserede erhvervs- og institutionelle kunder er kendetegnet
ved følgende:
     •   virksomheden skal have en drift, balance og egenkapital, som til hver en
         tid står mål med det samlede finansieringsbehov, herunder de stillede
         faciliteter i capinordic bank.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter op til 10
% af bankens til enhver tid værende ansvarlige kapital. dog gøres undtagelser i
engagementer, hvor der er tale om kortere løbetid (i niveau 1-12 mdr.) eller
uomtvistelig sikkerhed, jf. afsnit 8 om sikkerhedsbedømmelse.
de investeringsinteresserede privatkunder er kendetegnet ved følgende:
     •   en formue i niveau 2,5 mio. kr.
til dette kundesegment udbyder capinordic bank typisk kreditfaciliteter i
intervallet 1 mio kr. til 25 mio. kr.
investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passende overdækning, således
at engagementet efter bankens opgørelsesregler har blanco kr. 0, jf. punkt 8
sikkerhedsbedømmelse.”]
[den 11. december 2007 vedtog bestyrelsen følgende tilføjelse i pkt. 3.4 om investe
 ringskreditkunder:
”det er et krav til et investeringskreditkredsløb, at:
                                          - 42 -
    •   der til enhver tid skal være en spredning på minimum 5 værdipapirer i
        porteføljen, og at intet værdipapir må udgøre mere end 20% af den
        samlede værdipapirbeholdning.”]
[ved bestyrelsens beslutning den 28. oktober 2009 udgik pkt. 3.4]
4.      lån til personale
…
5.      prispolitik
enhver bevilling af en kreditfacilitet forudsætter, at den pågældende kundes
samlede engagement med capinordic bank er lønsomt såvel på kort som lang
sigt. før bevilling skal engagementets rentabilitet derfor altid kalkuleres.
efter etablering af et engagement skal rentabiliteten mindst én gang årligt
revurderes, og såfremt rentabiliteten ikke er tilfredsstillende, skal engagementet
søges afviklet.
6.      dokumentationskrav
bevilling af kreditfaciliteter til igangværende virksomheder skal baseres pa en
grundig analyse af virksomhedens regnskaber (inkl. revisionsprotokollater),
budgetter, låneformål, virksomhedens idegrundlag, virksomhedens
forretningsgrundlag, virksomhedens omdømme og virksomhedens ejerkreds,
bestyrelse og direktion.
ved alle engagementer skal der tilstræbes et rimeligt forhold mellem engagements
størrelse og virksomhedens omsætning, den samlede aktivmasse og det reelle
kapitalgrundlag.
ved kreditgivning til virksomheder, der består af flere økonomiske enheder, skal
der, medmindre engagementet er på fuldt dækket basis, ske indlevering af
materiale, der gør det muligt at bedømme de samlede økonomiske forhold for den
pågældende koncern eller gruppe.
bevilling af kreditfaciliteter til privatkunder skal baseres på en grundig analyse af
kundens årsopgørelse, eventuel indkomst- og formueopgørelse og relevante
budgetoplysninger.
bevilling af kreditfaciliteter til investeringskreditkunder skal alene baseres på en
analyse af kundens årsopgørelse og eventuel indkomst- og formueopgørelse.
[efter vedtagelse den 16. maj 2007 blev de to sidste afsnit affattet således:
”ved bevilling af kreditfaciliteter til privatkunder skal der ske indlevering af
materiale, der gør det muligt at bedømme kundens økonomiske forhold.
                                         - 43 -
ved bevilling af kreditfaciliteter til investeringskreditkunder skal der ske
indlevering af materiale, der gør det muligt at bedømme kundens økonomiske
forhold.”]
[den 30. oktober 2007 vedtog bestyrelsen følgende ændring af sidste afsnit:
”ved bevilling af alle kreditfaciliteter til investeringskreditkunder skal der ske
indlevering af materiale, som giver fuld økonomisk indsigt, hvilket gør det muligt at
bedømme kundens økonomiske forhold”.]
[efter bestyrelses vedtagelse 28. oktober 2009 udgik sidste afsnit.]
7.      sikkerhedsstillelse
lån ydes normalt på baggrund af kundens dokumenterede tilbagebetalingsevne.
sikkerhedsstillelsen kræves til afdækning af risikoen for, at tilbagebetalingsevnen
svigter. kravet til sikkerhed stiger derfor i takt med lånets størrelse og løbetid.
8.      sikkerhedsbedømmelse
den usikkerhed, der knytter sig til kundernes soliditet og fremtidig betalingsevne,
skal afdækkes gennem en passende sikkerhedsstillelse. sikkerhedsstillelse sker
som hovedregel ved pant i:
    •   indlån (belåningsprocent 100 %).
    •   garantier stillet af pengeinstitutter (belåningsprocent 100 %).
    •   danske statsobligationer (belåningsprocent 90 %).
    •   danske realkreditobligationer (belåningsprocent 66 %).
    •   andre noterede obligationer, herunder erhvervsobligationer, der handles
        regelmæssigt (belåningsprocent 60 %).
    •   likvide aktier noteret på københavns fondsbørs (belåningsprocent 60
        %).
    •   andre børsnoterede aktier, der handles regelmæssigt (belåningsprocent 50
        %).
    •   pant i beboelsesejendomme (belåningsprocent 85 % af offentlig
        ejendomsvurdering fratrukket foranstående prioriteter).
    •   pant i pantebreve (belåningsprocent 80 % af pantebrevets dagsværdi).
                                         - 44 -
[den 16. maj 2007 vedtog bestyrelsen følgende ændringer for de forskellige
sikkerhedstyper vedrørende ”belåning (skønnet sikkerhedsværdi)”:
”danske realkreditobligationer: 90 %
andre noterede obligationer, herunder erhvervsobligationer, der handles
regelmæssigt: 80 %
aktier optaget til handel på københavns fondsbørs: 80 %
aktier optaget til handel på andre markeder, jf. bilag 1: 80 %
pant i privatbeboelse 85 % af den offentlige ejendomsvurdering eller af en
maksimalt 1 år gammel realkreditvurdering
erhvervsejendom: 75 % af mæglervurdering udfra en her&nu salgs betragtning <
3 mdr. danske investeringsforeninger og ucits: 80%.
ved køb af aktier på et udenlandsk marked, jf. listen i bilag 1, er
belåningsværdien som udgangspunkt 80 %. der skal dog altid foretages en
konkret vurdering af belåningsværdien på den enkelte aktie, således det kan
vurderes, om aktien er belåningsegnet.
for aktier, der ikke handles på københavns fondsbørs eller på et marked angivet i
bilag 1, gælder, at der skal foretages en konkret vurdering og kontrol af aktiens
egentlige værdi, førend en sådan aktie belånes. sikkerhedsværdien beregnes for
aktie til aktie – og relaterer sig således ikke til markedet, hvorpå aktien handles.”
i bilag 1 er opregnet københavns fondsbørs og en række udenlandske børser.]
[bestyrelsen vedtog den 11. december 2007 følgende tilføjelse: ”unoterede aktier,
anparter mv.: 0 %”.]
[bestyrelsen vedtog den 28. oktober 2009 følgende tilføjelser:
”pant i udenlandske pantebreve, gælder kun eu lande: 60 % af dagsværdien
andre aktiver: …ved pant i andre aktiver end de i listen ovenfor anførte, skal der
foretages en individule vurdering af aktivets værdi. såfremt aktivet skal tildeles en
ssv værdi, skal den reelle værdi af aktivet kunne dokumenteres.”
under sikkerhedstypen ”erhvervsejendomme” blev tilføjet: ”vurderingen må ikke
være mere end 1 år gammel.”]
9.       kreditvurdering
det centrale element i enhver kreditvurdering er kundens fundamentale evne til at
betale sine forpligtigelser ud af sit cashflow. kundens aktivmasse skal
dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative
handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via
sine aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cashflow.
ved enhver kreditvurdering skal der udarbejdes en kreditindstilling, der
udarbejdes i henhold til forretningsgangen for udlånsengagementer.
10.      kundeansvar
den enkelte kunde allokeres til en kundeansvarlig.
den kundeansvarlige er ansvarlig for at behandle og evaluere kreditrisikoen i
hvert enkelt engagement. den kundeansvarlige bærer det fulde kreditansvar.
                                        - 45 -
11.      opfølgning
den kundeansvarlige er ansvarlig for den totale rentabilitet af kunderelationen og
skal fra starten vurdere det fulde omfang af relationen og derved undgå skuffede
forventninger.
ved den årlige genforhandling af engagementet skal den kundeansvarlige
redegøre for kundestrategien opdelt i en forretningsstrategi og en kreditstrategi.
den kundeansvarlige er endvidere ansvarlig for at sikre, at der foretages
tilstrækkelige nedskrivninger på de kunder, hvor der er objektive indikationer for
værdiforringelse på engagementet.
på de engagementer, hvor der er foretaget nedskrivninger, skal den
kundeansvarlige straks iværksætte de fornødne tiltag med henblik på at reducere
bankens risiko.
12.      porteføljeovervågning
for at minimere capinordic banks følsomhed overfor bl.a. branchespecifikke
konjunktur udsving overvåges den samlede udlånsportefølje ud fra følgende
kriterier:
     •   engagementsstørrelse.
     •   blancoelement.
     •   sektoropdeling.
     •   udnyttelsesgrader.
     •   geografi.
[bestyrelsen vedtog den 30. oktober 2007 følgende affattelse af pkt. 12:
”capinordic bank overvåger alle engagementer løbende, da den væsentligste
risiko er den generelle kreditrisiko. der lægges afgørende vægt på
risikospredningen, således at enkeltengagementer eller grupper af engagementer,
som er indbyrdes sammenhængende, ikke må have et omfang, der kan true
banken.
med udgangspunkt i kreditpolitikken overvåges og analyseres den løbende
sammenhæng mellem indtjening og risiko. dette afspejler sig også i capinordic
banks egenudarbejdede creditscore-model for henholdsvis erhvervs- og
privatkundeporteføljen.
                                                - 46 -
      for at minimere capinordic banks følsomhed overvåges den samlede
      udlånsportefølje ud fra følgende kriterier:
           •   engagementsstørrelse
           •   blancoelement
           •   sektoropdeling
           •   geografi
           •   udvalgte regnskabs-/balance- og nøgletal
           •   kundeadfærd
           •   kvalitative forhold hos hhv. erhvervs- og privatkunden”]”.
den femte udgave af kreditpolitikken af 17. juni 2008 indeholdt ikke væsentlige ændringer.
der foreligger tillige et udkast til kreditpolitik af 6. november 2008, der dog ikke ses vedtaget
af bestyrelsen. i indstillingen hertil af 3. november 2008, der angives at være tiltænkt henrik
juuls underskrift, er om baggrunden herfor anført blandt andet:
      ”investeringskreditkunder
      i forbindelse med den seneste tids volatile finansielle markeder, er det konstateret,
      at de tidligere regler for investeringskreditter ikke har givet en tilpas sikkerhed for
      bankens udlån. dette har sandsynligvis resulteret i direkte tab, som følge af
      sikkerhedsstillelser i papirer, der har været illikvide og ekstrem volatile. med
      baggrund heri ønsker kreditafdelingen, at sikkerhedsmargin udvides, samt kravet
      til likviditet skærpes.
      belåning af sikkerheder
      som nævnt under investeringskreditkunder, har banken konstateret store udsving
      på en række af de sikkerheder, som banken har modtaget, herunder
      virksomhedsobligationer.
      på den baggrund er de mest usikre aktivklasser udgået og belåningsprocenten
      præciseret for enkelte andre aktivtyper.”
i udkastets pkt. 3.4 om investeringskreditkunder er foreslået følgende ændringer, her vist med
kursiv:
                                              - 47 -
      ”investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på
      fuldt dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passende overdækning,
      således at engagementet efter bankens opgørelsesregler har blanco kr. 0, jf. punkt
      8 sikkerhedsbedømmelse.
      det er et krav til et investeringskreditkredsløb, at:
           • der til enhver tid skal være en spredning på minimum 5 værdipapirer i
               porteføljen, og at intet værdipapir må udgøre mere end 20 % af den
               samlede værdipapirbeholdninq, baseret på large cap og mid cap
               papirer.
           • overdækningen på investeringskreditten skal på etableringstidspunket
               udgøre min. 30 %. målt på kursværdien,
           • der skal etableres stop loss aftale med kunden før investeringskreditten
               tages i brug.”
4.4. fondspolitik
i fondspolitikken af 26. februar 2008 anføres indledningsvis, at målsætningen med
politikken er at fastlægge, inden for hvilke rammer banken må tage fondsdispositioner
bankens risiko taget i betragtning. banken ønsker at føre en forsigtig fondspolitik og
indgår ikke for egen regning spekulative eller gearede risikofyldte positioner. der
anføres i øvrigt blandt andet:
      ”5.     investering i aktier, kapitalandele mv.
              capinordic banks handelsbeholdning "intra-day” og "over-night” må
              indeholde følgende aktier, investeringsbeviser og konvertible obligationer:
          •   noterede aktier og foreningsandele.
          •   noterede konvertible obligationer.
          •   unoterede selskaber, foreningsandele, konvertible obligationer i danmark,
              sverige, norge og finland.
          •   noterede ikke-nordiske aktier og foreningsandele.
              positionerne skal opgøres netto.
              bankens samlede beholdning af aktier må aldrig udgøre mere end dkk
              100 mio. enkeltbeholdninger af aktier må aldrig overstige dkk 25 mio.
                                              - 48 -
              der må ikke investeres mere end samlet dkk 15 mio. i emerging markets
              relaterede aktier og aktier, der vurderes at indeholde betydelig kursrisiko.
              der må maksimalt investeres dkk 5 mio. i en enkelt aktie, der er omfattet
              af dette kriterium.
              emerging markets er lande og markeder, hvor bnp pr. indbygger er
              markant lavere end lande med en udviklet økonomi. omfattet er ligeledes
              enkelte aktier, andele i investeringsforeninger og investeringsselskaber,
              der baserer deres investeringspolitik i disse markeder...”
4.5. retningslinier for koncerninterne transaktioner og engagementer
bankens bestyrelse vedtog den 3. oktober 2006 følgende:
         ”retningslinier til håndtering af engagementer med personer og selskaber
              omfattet af lov om finansiel virksomhed § 181 og § 182 - ret 6
      …
      1.      formål
              retningslinierne skal sikre, at bestemmelserne i lov om finansiel
              virksomhed (fil) (lovbekendtgørelse nr. 286 af 4. april 2006 med senere
              ændringer) efterleves. ifølge fil § 181 fastsætter finanstilsynet regler for
              koncerninterne transaktioner, og efter fil § 182 må en finansiel
              virksomhed ikke uden finanstilsynets tilladelse have engagementer med
              virksomheder inden for samme koncern.
      2.      koncerninterne transaktioner
              ifølge fil § 181 og finanstilsynets bekendtgørelse nr. 904 af 1. september
              2004 om koncerninterne transaktioner skal det sikres:
                  •   at sådanne transaktioner indgås på skriftligt grundlag
                  •   at transaktioner efterfølgende kan fremfindes og dokumenteres
                  •   at der efterfølgende kan foretages revision af transaktionerne og
                      dokumentationen herfor
                  •   at overholdelse af retningslinier kan efterprøves
              ved koncerninterne transaktioner forstås transaktioner af enhver art,
              herunder administrationsaftaler, der indgås mellem capinordic bank og
              selskaber, der direkte eller indirekte er forbundet med banken, såsom
              eventuelle dattervirksomheder, associerede virksomheder, moderselskab
              og moderselskabs dattervirksomheder og associerede virksomheder. ved
                                     - 49 -
   koncerninterne transaktioner forstås også transaktioner, der indgås mellem
   capinordic bank og virksomheder eller personer, der direkte eller
   indirekte ejer 20 % eller mere af kapitalandelene eller
   stemmerettighederne i banken, samt dennes dattervirksomhed og
   associerede virksomheder.
   de virksomheder og personer, som er omfattet af koncerninterne
   transaktioner er p.t:
       •    samtlige selskaber i capinordic koncernen
       •    samtlige selskaber i keops koncernen
   koncerninterne transaktioner skal som udgangspunkt indgås på
   markedsbaserede vilkår, dvs. således som tilsvarende transaktioner ville
   blive indgået med en tredjemand på armslængde vilkår. hvis der ikke
   forefindes et egentligt marked for en transaktion, skal der i stedet
   anvendes et begrundet skøn. en beskrivelse af det udøvede skøn skal
   fremgå af den skriftlige aftale, et bilag til transaktionen eller et andet
   skriftligt grundlag.
   for så vidt angår koncerninterne transaktioner, der vedrører fælles
   koncernopgaver, administration eller fælles funktioner i øvrigt, herunder
   itsystemer, husleje, inventar, kantine, leasing mv. kan
   omkostningsdækkende basis anvendes.
   koncerninterne transaktioner skal indgås på skriftligt grundlag, og såfremt
   de er af væsentlig karakter, skal de godkendes af bestyrelsen. fastsættelse
   af prisen eller omkostningerne for den enkelte transaktion skal fremgå af
   den skriftlige aftale, et bilag til transaktionen eller et andet skriftligt
   grundlag.
   al dokumentation vedrørende en koncernintern transaktion skal opbevares
   samlet og skal tydeligt markeres som vedrørende en koncernintern
   transaktion.
   ved bogføring af transaktioner i bankens regnskabssystem skal det
   endvidere fremgå, at der er tale om en koncernintern transaktion, således
   at det til enhver tid er muligt at fremfinde de enkelte transaktioner samt
   foretage revision heraf.
   økonomiafdelingen udarbejder udkast til aftaler og dokumentation i
   henhold til retningslinierne for koncerninterne transaktioner.
3. engagementer med personer og/eller
   virksomheder, der har afgørende indflydelse
   ifølge fil § 182 må capinordic bank ikke uden finanstilsynets tilladelse
   have engagementer med virksomheder inden for samme koncern.
   herudover gælder, at capinordic bank ikke må have et engagement med
                                              - 50 -
             virksomheder eller personer, som direkte eller indirekte har en afgørende
             indflydelse på den finansielle virksomhed, eller som er domineret af
             virksomheder eller personer med en sådan indflydelse.
             følgende personer og virksomheder er omfattet af fil § 182:
                 • capinordic a/s.
                 • keops a/s.
             herudover er der, efter bestyrelsens opfattelse, ingen virksomheder eller
             personer, som direkte eller indirekte har en afgørende indflydelse på
             capinordic bank.
     4.      sanktioner
             overtrædelse af disse retningslinier er sanktioneret efter fil § 373, stk. 1
             og vil tillige have ansættelsesmæssige konsekvenser.”
retningslinjerne blev ændret med bestyrelsens vedtagelse den 28. august 2007, herunder
formuleringen af punkt 2:
     ”…
     2.      koncerninterne transaktioner
             ved koncerninterne transaktioner forstås transaktioner af enhver art,
             herunder administrationsaftaler, der indgås mellem capinordic bank og
                 -    selskaber, der direkte eller indirekte er forbundet med banken,
                      såsom eventuelle dattervirksomheder, associerede virksomheder,
                      moderselskab eller moderselskabets øvrige dattervirksomheder og
                      associerede virksomheder.
                 -    virksomheder der er forbundet med banken gennem snævre
                      forbindelser
                 -    personer samt virksomheder, hvor ledelsen for de flestes
                      vedkommende er de samme eller hvor virksomhederne er
                      underlagt en fælles ledelse i medfør af en aftale eller
                      vedtægtsbestemmelser.
                 -    virksomheder der direkte eller indirekte er forbundet med
                      aktieselskabet som dattervirksomhed, associeret virksomhed,
                      moderselskab, eller som associeret virksomhed eller
                      dattervirksomhed til et moderselskab, eller
                 -    virksomheder eller personer der direkte eller indirekte ejer 20 %
                      eller mere af kapitalandelene eller stemmerettighederne i
                                               - 51 -
                       aktieselskabet, eller som indgås mellem aktieselskabet og en
                       associeret virksomhed eller dattervirksomhed til en virksomhed,
                       der direkte eller indirekte ejer 20 % eller mere af kapitalandelene
                       eller stemmerettighederne i aktieselskabet.
      2.1      fremgangsmåde
               det er beskrevet i forretningsgang for koncerninterne transaktioner, hvilke
               virksomheder, der er omfattet af bestemmelsen om koncerninterne
               transaktioner samt hvilken fremgangsmåde, der skal følges, når der er tale
               om en koncernintern aftale.
               …”
retningslinjerne blev endvidere ændret med bestyrelsens vedtagelse den 20. maj 2008, hvoraf
skal bemærkes, at keops ikke længere er nævnt under pkt. 3. ændringer vedtaget den 24.
februar 2009 indeholder ikke ændringer af betydning for denne sag.
bankens forretningsgang fg 3.16.4 af 15. maj 2008 om koncerninterne transaktioner og
engagementer er affattet således:
      ”…
      1.       målsætning
      målsætningen med denne forretningsgang er at sikre den rette fremgangsmåde,
      når banken indgår koncerninterne transaktioner.
      2.       generelt
      ifølge § 181 i lov om finansiel virksomhed og finanstilsynets bekendtgørelse nr.
      904 af 1. september 2004 om koncerninterne transaktioner skal det sikres:
           •   at sådanne transaktioner indgås på skriftligt grundlag
           •   at transaktioner efterfølgende kan fremfindes og dokumenteres
           •   at der efterfølgende kan foretages revision af transaktionerne og
               dokumentationen herfor
           •   at overholdelse af retningslinier kan efterprøves
      ifølge § 182 i lov om finansiel virksomhed må en finansiel virksomhed ikke uden
      tilladelse fra finanstilsynet have engagementer, dvs. mellemværender behæftet
      med kreditrisiko, med andre virksomheder indenfor samme koncern bortset fra
      engagementer med dattervirksomheder.
                                           - 52 -
3.       omfattede virksomheder
de virksomheder og personer, som er omfattet af koncerninterne transaktioner er:
    •    samtlige selskaber i capinordic koncernen
juridisk afdeling vedligeholder en oversigt over, hvilke tilladelser, banken har
fået til koncerninterne engagementer.
4.       vilkår for transaktionen
koncerninterne transaktioner skal som udgangspunkt indgås på markedsbaserede
vilkår, dvs. således som tilsvarende transaktioner ville blive indgået med en
tredjemand på armslængde vilkår. hvis der ikke forefindes et egentligt marked for
en transaktion, skal der i stedet anvendes et begrundet skøn. en beskrivelse af det
udøvede skøn skal fremgå af den skriftlige aftale, et bilag til transaktionen eller et
andet skriftligt grundlag.
for så vidt angår koncerninterne transaktioner, der vedrører fælles
koncernopgaver, administration eller fælles funktioner i øvrigt, herunder it-
systemer, husleje, inventar, kantine, leasing mv. kan omkostningsdækkende basis
anvendes.
5.       omkostningsfordelingsmetode
der henvises til service level agreement mellem capinordic a/s og banken.
6.       aftalegrundlag
aftaler om koncerninterne transaktioner skal indgås på skriftligt grundlag, og
såfremt de er af væsentlig karakter, skal de godkendes af bestyrelsen. fastsættelse
af prisen eller omkostningerne for den enkelte transaktion skal fremgå af den
skriftlige aftale, et bilag til transaktionen eller et andet skriftligt grundlag.
7.       dokumentation
koncerninterne transaktioner skal altid:
    •    kunne fremfindes og dokumenteres
    •    kunne revideres, hvilket skal kunne dokumenteres
ved bogføring af transaktioner i bankens bogføringsmodul i bec fremgår det, om
der er tale om en koncernintern transaktion, hvis tekstkoden (tk) er 063. det vil
således til enhver tid være muligt at fremfinde de enkelte transaktioner samt
foretage revision heraf.”
                                             - 53 -
forretningsgangen blev opdateret den 1. december 2009 og indeholder efter det oplyste
ingen relevante ændringer.
4.6. forretningsgange i kreditafdelingen
der er i sagen fremlagt en række af bankens kreditafdeling interne beskrivelser, der alle
er fra 2009. uddrag af disse er medtaget nedenfor. der er til beskrivelserne knyttet
skemaer til udfyldelse i forbindelse med kreditsagsbehandlingen i form af
kreditindstillinger og checklister.
generel beskrivelse (fg 3.6.1.)
beskrivelsen af 2. januar 2009 angiver som sit formål at give en bedre forståelse af
afdelingens virke og berettigelse. det fremgår blandt andet, at kreditafdelingen ledes af
bankens kreditchef, som har direkte reference til bankens direktør.
interne kontroller (fg 3.6.2.)
målsætningen med denne beskrivelse er kontrol af kreditgivningen for at sikre, at
bankens kreditpolitik og forretningsgange på kreditområdet overholdes. det
fremgår blandt andet:
      ”2.     generelt
      capinordic banks kontrol af kreditgivningen er baseret på den enkelte
      kundeansvarliges egen kontrol, kreditafdelingens kontrol af de kundeansvarlige
      og direktionens kontrol af kreditafdelingen.
      3.      kredits løbende kontrol
      controlling rapporterer en gang om måneden til direktion og bestyrelse om
      bankens kreditrisici, herunder antal kunder, antal produkttype, størrelse på
      engagementer, engagementernes procentdel af basiskapitalen, angivelse af de
      største kunder samt overtræk.
      4.      kontrol af bevillingsprocessen – kreditbesøg
      kreditafdelingen kontrollerer bevillingsprocessen ved at gennemføre kreditbesøg i
      de enkelte afdelinger. kreditbesøg gennemføres i hver enkelt afdeling hver 4.
      måned, således at hver afdeling bliver besøgt 3 gange årligt. kredit foretager en
      stikprøvekontrol af de givne kreditbevillinger ved gennemgang af tilfældigt
      udvalgte sager.
                                      - 54 -
kredit kontrollerer følgende:
    •   overholdelse af bevillingsbeføjelser
    •   er engagementet, herunder kreditindstillingen, i overensstemmelse med
        pol 1 – kreditpolitik samt fg 3.6.3. private banking, fg 3.6.4.
        investment banking, 3.6.5. institutionelle kunder og 3.6.6
        investeringskreditter.
    •   sikkerhedsstillelse
    •   etablering af sikkerheder
    •   om kunden er tilmeldt stop-loss funktionen
    •   om der er tegn på svage engagementer
    •   om der er nødlidende engagementer i afdelingens kundegruppe
kredit udarbejder en rapport på baggrund af kreditbesøget i den enkelte afdeling.
rapporten skal indeholde de væsentligste konklusioner og udleveres til
bankdirektøren. bankdirektøren vurderer, om der skal iværksættes eventuelle
foranstaltninger overfor afdelingen som følge af rapportens konklusioner.
5.      kredits løbende kontrol af afdelingerne (skal dette
        indføres i virkeligheden?)
controlling udarbejder ultimo hver måned et udtræk/én liste over samtlige
bankens engagementer større end 1.000.000 kr.
listen indeholder følgende oplysninger:
    •   engagementsstørrelse
    •   bevillingsdato
    •   kundens navn
    •   evt. sikkerheder
    •   kundeansvarlig
kredit gennemgår listen og vurderer, om der er behov for at undersøge et
eller flere engagementer.
                                               - 55 -
     6.      direktionens kontrol af kredit
     bankdirektøren modtager ultimo hver måned listen nævnt i punkt 5.
     bankdirektøren vurderer på baggrund af listen, om han ønsker at udtage et eller
     flere engagementer til gennemgang.
     …”
kreditgivning til private banking (fg 3.6.3.)
det hedder i beskrivelsen af 2. januar 2009 blandt andet:
     ”…
     2.      generelle krav
     capinordic bank ønsker at tilbyde velhavende privatkunder lån, kreditter,
     investeringskreditter og udstede garantier.
     …
     3.      dokumentationskrav
     bevilling af kreditfaciliteter til privatkunder skal baseres på en grundig analyse af
     kundens:
         •   årsopgørelse
         •   eventuel indkomst- og formueopgørelse
         •   relevante budgetoplysninger
         •   rådighedsbeløb
     bevilling af kreditfaciliteter til investeringskreditkunder skal alene baseres på en
     analyse af kundens årsopgørelse og eventuel indkomst- og formueopgørelse.
     …
     5.      vurderingskriterier
     det centrale element i enhver kreditvurdering er kundens fundamentale evne til at
     betale sine forpligtigelser ud af sit cashflow. kundens aktivmasse skal derfor
     dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative
     handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via
     sine aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cashflow.
                                             - 56 -
     ved alle engagementer skal der tilstræbes et rimeligt forhold mellem engagements
     størrelse og virksomhedens omsætning, den samlede aktivmasse og det reelle
     kapitalgrundlag.
     6.       sikkerhedsstillelse
     lån ydes normalt på baggrund af kundens dokumenterede tilbagebetalingsevne.
     sikkerhedsstillelsen kræves til afdækning af risikoen for, at tilbagebetalingsevnen
     svigter. kravet til sikkerhed stiger derfor i takt med lånets størrelse og løbetid. se
     fg 3.6.7. - værdiansættelse af sikkerheder.
     7.      sikkerhedsbedømmelse
     de deponerede sikkerhed opgøres i henhold til bankens pol 1 - kreditpolitik og
     fg 3.6.7. værdiansattelse af sikkerheder.
     …
     10. opfølgning
     …
     den kundeansvarlige er endvidere ansvarlig for at sikre, at der foretages
     tilstrækkelige nedskrivninger på de kunder, hvor der er objektive indikationer for
     værdiforringelse på engagementet. se bankens pol 6 - nedskrivning og fg
     3.6.9. nedskrivninger.
     på de engagementer, hvor der er foretaget nedskrivninger, skal den
     kundeansvarlige straks iværksætte de fornødne tiltag med henblik på at reducere
     bankens risiko.
     …”
kreditgivning til investment banking / corporate lending (fg 3.6.4.)
det hedder i beskrivelsen af 2. januar 2009 blandt andet:
     ”…
     1.      målsætning
     ...
     banken ønsker altovervejende ikke at bevilge engagementer, der overstiger
     10 % af bankens basiskapital.
                                         - 57 -
…
3.      dokumentationskrav
bevilling af kreditfaciliteter til virksomheder skal baseres på en grundig analyse
af virksomhedens:
    •   regnskaber (eventuelt inkl. revisionsprotokollater) for de sidste 1-2 år,
    •   budgetter (i det omfang det skonnes relevant),
    •   låneformål,
    •   virksomhedens idegrundlag,
    •   virksomhedens forretningsgrundlag,
    •   virksomhedens ejerkreds, bestyrelse og direktion.
ved kreditgivning til virksomheder, der består af flere økonomiske enheder, skal
der, medmindre engagementet er på fuldt dækket basis, ske indlevering af
materiale, der gør det muligt at bedømme de samlede økonomiske forhold for den
pågældende koncern eller gruppe.
…
5.      vurderingskriterier
det centrale element i enhver kreditvurdering er kundens fundamentale evne til at
betale sine forpligtigelser ud af sit cashflow. kundens aktivmasse skal derfor
dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative
handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via
sine aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cashflow.
ved alle engagementer skal der tilstræbes et rimeligt forhold mellem engagements
størrelse og virksomhedens omsætning, den samlede aktivmasse og det reelle
kapitalgrundlag.
…
6.      sikkerhedsstillelse
lån ydes normalt på baggrund af kundens dokumenterede tilbagebetalingsevne.
sikkerhedsstillelsen kræves til afdækning af risikoen for, at tilbagebetalingsevnen
svigter. kravet til sikkerhed stiger derfor i takt med lånets størrelse og løbetid. se
fg 3.3.5. værdiansættelse af sikkerheder.
                                            - 58 -
     sikkerhedsstillelse medtages altid i vurderingen af låneansøgningen og er et stort
     grundlag for beslutningen om hvorvidt lånet skal bevilges eller ej.
     7.       sikkerhedsbedømmelse
     de deponerede sikkerhed opgøres i henhold til bankens pol 1 - kreditpolitik og
     fg 3.3.5. værdiansættelse af sikkerheder.
     …
     10.     opfølgning
     …
     den kundeansvarlige er endvidere ansvarlig for at holde øje med indikationer for
     oiv eller at engagementet er gået hen og blevet et svagt engagement. se bankens
     pol 6 - nedskrivning og fg 3.3.9 nedskrivninger.
     identificerer den kundeansvarlige et svagt engagement, jf. fg 3.6.17, skal den
     kundeansvarlige straks tage kontakt til kunden, med henblik på et møde eller
     samtale omkring det videre forløb for kundens engagement i banken.
     …”
kreditgivning til investeringskreditter (fg 3.6.6.)
det hedder i beskrivelsen af 2. januar 2009 blandt andet:
     ”…
     2.      generelt
     en investeringskredit i capinordic bank er en kreditfacilitet, hvor kunder får
     mulighed for at investere i børsnoterede værdipapirer finansieret ved træk på
     investeringskreditten.
     3.      betingelser
     capinordic bank ønsker at tilbyde investeringsinteresserede privat- og
     erhvervskunder investeringskreditter.
     …
     investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
     dækket basis, hvilket betyder, at der som udgangspunkt skal være en overdækning
     på 40 % og en spredning på min. 5 værdipapirer i depot, hvoraf et papir ikke må
     udgøre mere end 20 % af den samlede portefølje.
                                        - 59 -
4.      dokumentationskrav
investeringskreditter kan ikke bevilges uden indlevering af økonomiske
oplysninger. der skal som minimum foreligge virksomhedens nyeste regnskab og
specifikationer for erhvervskunder. privatkunder indlevere årsopgørelse og hvis
årsopgørelsen tilsiger det, i form af store renteomkostninger eller eksempelvis
indkomst fra k/s selskaber, skal kunden indlevere formueindkomstopgørelse til
banken for at give fuld indsigt i kundens forhold.
…
6.      vurderingskriterier
det centrale element i kreditvurderingen ved investeringskreditterne er, at
engagementet er sikkerhedsmæssigt afdækket.
7.       sikkerhedsstillelse
investeringskreditterne søges altid at være sikkerhedsmæssigt afdækket, således at
blancoelementet er 0 (nul) opgjort efter capinordic banks
sikkerhedsvurderingskriterier og der er 40 % overdækning på engagementet.
den sikkerhedsmæssige afdækning skal for så vidt det angår aktier være spredt på
mindst 5 forskellige aktier, og ikke mere end 20 % af depotværdien i en aktie, der
fremgår af capinordic banks positivliste se fg 3.6.7 værdiansættelser af
sikkerheder.
8.      sikkerhedsbedømmelse
de deponerede sikkerheder opgøres i henhold til bankens pol 1 - kreditpolitik
og fg 3.6.7. værdiansættelse af sikkerheder.
der etableres endvidere en stop loss aftale på den enkelte investeringskredit,
der angiver hvornår og hvilke kriterier, der er gældende for hvornår banken kan
indfri engagementet uden varsel.
investeringskreditterne overvåges dagligt, med mindre andet tilsiger en større
frekvens.
…
11. opfølgning
…
den kundeansvarlige er endvidere ansvarlig for at sikre, at der foretages
tilstrækkelige nedskrivninger på de kunder, hvor der er objektive indikationer for
værdiforringelse pa engagementet. se bankens pol 6 - nedskrivning og fg
3.6.9. nedskrivninger.
                                              - 60 -
     på de engagementer, hvor der er foretaget nedskrivninger, skal den
     kundeansvarlige i samarbejde med kreditafdelingen straks iværksætte de fornødne
     tiltag med henblik på at reducere bankens risiko.
     …”
værdiansættelse af sikkerheder (fg 3.6.7.)
det hedder i beskrivelsen af 28. oktober 2009 blandt andet:
     ”…
     2. generelt
     …
     sikkerheder skal altid godkendes i kreditafdelingen, som fastsætter den endelige
     sikkerhedsværdi for sikkerhederne.
     …
     5. værdipapirer
     banken tager forskellige værdipapirer til sikkerhed for udlån. der skal dog være
     en række kriterier opfyldt for, at der kan tillægges pantsatte værdipapirer
     belåningsværdi. værdipapirer, som ikke opfylder disse kriterier vil kun kunne
     tillægges belåningsværdi såfremt de godkendes af bankens direktion. bemærk
     dog, at der altid kan tages pant i værdipapirer – også selvom de ikke er godkendt
     til belåning, idet de blot ikke vil blive tillagt nogen belåningsværdi (optaget til
     ssv 0 – ”nul”).
     overordnede kriterier
     …
     5.1 obligationer
     …
     andre noterede obligationer
     med andre noterede obligationer menes fx erhvervsobligationer, der handles
     regelmæssigt. banken tager andre noterede obligationer til sikkerhed efter
     individuel godkendelse i kreditafdelingen. den nærmere vurdering af
     sikkerhedsværdien fastsættes af kreditafdelingen.
     …
                                           - 61 -
     9. kaution
     banken tager som udgangspunkt ikke kautioner op til nogen værdi, når den
     skønnede sikkerhedsværdi skal vurderes. det betyder dog ikke, at banken ikke
     benytter kautioner som sikkerhed.
     …”
overvågning af engagementer (fg 3.6.8)
det hedder i beskrivelsen af 28. oktober 2009 blandt andet:
     ”…
     2.      generelt
     banken accepterer som udgangspunkt ikke ubevilget overtræk. den
     kundeansvarlige skal til stadighed søge at indgå aftaler med kunden, der sikrer, at
     engagementet overholder de bevilgede rammer.
     …
     4.      konstaterede overtræk
     samme dag som et overtræk konstateres, skal der tages stilling til, hvilke(n)
     reaktion(er), der skal iværksættes. overtræk må ikke henstå ubehandlet, og skal
     derfor enten bevilges ved henstand eller forhøjelse af lånet/kreditten eller aktivt
     søges inddækket - eventuelt ved opsigelse af engagementet.
     bevilling af overtræk skal ske i overensstemmelse med bankens pol 1 -
     kreditpolitik.
     …”
overvågning § 145 og § 182 (fg 3.6.9.)
det hedder i beskrivelsen af 2. november 2009 blandt andet:
     ”
     1.      målsætning
     målsætningen med denne forretningsgang er at beskrive de daglige procedurer og
     ansvarsfordelingen for overvågningen af bankens § 145 og § 182 engagementer.
     2.      generelt
                                             - 62 -
     overvågning af bankens § 145 og § 182 engagementer indgår i bankens daglige
     kredit- og risikostyring og indgår samtidigt i bankens kontinuerlige indberetning
     til finanstilsynet og har derfor såvel direktionens og bestyrelsens opmærksomhed.
     …”
videredelegerede bevillingsbeføjelser (fg 3.6.14.)
det hedder i beskrivelsen af 2. januar 2009 om regelmæssig rapportering vedr.
udnyttelsen af de af direktionen videredelegerede bevillingsbeføjelser.blandt andet:
     ”…
     2.       generelt
     det er en forudsætning for at direktionen kan videredelegere sin
     bevillingsbeføjelse, at der sker en rapportering af, i hvilken grad den enkelte
     medarbejder udnytter sin bevilling. denne forretningsgang beskriver denne
     rapportering.
     3.       personkreds
     direktionen har videredelegeret sin bevillingsbeføjelse til følgende personer:
          •   chefen for kreditafdelingen
          •   senior kreditkonsulent
     disse personer er derfor omfattet af forretningsgangen.
     4.        rapporteringen
     den omfattede personkreds skal hver især ultimo hver måned indberette samtlige
     bevilgede engagementer efter nedenstående skema.
     …
     5.       gennemgang af rapporteringen
     controlling modtager ultimo hver måned ovenstående skema fra den omfattede
     personkreds. controlling gennemgår derefter hvert enkelt engagement, der er
     bevilget. dette dels for at kontrollere, om oplysningerne i skemaet er korrekte dels
     for at kontrollere om bevillingsbeføjelsen er overholdt.
     controlling rapporterer derefter overfor direktionen.
     …”
                                               - 63 -
gruppevise nedskrivninger (fg 3.6.15.)
det hedder i beskrivelsen af 30. oktober 2009 blandt andet:
     ”…
     ”1.       målsætning
     det er denne forretningsgangs overordnede målsætning at beskrive metoden og
     ansvarsfordelingen for beregningen af bankens gruppevise nedskrivninger.
     2.        definitioner
     gruppevise nedskrivninger
     der foretages gruppevise nedskrivninger, hvis der foreligger objektiv indikation
     for værdiforringelse af en gruppe af udlån eller tilgodehavender. typisk vil en
     gruppevis nedskrivning blive foretaget som følge af nedmigrerede engagementer.
     der foretages ikke gruppevise nedskrivninger på engagementer, hvorpå der er
     foretaget individuelle nedskrivninger.
     den samlede værdi af gruppen af udlån eller tilgodehavender nedskrives med
     forskellen mellem den regnskabsmæssige værdi for nedskrivningen og
     nutidsværdien af de forventede fremtidige betalinger fra gruppen.
     …”
kreditrisiko – creditscoremodellen (fg 3.6.16.)
det hedder i beskrivelsen af 2. januar 2009 blandt andet:
     ”…
     1.         målsætning
     målsætningen med denne forretningsgang er at beskrive, hvordan den kapital, der
     skal sættes af til bankens kreditrisici, beregnes.
     2.        generelt
     kreditrisici er et af de centrale områder i basel ii projektet - banken har som
     følge heraf valgt at anvende en pd ekspertmodel i forbindelse med opgørelsen af
     kreditrisikoen og den dertilhørende kapitalreserve der knytter hertil. modellen har
     tillige til formål at creditscore alle bankens udlånskunder, for derigennem at
     kunne danne sig et overblik over bankens udlånsportefølje og bidrage i
     forbindelse med prissætning af engagementer.
                                             - 64 -
      3.      fremgangsmåde
      såvel erhvervs- som privatkunder skal rates i bankens creditscoremodel inden et
      kreditengagement kan blive bevilget. herudover skal creditscoren opdateres i
      forbindelse med en ændring af engagementet, modtagelse af opdateret materiale,
      prolongering eller anden begivenhed der påvirker nogle af scorevariablerne. i
      afsnittene nedenfor er de respektive variable for hhv. erhvervs og privatkunder
      beskrevet.
      …”
som output på enkeltkundeniveau fås en rating a+, a, a-, b+, b, b- og c.
identifikation af svage engagementer (fg 3.6.17.)
det hedder i beskrivelsen af 29. oktober 2009 blandt andet:
      ”…
      3.      definition
      et engagement er defineret som svagt, når det befinder sig på stadiet, hvor
      engagementet er svagt, men der endnu ikke er konstateret oiv (objektiv
      indikation for værdiforringelse). der vil i de fleste tilfælde være en formodning
      om, at engagementet kan udvikle sig til at blive et olv-engagement.
      4.      identifikation
      banken overvåger løbende alle sine engagementer for at kunne identificere
      eventuelle svage engagementer. såfremt der identificeres et svagt engagement,
      orienteres bankens direktion.
      banken kan identificere svage engagementer på følgende måder:
              1.   kunderådgivers gennemgang af kundens engagement
              2.   overtrækslister
              3.   kreditafdelingens gennemgang af kundens engagement
              4.   ekstern information (presse, fondsbørsmeddelser, statstidene)
              5.   nedmigrering af kunden i bankens credit score model
              6.   kunden er registreret i rki
              7.   manglende indlevering af materiale
      …
      5.       tiltag
                                              - 65 -
     kunderådgiver tager skridt til ekstraordinær engagementsforhandling, når et af
     ovenstående svaghedstegn er identificeret på kunden.
     …
     kundeansvarlig gennemfører forhandlinger med svage kunder i samarbejde med
     kreditafdelingen.
     …
     7.       oiv-test
     når kunderådgiveren eller kreditafdelingen har identificeret et eller flere af
     ovenstående svaghedstegn, gennemgås nedenstående skema med henblik på at
     vurdere, om engagementet blot er svagt eller, om der direkte er tale om, at kunden
     er i betydelige økonomiske vanskeligheder.
     …
     14.      krav om nedbringelse af engagement
     i kritiske engagementer skal samtlige muligheder for yderligere afdækning af
     engagementet, samt muligheder for nedbringelse af engagement og blankoandel
     undersøges.
     …”
nedskrivninger på individuelt vurderede udlån (fg 3.6.18.)
det hedder i en opdateret beskrivelse af 30. oktober 2009 blandt andet:
     ”…
     6.       beregning af nedskrivninger
              til beregning af nedskrivningsbehovet på et kundeengagement anvendes
              bankens nedskrivningsmodel, der er udviklet og vedligeholdes af
              kreditafdelingen. hensigten er, at de nedskrivninger, der skal foretages,
              altid er opgjort efter bedste skøn og på baggrund af fg 3.6.7 for
              værdiansættelse af sikkerheder.”
indberetning til finanstilsynet (fg 3.6.19.)
det hedder i en beskrivelse af 2. januar 2009 blandt andet:
                                             - 66 -
      ”…
      ”1.     målsætning
      målsætningen med denne forretningsgang er at sikre, at økonomiafdelingen
      foretager korrekte og rettidige indberetninger til finanstilsynet. indberetningen
      bygger på denne forretningsgang, der er implementeret i kreditafdelingen, som
      forestår udarbejdelse og kontrol af
          •   store engagementer (se)
          •   nedskrivnings-/hensættelses-engagementer (on)
          •   cs skemaer
      der er udarbejdet en separat oversigt indeholdende indberetningsdatoer, hvortil
      der henvises. denne ajourføres løbende jf. finanstilsynets hjemmeside.
      …”
store engagementer (fg 3.6.22.)
det hedder i en beskrivelse af 15. maj 2008 blandt andet:
      ”…
      1.      målsætning
      det er bankens målsætning er denne fg skal dække de procedurer, der er i
      forbindelse med overvågning af de af bankens engagementer, der er klassificeret
      som store.
      …
      4.      identifikation
      engagementer, der udgør mere end 10 % af bankens basiskapital skal med i
      overvågningen og opgørelsen af store engagementer.
      intet engagement må på noget tidspunkt overstige 25 % af basiskapitalen.
      det skal dagligt opgøres, at summen af samtlige engagementer, der overstiger 10
      % af basiskapital, ikke overstiger 800 procent af bankens basiskapital.
      engagementer lige under 10 procent grænsen skal ligeledes overvåges, på en
      sådan måde at disse kan indarbejdes i opgørelsen for store engagementer, skulle
      det blive aktuelt.
                                             - 67 -
      i forbindelse med § 145 overvågning laves der dagligt en udregning, hvor belånte
      kapitalandele, udstederrelationer, trak på kredit og egenbeholdning indgår, se fg
      3.6.09 § 145 og § 182 overvågning.
      engagementer der nærmer 10 % af basiskapitalen lægges ind i udregningen og
      overvåges på samme måde.
      banken tilstræber jf. bankens kreditpolitik ikke at have engagementer, der
      overstiger 10 % af bankens basiskapital.
      engagementer med udstederrelationer alene overvåges på lige fod med
      engagementer, der har en kreditfacilitet, da bankens risiko ikke er anderledes ved
      udstederrelationer, end ved en kredit- eller lånefacilitet.
      …
      6.       dokumentation
      der udarbejdes løbende dokumentation for bankens store engagementer, som
      følges op af ledelse og bestyrelse.
      …
      det er kreditafdelingens ansvar at udarbejde den korrekte dokumentation til brug
      for tilsyn, ledelsen i banken og bankens bestyrelse.
      …
      8.        information
      kreditafdelingen skal informeres løbende om ændringer i store engagementer.
      ændringer, der kan medføre en øget risiko på engagementer skal straks meddeles
      til kreditafdelingen, som herefter overtager ansvaret for engagementet og det
      videre forløb i sagen.
      …”
5. bankens ledelse
det fremgår af sagen, at kåre breinholdt var i direktør i banken fra dens stiftelse i
oktober 2006 til den 1. februar 2007, hvor henrik juul tiltrådte.
henrik juul var herefter direktør i banken indtil den 6. februar 2009 og herefter
administrerende direktør til sin fratræden den 28. januar 2010. henrik vad var herefter
direktør fra den 28. januar 2010 til bankens konkurs den 11. februar 2010.
                                           - 68 -
bankens bestyrelse bestod ved bankens etablering den 4. oktober 2006 af claus ørskov
(formand), lasse lindblad, lars öijer (næstformand), erik damgaard nielsen, ole
vagner, eirikur s. jóhannsson og steen bryde.
i januar 2008 udtræder steen bryde, i april 2008 udtræder eirikur s. jóhannsson og i
december 2008 udtræder ole vagner og erik damgaard nielsen. herefter bestod
bestyrelsen af claus ørskov (formand), lasse lindblad og lars öijer (næstformand).
lars öijer blev erstattet af kaj egon hansen i april 2009, således at bestyrelsen
udgjordes af tre personer fra december 2008 til januar 2010, hvor claus ørskov udtrådte
den 25. januar 2010 og lasse lindblad den 19. januar 2010. herefter bestod bestyrelsen
af kaj egon hansen, henrik vad og mogens de linde indtil bankens konkurs den 11.
februar 2010.
der blev regelmæssigt afholdt bestyrelsesmøder i banken. i oktober til december 2006
blev der afholdt i alt 7 bestyrelsesmøder ud over det konstituerende møde. i 2007 blev
der afholdt bestyrelsesmøde hver måned med undtagelse af februar og december, hvor
der i blev afholdt to bestyrelsesmøder, og juli, hvor der ikke blev afholdt
bestyrelsesmøde.
i 2008 blev der ligeledes afholdt bestyrelsesmøde hver måned med undtagelse af marts,
august og november, hvor der blev afholdt to bestyrelsesmøder og april, juli og
september, hvor der ikke blev afholdt bestyrelsesmøde.
i 2009 blev der afholdt ét bestyrelsesmøde i månederne januar, marts, juni, oktober
november og december, mens der i månederne februar, maj, august blev afholdt to
bestyrelsesmøder. der blev ikke afholdt bestyrelsesmøder i april og juli.
der foreligger referat af samtlige ovennævnte bestyrelsesmøder.
5.1. særligt om lasse lindblads rolle
sagsøger har til støtte for sit anbringende om lasse lindblads involvering i bankens
drift under den generelle forelæggelse henvist til referater fra direktionsmøder i første
halvår 2007, en mailkorrespondance fra september 2007 om fysisk adskillelse mellem
                                             - 69 -
bankens og holdings lokaler, en aftale om management fee og et brev af 20. januar
2010 fra henrik juul til bestyrelsen i banken.
direktionsmøder
1. af ”referat af direktionsmøde tirsdag den 13. februar 2007” fremgår blandt andet:
      ”tilstede:
      henrik juul (hju)
      henrik werner (hwe)
      jan thorsen (jth)
      lasse lindblad (lli)
      steen bryde (sbr)
      flemming larsen (fla)
      brian steffensen (bst)
      katja boye, referent (kbo)
      tilstede:
      søren hansen (sha)
      …
      ad 3. budget/handlingsplaner
      …
      hju, sbr og lli afholder internt møde den 19. februar 2007, hvor de bla. går
      budgettet igennem. hju vil dog først gå budgettet igennem med bst, hvorefter
      bst vil komme rundt til alle igen.
      budgettet skal være på koncen-niveau.
      det blev besluttet, at jth skal tage kontakt til deutsche for funding. det kan være
      en model til 2 mia.kr. over 3 år.
      det blev besluttet, at lli skal kontakte borclays omkring hybrid-kapital. dette vil
      betyde, at vi vil kunne hæve kapitalgrundlaget.
      …”
af ”referat af forretningsdirektørmøde” den 6. marts 2007 fremgår blandt andet:
      ”tilstede:
      lasse lindblad (lli)
      steen bryde (sbr)
      flemming larsen (fla)
      henrik juul (hju)
      henrik werner (hwe)
      jan thorsen (jth)
                                            - 70 -
      katja boye, referent (kbo)
      tilstede:
      søren hansen (sha)
      niels kryger-andersen (nka)
      …
      ad 3. kapitalforvaltning
      fla informerede, at der fortsat mangler en bestyrelse. fla har lagt forslag til
      lli. det blev besluttet, at sbr skal have et forslag inden lli.
      …
      ad 12. brand af capinordic
      lli oplyste, at som oplyst på forrige møde skal vi have markedsføring i gang
      omkring banken.
      …
      to-do-liste
      …
      funding
      - der skal udarbejdes en plan over funding for 2007 hju, jth, lli og sbr.
      …”
ved to mails af henholdsvis 19. marts 2007 og 30. april 2007 blev forretningsdirektørmøder
den 20. marts og 1. maj 2007 aflyst. disse mails blev sendt til blandt andet lasse lindblad og
steen bryde.
bankens fysiske indretning
capinordic a/s og bankens havde begge adresse på strandvejen 58 i hellerup.
om lokaleforholdene fremgår af en e-mail af 14. september 2007 fra lasse lindblad til
henrik juul blandt andet:
      ”jeg antager af ubetænksomhed er der kommet lås på døren mellem capinordic
      og capinordic bank – aktuelt er det mig uden sammenligning der tilfører
      forretning og indtjening til koncernen og herunder banken - i den proces har jeg
      kontinuerligt dialog med vip medarbejderne i banken.
                                              - 71 -
     ved af låsning - hvor der efter min vurdering ikke eksisterer nogen som helst
     saglig, faglig, juridisk begrundelse stopper nærhed, tilgængelighed,
     kommunikation og ultimativ indtjening.
     dette forhold skal drøftes tilsvarende det idiotiske up-set der er sket i
     market.”
henrik juul svarede den 17. september 2007 blandt andet:
     ”lokaleadskillelsen er i direkte forlængelse af den beslutning, der blev truffet på
     bestyrelsesmødet den 22. maj. her er adskillelsen omtalt som en fysisk
     adskillelse, hvilket - i min optik - ikke kan gradbøjes.
     jeg er fuldt ud opmærksom på dit meget betydelig bidrag til bankens indtjening,
     og det skulle meget nødigt påvirkes i negativ retning.
     den saglige begrundelse for den fysiske adskillelse er følgende:
     - banken skal sikre overholdelsen af tavshedspligten efter lov om finansiel
     virksomhed.
     - det skal være chinese walls mellem analysefunktionen, markets, ipo og den
     øvrige del af banken det er baggrunden for ændringerne i markets
     - manglende overholdelse af den fysiske adskillelse vil - efter min bedømmelse
       - resultere i et påbud fra finanstilsynet
     - a/s'et er efter værdipapirhandelsloven forpligtet til at sikre intern viden om
     a/s'et - dette sikres tillige ved adskillelsen.
     du finder tilsvarende fysisk adskillelse i de andre finansielle koncerner, der drives
     fra fælles domicil – fx nykredit.
     herudover er det min opfattelse, at det er vigtigt at banken og a/s’et signalerer at
     vi arbejder arms length, hvilket samtidig ville være et bidrag til at eliminere
     pressen og andres sammenblanding af capinordic a/s og capinordic bank a/s.
     ...
     det er selvfølgelig afgørende, at adskillelsen ikke påvirker indtjeningen, så lad os
     drøfte, hvordan vi kan leve op til de juridiske krav og samtidig sikre
     indtjeningen.”
lasse lindblad bad herefter henrik juul redegøre for det juridiske grundlag. henrik juul
henviste i sit svar samme dag til lov om finansiel virksomhed § 117 om tavshedspligt og
dens afgrænsning efter erhvervsankenævnets praksis samt til den danske
børsmæglerforenings anbefalinger til imødegåelse af interessekonflikter i investment
banker (”chinese walls”).
lasse lindblad skrev herefter samme dag:
                                           - 72 -
      ”henrik – jeg er selvsagt 100 % enig omkring fortrolighed og tavshedspligt –
      tilsvarende gældende som finansielle holdingselskaber. i dit univers burde vi
      tilsvarende adskille kantinen.
      jeg har meddelt dig min vurdering af konsekvensen.”
aftale om management fee
lasse lindblad modtog løn som direktør i capinordic a/s. i 2008 udgjorde lønnen
516.000 kr. per måned.
banken betalte løbende et management fee til capinordic a/s. ifølge de foreliggende
opgørelser betalte banken i sin levetid i alt cirka 25,8 mio. kr. i management fee til
capinordic a/s. beløbet var beregnet ud fra en fordelingsnøgle mellem 11 selskaber,
herunder capinordic a/s selv, således at summen heraf udgjorde 100 % af de samlede
omkostninger i capinordic a/s til administration. fordelingsnøglen bestod af en række
poster, herunder management office, corporate development og risk management.
banken bidrog således til betaling af capinordic a/s’ udgifter til disse poster.
det fremgår tillige, at 48 % af den løn, som lasse lindblad fik udbetalt af capinordic
a/s, blev opkrævet hos banken, svarende til cirka 248.000 kr. per måned eller cirka 3
mio. kr. om året. resten af lønnen blev betalt af capinordic a/s under posterne
management office (37 %), corporate development (10 %) og risk management (5 %).
ifølge et internt notat vedrørende fordelingsnøgler af 27. maj 2008 fremgår, at lasse
lindblad efter en re-allokering af opgaverne skulle anvende sin tid således:
      ”…
           •  60 % capinordic bank
           •  25 % management office (koncemfunktion)
           •  10 % corporate development (koncemfunktion)
           •  5 % risk management (koncemfunktion)”
henrik juuls løn som direktør udgjorde i 2008 cirka 3,2 mio. kr.
henrik juuls brev af 20. januar 2010
                                           - 73 -
i forbindelse med lasse lindblads fratræden som administrerende direktør i capinordic
a/s den 19. januar 2010 skrev henrik juul den 20. januar 2010 til bankens bestyrelse
blandt andet:
      ”…
      af capinordic a/s' selskabsmeddelelse nr. 2/2010 dateret 19. januar 2010
      fremgår det, at lasse lindblad fratræder stillingen som adm. direktør med
      øjeblikkelig virkning.
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelse af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
  1.  centerplan allokton aps. lasse lindblad har ført forhandlinger med ole
      vagner om køb af åstorp porteføljen og aktierne i allokton ab.
  2.  alpen holiday ferienhäuser. lasse lindblad har ført forhandlinger med ole
      vagner om køb af hotellet.
  3.  bram gruppen a/s. lasse lindblad har været i forhandlinger med per bram
      om ændring af kautionen afgivet af stena, eller indfrielse af engagementet
      mod en dekort.
  4.  aps kbus 8 nr. 2051. lasse lindblad har haft den løbende kontakt til harry
      rosenberg. banken mangler en række informationer.
  5.  dka consult a/s. er som følge af fil § 78 ikke karaktergivet af
      finanstilsynet og dermed har finanstilsynet ikke taget stilling til en eventuel
      solvensreservation.
  6   tlp holding aps. har tilbudt sekundær pant i colexon aktierne, der er
      primær pantsat til fionia.
  7.  colexon energy ag. lasse lindblad har arbejdet på at nedbringe bankens
      aktiepost, idet udstederrelationerne overstiger grænsen i fil § 145.
  8.  sorana a/s — k/s københavn parkering. lasse lindblad har ført
      forhandlinger med lorenz jørgensen om indfrielse af engagementer og en
      forligsmæssig løsning af den anlagte retssag.
  9.  korral partners a/s. lasse lindblad har ført forhandlinger med greentech
      om en forligsmæssig løsning på den af korral pantsatte faktura udstedt til
      greentech.
                                        - 74 -
 10. capee. har ansøgt om en kreditudvidelse på dkk 6,5 mio.
 11. administrationsselskabet af 1. august 2008 aps. der arbejdes på et salg af
     k/s bryggen. forhandlingerne er delvist varetaget af lasse lindblad.
 …"
6. bankens kreditafdeling
organisation
kreditafdelingens placering i bankens organisation fremgår af de løbende udarbejdede
organisationsplaner:
                                            - 75 -
efter en organisationsplan pr. 21. november 2007 var kreditafdelingen placeret under
direktionen på linje med sekretariat og compliance, mens de øvrige afdelinger var delt i front
                                             - 76 -
office og back office, og således at de fem afdelinger i back office (administration,
controlling, depot og afvikling, it og økonomi) havde en overordnet chef.
driftsorganisationen blev efter en organisationsplan pr. 1. november 2008 ændret således, at
afdelingerne filial sverige, investment banking, markets, private banking, kredit- og erhverv
og sekretariat lå sideordnet under direktionen uden opdeling i back office og front office.
under sekretatiatet lå afdelingerne depot og afvikling, hr, intern service, juridisk afdeling og
kommunikation.
funktionsbeskrivelse
af en udateret funktionsbeskrivelse af kreditafdelingen fremgår blandt andet:
      "kreditafdelingen i capinordic bank a/s (banken) ledes af direktøren for
      kredit og risiko, som har direkte reference til bankens direktør. direktøren
      for kredit og risiko har ansvaret for opbygning og vedligeholdelse af
      kreditafdelingen i banken, herunder implementering af gældende
      kreditpolitik, etablering af forretningsgange og processer i banken inden for
      kreditområdet.
      kreditafdelingen har tillige ansvaret for bevilling og afslag af
      engagementsansøgninger fra de kundevendte funktioner så længe dette ligger
      inde for direktøren for kredit og risiko bevillingsbeføjelser. herudover har
      afdelingen ansvaret for klargøring af sager til bankens direktion og
      bestyrelse.
      i forbindelse med den løbende overvågning af udlånsporteføljen har
      kreditafdelingen det overordnede ansvar, samt ansvaret for udvalgte
      komplekse engagementer, herunder nødlidende engagementer.
      i forbindelse med den interne og eksterne rådgivning deltager
      kreditafdelingen aktivt med at sikre fyldestgørende information til de enkelte
      enheder.
      kreditafdelingen deltager på tværs af banken i forskellige projektopgaver i
      det omfang det er relevant/nødvendigt.
      …”
der henvises i øvrigt til afsnit 4.6 om forretningsgange i kreditafdelingen.
medarbejdere
                                              - 77 -
michael mikkelsen var chef for bankens kreditafdeling fra den 3. november 2006 til bankens
konkurs. michael mikkelsen havde dog den 28. juli 2008 opsagt sin stilling til fratrædelse den
30. september 2008, men der opnåedes enighed om fortsat ansættelse. under forhandlinger
med henrik juul herom opstillede michael mikkelsen i et håndskrevet, udateret dokument
nogle vilkår, herunder:
      "…
      4. der ansættes flere folk i kredit. sikring af konsulenter/senior konsulenter
      udgør 3-4 [personer] mindst 2 senior hvis vi også skal til at styre garantie.
      samt 2 produktionsmedarbejdere i alt 5 -6 medarbejdere
      2 produktionsmedarbejdere kan skiftes ud med bedre hvis/når muligt.
      …
      7. har talt med lli om tiltaleform – tal pænt. lli siger det kan han ikke, men at
      dkr. 100.000 årligt dækker over tiltale :-) ikke uden humor
      8. lytte til mms når der bevilget til dubiøse debitor – ønskes bevilling alligevel
      gemmenført vil mms have mulighed for at anføre forbehold i indstillingen.
      …”
tina jørgensen, der i en periode var ansat som seniorkonsulent i kreditafdelingen, beskrev i
en mail af 5. august 2008 til henrik juul i forbindelse med sin fratræden, sine arbejdsopgaver
således:
      ”…
       her er i stikordsform, hvilke primære arbejdsopgaver jeg har:
          •   daglig overtræksbehandling
          •   udfærdigelse af kreditindstillinger
          •   udfærdigelse af lånesager i i*net lånesag med tilhørende dokumenter:
              kreditdokumenter/gældsbreve, håndpantsætningserklæringer, kautioner,
              ejer- og skadesløspantebreve, pantsætningsforbud, udbyttebegrænsninger,
              tilsagnsskrivelser mv.
          •   indberetning af store engagementer til finanstilsynet (kvartalsvis)
          •   indberetning af kapitaldækning (cs-skemaerne vedrørende kreditrisikoen)
              til finanstilsynet (kvartalsvis)
          •   anden rapportering/opfølgning overfor tilsynet
          •   løbende kreditbesøg i private banking, investment banking og markets
          •   diverse rapportering/udarbejdelse af materiale til brug for de månedlige
              bestyrelsesmøder
                                              - 78 -
           •   diverse udarbejdelse af dokumenter, korrespondance mv. for capinordic
               a/s og andre datterselskaber
           •   diverse opfølgning/dialog/korrespondance mv. med kunder i banken
           •   daglig overvågning af finansielle rammer (linestyring)
           •   udarbejdelse af diverse materiale til bankens årsregnskab og årlige
               risikorapport
       mine sekundære arbejdsopgaver er bl.a.:
           • daglig overvågning af § 145 og § 182
           • daglig overvågning af investeringskreditter
           • indtastninger, beregninger og ajourføringer af bankens credit score-model
           • indtastninger, beregninger og ajourføringer af bankens gruppevise
               nedskrivningsmodel
           • udarbejdelse og ajourføring af de forretningsgange og politikker, som
               kreditafdelingen har ansvar for.”
7. bankens årsrapporter mv.
7.1. årsrapporten for 2006
ifølge årsrapporten, der er forsynet med revisionspåtegning uden forbehold, var årets resultat
efter skat 2,83 mio. kr., egenkapitalen 765.mio. kr., og balancesummen 948 mio. kr.
af årsrapportens ledelsesberetning fremgår blandt andet:
       ”hovedaktivitet
       capinordic banks hovedaktivitet er at udbyde opsparings- og
       investeringsprodukter og tilhørende professionel rådgivning til privatkunder og
       erhvervskunder. hovedaktiviteterne er opdelt i forretningsområderne private
       banking, corporate banking, markets og kapitalforvaltning. der henvises til
       afsnittet vedrørende capinordic banks forretningsområder.
       …
       udvikling i aktiviteter og økonomiske forhold
       de finansielle markeder blev i 2006 primært kendetegnet ved, at centralbankerne
       foretog en række renteforhøjelser. på samme måde som med rentenedsættelser
       skete forhøjelserne gradvist i en form, der afspejlede den økonomiske vækst.
       aktiemarkederne var i 2006 præget af stor volatilitet, der betød en øget aktivitet
       med deraf følgende øget indtjening.
       fokus i 2006 har primært været rettet mod ansøgning om tilladelse til at drive
       bankdrift. herudover udvidelse af forretningsområder og ansættelse af
       nøglemedarbejdere.
                                              - 79 -
      capinordic bank har i 2006 realiseret et overskud på t. kr. 2.763. hvilket ledelsen
      anser for tilfredsstillende, ikke mindst i lyset af de omfattende ændringer, som
      selskabet har undergået i 2006.
      som led i omdannelsen til capinordic bank er der foretaget en udvidelse af
      aktiekapitalen med nominelt t. kr. 117.000 til kurs 641,03 svarende til en samlet
      kapitaludvidelse på t. kr. 750.005.
      …”
af årsrapportens afsnit om ”risikostyring” fremgår blandt andet:
      ”…
      banken betragter risikostyring som et væsentligt fokusområde, hvorfor banken har
      styrket den samlede risikobehandling gennem oprettelse af en
      compliancefunktion. bankens compliance officer vil være med til at sikre bankens
      overholdelse af lovgivningen samt bankens interne forretningsgange og politikker.
      derudover vil compliancefunktionen løbende identificere, vurdere og
      implementere ny lovgivning. på den måde er bankens risikobehandling altid
      opdateret, hvilket vil være med til at sikre markedets tillid til banken. bankens
      compliance officer er adskilt fra de operationelle enheder, hvorved der sikres en
      uafhængig kontrol og rapportering af risiciene.
      kreditrisiko
      kreditpolitikken i capinordic bank er en integreret del af den samlede
      virksomhed. formålet med kreditpolitikken er at sikre, at capinordic bank
      fremstår som en samlet virksomhed med et entydigt og slagkraftigt image.
      capinordic brink ønsker alene at bevilge engagementer med ingen eller meget lav
      tabsrisiko til kunder, som konkret vurderes at have evne og vilje til at opfylde
      indgående aftaler. det naturlige markedssegment er erhvervskunder,
      institutionelle kunder, velhavende privatkunder og investeringskreditkunder.
      kunderne grupperes i forhold til deres kreditmæssige bonitet. denne gruppering
      er afgørende for, hvornår kunderne betragtes som økononisk sunde. privatkunder
      vurderes ud fra sikkerhed, formue og formuesammensætning, mens
      erhvervskunder vurderes ud fra sikkerhed, indtjeningsevne og kapitalforhold.
      capinordic bank følger løbende alle udlån og garantier. bankens udlån har som
      hovedregel en løbetid på op til 24 måneder, og der foretages årligt en gennemgang
      af alle udlån med henblik på gennemgang af regnskaber og formueforhold.
      desuden sker der automatisk en kreditgennemgang, hvis engagementet skal
      genforhandles.
      …
      nedskrivninger
                                               - 80 -
       banken foretager de nødvendige nedskrivninger, når der er indtrådt begivenheder,
       der klart giver banken en indikation om tab.
       der er pr. 31. december 2006 ikke objektive indikationer på nedskrivningsbehov
       på hverken grupper eller individuelt vurderede udlån.
       kreditkvaliteten af uforfaldne udlån
       alle bankens engagementer er etableret i 4. kvartal 2006. der har i perioden fra
       engagementerne og frem til 31. december 2006 ikke været forhold, der indikerer
       en værdiforringelse i forhold til etableringstidspunktet. langt størstedelen af
       bankens engagementer er sikrede med betydeligt pant i børsnoterede værdipapirer.
       …”
7.2. årsrapporten for 2007
ifølge årsrapporten, der er forsynet med revisionspåtegning uden forbehold, var årets resultat
efter skat 59,8 mio. kr., egenkapitalen 886 mio. kr., og balancesummen 2.067 mio. kr.
7.3. årsrapporten for 2008
ifølge årsrapporten, der er forsynet med revisionspåtegning uden forbehold var årets resultat
efter skat negativt med 127,6 mio. kr., egenkapitalen 603 mio. kr. og balancesummen 1.750
mio. kr.
om enkeltelementer i årsrapporten kan fremhæves følgende:
årets renteindtægter var steget fra 70 mio. kr. i 2007 til 96 mio. kr. i 2008, og årets
renteudgifter var steget fra 19,4 mio. kr. i 2007 til 33,8 mio. kr. i 2008. beløbet for modtagne
gebyrer og provisionsindtægter var faldet fra 174,3 mio. kr. i 2007 til 135,5 mio. kr. i 2008.
udlån var faldet fra 1.245 mio. kr. i 2007 til 803 mio. kr. i 2008. der var ingen nedskrivninger
på udlån og tilgodehavender mv. i 2007. i 2008 var nedskrivninger på i alt 139,4 mio. kr.,
heraf individuelle nedskrivninger på 135,6 mio. kr. de individuelle nedskrivninger var
forårsaget af konkurs, akkord og inkasso med ca. 80 mio. kr. og generelle svaghedstegn med
56 mio. kr. og vedrørte for ca. 100 mio. kr. ejendomme og for ca. 34 mio. kr. finansiering og
investering.
antallet af medarbejdere havde udviklet sig fra 22 i 2006 til 74 i 2007 og herefter med
reduktion til 66 i 2008.
                                             - 81 -
af årsrapportens ledelsesberetning fremgik blandt andet:
      ”overblik
         •   2008 blev et af de sværeste år nogensinde for den finansielle sektor, og
             især i 2. halvår 2008 tog uroen fart.
         •   capinordic banks resultat for 2008 og forventningerne til 2009 er påvirket
             negativt af uroen på de finansielle markeder og den generelle økonomiske
             afmatning.
         •   årets resultat før skat blev på t.dkk -169.190 mod et overskud på t. dkk
             80.605 i 2007. bankens forventede resultat i henhold til årsrapporten 2007
             var i størrelsesorden t.dkk 110.000. de primære årsager til afvigelsen er
             den voldsomme uro, der prægede kapitalmarkederne i 2008.
         •   udviklingen på de finansielle markeder har medført mærkbare tab på
             bankens finansielle beholdninger. faldende aktiekurser, udvidelse af
             kreditspændene samt lavere økonomisk vækst har præget
             aktivitetsniveauet i de to forretningsområder private banking og
             investment banting.
         •   capinordic bank bekræftede i oktober 2008 sit medlemskab af det private
             beredskab og tiltrådte dermed den statsgarantiordning, der blev lanceret
             med bankpakke i. det betyder, at der frem til den 30. september 2010 er
             tilknyttet en statsgaranti på kundernes indlån, dvs. at kundernes indlån er
             dækket uden begrænsning.
         •   driftsomkostningerne er steget 13,4 % til t.dkk 150.397. capinordic
             banks deltagelse i statsgarantiordningen har i 2008 medført omkostninger
             for t.dkk 4.045.
         •   kernekapital- og solvensprocenten ligger på henholdsvis 40,05 og 39,00.
         •   capinordic bank har trods den finansielle uro formået at holde en stærk
             likviditet, en høj solvens og en udlånsmasse, der primært modsvares af
             egenkapitalen.
         •   i september åbnede capinordic bank sin svenske filial, der tilbyder
             opsparingsprodukter med fast konkurrencedygtig rente til de svenske
             finansielle forbrugere. filialen har haft en betydelig tilgang af kunder og
             indlånsmidler og er blevet vel modtaget i sverige
         •   resultatet for 2009 vil afhænge af udviklingen på kapitalmarkederne.
             nedskrivningerne i 2008 er konservativt opgjort, og det forventes således
                                                - 82 -
              ikke at der vil opstå behov for yderligere større nedskrivninger af
              udlånsporteføljen.
          •   capinordic bank har endnu ikke besluttet, om banken vil deltage i
              bankpakke ii og dermed benytte sig af muligheden for at ansøge staten om
              tilførsel af ansvarligt lån i form af hybrid kernekapital. dette vil blive
              besluttet ultimo juni 2009.
          •   …”
af årsrapportens afsnit ”regnskabsberetning” fremgår blandt andet:
      ”årets resultat
      …
      på trods af uroen på de finansielle markeder har capinordic banks ene
      hovedindtægtskilde, investment banking, formået at holde et højt
      aktivitetsniveau. investment banking har dog som en naturlig følge af
      opbremsningen i økonomien ikke kunnet gennemføre de børsnoteringer, som var
      planlagt, men har i stedet medvirket til kapitalrejsning til flere selskaber, ydet
      rådgivning i forbindelse med køb og salg af virksomheder samt udarbejdet en
      række prospekter for allerede børsnoterede selskaber.
      den anden hovedindtægtskilde, private banking, har ligeledes mærket den
      generelle økonomiske afmatning ved kundernes mindre risikovillighed. private
      banking anlagde dog allerede fra starten af 2008 en defensiv tilgang til
      kapitalforvaltning og investerede størstedelen af kundernes midler i obligationer.
      indtægter
      de samlede netto rente- og gebyrindtægter udgjorde i 2008 t. dkk 195.624 mod
      t. dkk 220.617 i 2007 svarende til en tilbagegang på 11,3 %.
      nettorenteindtægterne udviklede sig positivt i 2008, hvilket skyldes en stigende
      rentemarginal.
      nettogebyrindtægterne faldt i 2008 med 21.7 % til t.dkk 132.908. faldet
      vedrører primært de investeringsrelaterede indtægter, som i 2008 var påvirket af
      lavere aktivitet på kapitalmarkederne herunder lavere indtjening af kapital under
      forvaltning.
      driftsomkostninger
      bankens driftsomkostninger er i 2008 steget 13,4 % til t.dkk 150.397.
      stigningen kan primært tilskrives generelle stigninger i løn- og prisudvikling samt
      aktivitetsudvidelse i sverige.
                                             - 83 -
      endvidere blev driftsomkostningerne negativt påvirket af, at banken valgte at
      bekræfte sit medlemskab af det private beredskab og tiltræde den danske
      statsgarantiordning, der løber fra den 5. oktober 2008 til og med den
      30. september 2010. deltagelsen har i 2008 medført omkostninger for t.dkk
      4.045.
      nedskrivninger på udlån
      capinordic bank oplevede i 2008, som følge af det økonomiske konjunkturskifte
      et stigende nedskrivningsbehov på i bankens udlån. et nedskrivningsbehov, der
      primært kan tilskrives større enkeltstående udlånsengagementer.
      capinordic bank har således foretaget nedskrivninger for i alt t.dkk 139.422,
      heraf udgør de individuelle nedskrivninger i alt t.dkk 135.606. nedskrivningerne
      er foretaget som reservation til fremtidige tab og kan primært henføres til
      nedskrivninger i den kapitaltunge ejendomssektor.
      niveauet for de individuelle nedskrivninger afspejler tydeligt den hårde
      opbremsning af den globale økonomi. behovene for de individuelle
      nedskrivninger er alle konstaterede i 2. halvår af 2008.
      …
      balance
      det samlede udlån er siden ultimo 2007 faldet med t.dkk 441.753 svarende til et
      fald på 35,5 %.
      årets fald i det samlede udlån kan forklares med, at capinordic bank har haft
      stort fokus på at nedbringe den samlede udlånsportefølje. således har banken i
      2008 investeret ressourcer i at analysere porteføljens bonitet med henblik på aktivt
      at reducere bankens udlånsengagementer.
      værdien af alle de stillede sikkerheder er således blevet revurderet, og i tilfælde af
      fald i værdien af de stillede sikkerheder har banken søgt at få yderligere
      sikkerheder, alternativt nedbragt det bevilligede udlån, således at dette matchede
      de stillede sikkerheder.
      solvens
      solvensprocenten blev ultimo 2008 opgjort til 40,05, og bankens
      kernekapitalprocent til 39,00. ved udgangen af 2007 var solvensprocenten 51.09
      og kernekapitalprocenten 51,09.
      …”
af årsrapportens afsnit ”forretningsområder” fremgår, at banken drev bankvirksomhed i
danmark og sverige inden for private banking og investment banking. om investment
banking var anført blandt andet:
                                               - 84 -
      ”investment banking tilbyder små og mellemstore virksomheder finansiel
      rådgivning i form af gennemførsel af børsintroduktioner, rådgivning ved fusioner
      og køb og salg af virksomheder og kapitalfremskaffelse.
      generelt har aktivitetsniveauet i investment banking i 2008 været tilfredsstillende
      set i lyset af den finansielle krise, men det må samtidig tilføjes at finanskrisen har
      bevirket, at transaktionerne har taget længere tid at gennemføre og det har været
      vanskeligt at sikre den nødvendige likviditet. særligt 2. halvår har været
      vanskeligt og har været præget af den økonomiske afmatning.
      børsintroduktioner
      for investment banking stod det allerede i starten af året klart, at 2008 ville blive
      et år uden væsentlige børsintroduktioner. markedet viste allerede på dette
      tidspunkt svaghedstegn, og det var svært at rejse penge til såvel små som
      mellemstore og store selskaber. samtidig havde den begyndende krise en
      væsentlig indflydelse på værdiansættelsen af selskaberne.
      køb og salg af virksomheder
      investment banking har igennem året ydet rådgivning i forbindelse med køb og
      salg af virksomheder og ejendomme.
      endvidere er der udarbejdet fem prospekter for selskaber, der er optaget til handel
      på nasdaq omx copenhagen, i forbindelse med nye aktiers optagelse til handel.
      kapitalfremskaffelse
      investment banking har i årets løb medvirket til kapitalrejsning til flere selskaber
      og har samlet set rejst ca. dkk 150 mio. disse kapitalrejsninger er gennemført i
      et vanskeligt marked, men har vist, at det er muligt at rejse kapital på trods af
      vanskelige markeder.”
af årsrapportens afsnit om ”risikostyring” fremgår blandt andet:
      ”kreditrisiko
      kreditrisiko er risikoen for tab som følge af, at modparter ikke opfylder deres
      aftalte forpligtelser, og den stillede sikkerhed ikke dækker bankens
      tilgodehavender.
      ansvaret for bevilling af kreditfaciliteterne til de forskellige kundegrupper i
      capinordic bank er uddelegeret til kredit & erhverv. større engagementer
      videreindstilles fra kredit & erhverv til bevilling af enten direktion eller
      bestyrelse.
      credit score-modellen
      i forbindelse med implementeringen af kapitaldækningsreglerne i capinordic
      bank har kredit & erhverv udviklet en credit score-model, der rater alle bankens
      udlånskunder, privat- såvel som erhvervs- og institutionelle kunder, på en ottetrins
      skala. scoringen foretages ud fra en række variable, der bl.a. dækker over
      kundernes økonomiske forhold, eksterne vurderinger og adfærd.
                                               - 85 -
      ratingen af de enkelte kunder sikrer, at capinordic bank løbende har overblik
      over den relative bonitet af den samlede udlånsportefølje, hvorfor ratingen udgør
      en central del af den generelle overvågning af udlånsporteføljens kreditrisiko. ved
      løbende overvågning sikres at den individuelle rating på ethvert tidspunkt
      afspejler kundens finansielle situation.
      credit score-modellen er under løbende vurdering for at sikre optimal validitet.
      det forventes i den forbindelse, at modellen i løbet af 2009 bliver gjort endnu
      mere fremadskuende.
      svage engagementer og nedskrivninger
      de ydede kreditfaciliteter i capinordic bank er underlagt en løbende overvågning.
      denne overvågning sker for til stadighed at sikre, at forudsætningerne fra
      bevillingstidspunktet er opfyldt. det er væsentligt at følge kundens fortsatte evne
      og vilje til at opfylde sine forpligtelser og sikre at eventuelle svagheder hos
      kunden identificeres hurtigst muligt.
      identificeres der kreditmæssige svagheder i et kundeengagement, får
      engagementet ekstra opmærksomhed. såfremt der ved den løbende overvågning
      af kunderne identificeres objektive indikationer for værdiforringelse på et
      engagement, vurderer banken, ud fra en dertil udarbejdet model, størrelsen på den
      eventuelle nedskrivning.”
der var endvidere afsnit om likviditetsrisiko, markedsrisiko og operationelle risici.
af årsrapportens note 35 om koncentration af kreditrisiko fremgår blandt andet:
      ”tabellen nedenfor viser bankens udlån efter indeviduelle nedskrivninger fordelt
      på ottetrins skalaen. den gennemsnitlige probability of default udtrykker
      sandsynligheden for misligholdelse af et engagement med en given score.
      det skal fremhæves, at et engagement med en kunde i eksempelvis ratingklasse c
      ikke nødvendigvis indebærer, at banken har større tabsrisiko end ved et
      kundeengagement i en højere ratingklasse. et engagement med en kunde i
      ratingklasse c vil således være kompenseret med højere sikkerhedsstillelse fra
                                            - 86 -
      kundens side og højere forrentning i bankens favør. der er derfor ikke
      nødvendigvis sammenhæng mellem kundens ratingklasse og engagementets
      kvalitet.”
om transaktioner med tilknyttede parter fremgår af årsrapportens note 43:
      ”capinordic bank definerer tilknyttede parter som nærtstående, associerede
      selskaber samt selskaber kontrolleret af direktion og bestyrelse.
      alle transaktioner med nærtstående parter sker på markedsvilkår.
      nærtstående parter i forhold til capinordic bank a/s
      capinordic a/s, capinordic property management a/s, aktie- og valutainvest
      aps, aktie- og valutainvest nordic aps, nordisk fondservice ab, monetar
      pensionsförvaltning ab, steffen rønn fondsmæglerselskab, csv invest aps,
      dansk otc fondsmæglerselskab a/s, unitfond ab, nordic broker association,
      dansk autoriseret markedsplads a/s og core focus a/s
      …
      øvrige salg af ydelser vedrører honorar i forbindelse med emissioner, depotgebyr,
      stiftelsesprovision. market marker-aftaler og lignende.
      køb af ydelser vedrører administrationsomkostninger til capinordic a/s,
      administrationsomkostninger til nordisk fondservice ab og nærtstående parters
      køb af aktier, der går ud af bankens egenbeholdning.
      alle indlån og udlån er ydet på sædvanlige markedsvilkår og mod passende
      sikkerhed og til en markedskonform rente.
      der er udover ovenstående ikke foretaget væsentlige transaktioner med
      nærtstående parter.”
7.4. udkast til årsrapport for 2009
                                              - 87 -
der foreligger ikke en endelig årsrapport for 2009 men alene et udkast. der er således ikke
udarbejdet et endeligt og revideret regnskab. efter de opgjorte hovedtal i udkastet til
årsrapport for 2009 var årets resultat - 249,5 mio. kr. (før og efter skat) mod – 127,6 mio. kr. i
2008 og egenkapitalen 376 mio. kr. kr. mod 603 mio. kr. i 2008. det samlede tal for netto
rente- og gebyrindtægter var 30,6 mio. kr. i 2009 mod 195,6 mio. kr. i 2008. der var
nedskrivninger på udlån og tilgodehavender mv. på i alt -84,7 mio. kr. mod -139,4 mio. kr. i
2008. udlån var 671 mio. kr. mod 803 mio. kr. i 2008. solvensprocenten angives til 47,80
mod 40,05 i 2008.
om eventualforpligtelser anføres: ”banken er, bortset fra verserende tvangsindrivelsessager
anlagt af koncernen, ikke part i verserende retssager. selskabet er part i
nogle/visse tvister og har i den forbindelse indhentet juridisk bistand. det er selskabets
forventning at udfaldet af tvisterne ikke vil medføre tab for selskabet [muligt tab er
indarbejdet i grundlaget for værdiansættelsen af de pågældende aktiver og forpligtelser].
forventningen understøttes af de modtagne juridiske vurderinger.”
om koncentration af kreditrisiko fremgår blandt andet:
      ”
                                                                                      ”
finanstilsynets efterfølgende redegørelse
finanstilsynet har i sin efterfølgende redegørelse af 14. oktober 2010 i henhold til lov om
finansiel virksomhed § 352 a blandt andet udtalt sig om bankens risikoprofil og
resultatudvikling mv., herunder med hovedtal for 2008 og 2009, samt betydningen af ændrede
eksterne forhold. der henvises herom til beskrivelsen af finanstilsynets rolle nedenfor.
8. revisionens rolle
                                             - 88 -
med virkning for regnskabsåret 2006 har pricewaterhousecoopers udført revision af
capinordic bank a/s. af revisionsselskabets tiltrædelsesprotokollat af 4. januar 2007 er
redegjort for den efter lovgivningen gældende ansvarsfordeling mellem bankens ledelse
og revisor. der er i den forbindelse anført blandt andet:
     ”…
     16       vi skal planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå begrundet
     overbevisning om, at årsrapporten ikke indeholder væsentlig fejlinformation. ved
     begrundet overbevisning opnår vi høj grad af - men ikke fuld - sikkerhed for vore
     konklusioner. begrænsningen i den sikkerhed, der kan opnås ved en
     omkostningseffektiv revision, forklares bl.a. med de iboende begrænsninger, der
     altid vil være ved en revision, bl.a. som følge af at revisionen udføres ved tests
     såvel som de iboende begrænsninger, der er i ethvert regnskabs- og internt
     kontrolsystem. der vil derfor altid ved en revision være en uundgåelig risiko for,
     at væsentlig fejlinformation i årsrapporten ikke afdækkes, selvom revisionen
     udføres i overensstemmelse med god revisionsskik.
     …
     25       vi vil i størst muligt omfang basere vor revision på test af pålidelige og
     velfungerende interne kontroller, idet vi dermed ofte vil kunne reducere det
     samlede omfang af revisionen. på de områder, hvor vi vælger denne
     fremgangsmåde, vurderer og tester vi i nødvendigt omfang, om fastlagte
     procedurer og kontroller er implementeret og fungerer som forudsat, og at
     funktionen overvåges. den interne kontrol vurderes og testes alene som et led i
     tilrettelæggelsen og udførelsen af en effektiv revision af årsrapporten og ikke med
     henblik på en selvstændig vurdering og test af effektiviteten af de interne
     kontrolsystemer som sådan. vi vil imidlertid meddele de ved revisionen eventuelt
     observerede svagheder og til ledelsens overvejelse fremkomme med vore forslag
     til forbedringer.
     …
     29       for at opnå en begrundet mening om årsrapportens rigtighed må vi støtte
     os til oplysninger og vurderinger fra direktionen og ledende medarbejdere. som et
     almindeligt led i revisionen vil vi derfor hvert år indhente en skriftlig erklæring
     fra bankens direktion og eventuelt andre medarbejdere, hvori afgivne oplysninger
     og vurderinger belyses. formålet er alene at sikre, at ingen oplysninger er udeladt
     eller utilsigtet tilbageholdt for os.
     …
     39       såfremt vi bliver opmærksomme på forhold, som kan medføre forbehold
     eller oplysning om ledelsesansvar i vor revisionspåtegning på årsrapporten, vil vi
     omgående meddele bestyrelsen dette i revisionsprotokollen og eventuelt på anden
     måde for at give muligheder for hurtig reaktion og afhjælpning. dette gælder
                                             - 89 -
      også, hvis vi får mistanke om forekomsten af væsentlige besvigelser eller
      konstaterer, at besvigelser forekommer.
      …”
8.1. revision vedrørende årsrapporten for 2006
i revisionsprotokollatet om forberedende revisionsarbejder 2006 af 15. februar 2007 er
det i hovedkonklusionen på den udførte revision i årets løb anført blandt andet:
      ”7 den del af revisionen, vi har udført, har givet os en begrundet opfattelse af, at
      selskabets regnskabssystemer som helhed giver et pålideligt grundlag for
      udarbejdelsen af årsrapporten, og vi er ikke under denne del af revisionen blevet
      opmærksomme på forhold, som kan medføre forbehold eller supplerende
      oplysninger i vor revisionspåtegning på årsrapporten. opstår der senere under
      revisionen forhold, som bedømmes at kunne give anledning til forbehold eller
      supplerende oplysninger i vor revisionspåtegning, vil dette straks blive meddelt
      bestyrelsen ved indførsel i denne protokol.”
denne formulering gentages i revisionsprotokollaterne om forberedende
revisionsarbejder for 2007, 2008 og 2009.
der peges på enkelte problemstillinger, herunder:
      ”…
      14       det er efterfølgende konstateret, at der har været en overskridelse af
      grænsen i lov om finansiel virksomhed § 145, hvorefter engagementer ikke må
      udgøre over 25 % af bankens basiskapital. overskridelsen er opstået som følge af,
      at banken ikke har været opmærksom på, at modtagne sikkerheder i form af aktier
      i eurotrust a/s indgår som et selvstændigt engagement - som i øvrigt skal
      medregnes til det engagement, som banken har direkte med eurotrust a/s.
      banken har orienteret finanstilsynet om overskridelsen, som har påtalt forholdet
      og pålagt banken at nedbringe engagementet til under 25%-grænsen inden 1.
      marts 2007.
      …
      15        i henhold til regnskabsbekendtgørelsen skal der - blandet andet til brug
      for vurdering af nedskrivningsbehov - etableres risikobaserede
      engagementsklassifikationssystemer, som sikrer, at banken løbende identificerer
      blandt andet engagementer med objektiv indikation på værdiforringelse. der skal
      tillige fastlægges principper for nedskrivninger på engagementer med objektiv
      indikation på værdiforringelse, herunder gruppevise nedskrivninger.
                                             - 90 -
      16       vi har noteret, at banken fortsat arbejder med at definere ovenstående
      grupper og at dette arbejde forventes færdiggjort i løbet af 1. halvår 2007.
      …
      23       vi har gjort direktionen opmærksom på, at banken endnu ikke har
      udarbejdet skriftlige aftaler vedrørende koncerninterne transaktioner, hvilket er et
      krav i henhold til lov om finansiel virksomhed § 181 samt bekendtgørelse om
      koncerninteme transaktioner § 3.
      …”
af revisionsprotokollatet om udkast til årsrapport for 2006 af 20. marts 2007 fremgår blandt
andet:
      ”konklusion på den udførte revision
      3       den udførte revision har ikke givet anledning til bemærkninger af en
      sådan væsentlighed eller karakter, at det vil komme til udtryk i vores
      revisionspåtegning på årsrapporten.
      4        såfremt årsrapporten vedtages i den foreliggende form, og der ikke under
      bestyrelsens behandling og vedtagelse af årsrapporten fremkommer yderligere
      væsentlige oplysninger, vil vi forsyne årsrapporten med en revisionspåtegning
      uden forbehold eller supplerende oplysninger.”
denne formulering gentages i revisionsprotokollaterne om udkast til årsrapporter for
2007 og 2008.
      ”…
      12       vi har gennemgået bankens dokumentation for at undlade at foretage
      gruppevise nedskrivninger / hensatte forpligtelser. det er vores opfattelse, at
      dokumentationen er tilstrækkelig og at opgørelsen ligger inden for de af
      finanstilsynet udstukne retningslinjer for 2006. det skal dog tilføjes, at praksis
      for, hvad der kan godkendes, og hvad der ikke kan godkendes af finanstilsynet, er
      behæftet med en ikke ubetydelig usikkerhed. vi kan derfor ikke afvise, at
      finanstilsynet kan have en anden opfattelse af bankens gruppevise nedskrivninger
      af udlån og gruppevise hensatte forpligtelse på garantier.
      finanstilsynets påbud om at nedbringe engagementet med eurotrust a/s
      under 25 % - grænsen
      13       som omtalt i vores revisionsprotokollat af 15. februar 2006 har
      finanstilsynet påbudt banken at nedbringe engagementet med eurotrust a/s til
      under 25 % af basiskapitalen inden 1. marts 2007.
                                        - 91 -
14       ledelsen har i et brev til finanstilsynet af 1. marts 2007 redegjort for, at
engagementet med eurotrust a/s var blevet nedbragt til dkki 80,2 mio. pr.
ultimo januar 2007 ved nedbringelse af kreditmaksimum samt frigivelse af
sikkerheder, således at engagementet på daværende tidspunkt udgjorde 23,9 % af
bankens basiskapital.
15       som følge af, at eurotrust aktien er steget i værdi udgjorde engagementet
25,2 % af basiskapitalen pr. den 15. marts 2007. det skal i den forbindelse
bemærkes, at bankens overskud for 2006 først kan medregnes til basiskapitalen,
når årsrapporten er godkendt af bestyrelsen og revisor har afgivet erklæring om
overskuddet.
16       bankens ledelse har i brev af 15. mans 2007 underrettet finanstilsynet om
forholdet og gjort opmærksom på, at engagementet straks vil blive nedbragt.
17       vi skal anbefale bankens ledelse at skærpe overvågningen af
engagementer, der er tæt på 25 % - grænsen, så overskridelser fremover undgås.
…
aftale- og kontraktsgrundlag
24      i forbindelse med den løbende revision konstaterede vi, at der endnu ikke
forelå skriftlige aftaler vedrørende koncerninterne transaktioner mellem
capinordie koncernens selskaber, hvilket er et krav i henhold til lov om finansiel
virksomhed § 181, samt bekendtgørelse om koncerninterne transaktioner § 3, og
at der endvidere ikke forelå en service level agreement med den outsourcing
partner, som varetager den daglige it drift i selskabet.
25       vi har i forbindelse med revisionen konstateret, at der er udarbejdet
endelige aftaler mellem capinordie koncernens selskaber. vi har fået oplyst, at
der foreligger et udkast til en service level agreement med den outsourcing
partner, som varetager den daglige it drift i selskabet, men at aftalen afventer
outsourcing partnerens godkendelse.
…
bankens ti største engagementer (udlån og garantier)
31       i henhold til revisionsbekendtgørelsen skal ledelsen udarbejde en
opgørelse over bankens ti største engagementer og øvrige engagementer, der
overstiger 10 % af basiskapitalen. i overensstemmelse med kravet i
revisionsbekendtgørelsen er bankens opgørelse gengivet i bilag 1 [se nedenfor] til
nærværende revisionsprotokollat.
redegørelse for den udførte revision
revision i årets løb
                                         - 92 -
32       revisionen har i årets løb omfattet stikprøvevis gennemgang af
forretningsgange, interne kontroller, bogføring og bilagsmateriale, i det omfang
det er anset for nødvendigt for revisionen af årsrapporten.
…
revision af årsrapporten
35       revisionen ved årsafslutningen har bl.a. omfattet en analyse af
resultatopgørelsens poster. ved revisionen af balancen har vi påset, at aktiverne
ejes af banken, at de er til stede, og at de er værdiansat forsvarligt. vi har påset, at
de gældsposter og forpligtelser, herunder eventualforpligtelser, der os bekendt
påhviler banken, er rigtigt udtrykt i årsrapporten.
…
ledelsesberetningen
37       vi har som led i vores revision vurderet, om ledelsesberetningen sammen
med årsrapportens øvrige elementer bidrager til, at årsrapporten giver et
retvisende billede. ud fra vores kendskab til bankens aktiviteter, det reviderede
regnskab og øvrig foreliggende dokumentation, som er gennemgået og godkendt
af selskabets ledelse, har vi således vurderet, om ledelsesberetningen indeholder
de lovkrævede oplysninger, herunder om finansielle oplysninger om realiserede
forhold er i overensstemmelse med regnskabet om finansielle oplysninger om
forventninger hviler på begrundede forudsætninger, og om ikke finansielle
oplysninger er relevante og sandsynlige og dermed ikke giver et forkert eller
vildledende billede af bankens forhold. vi har foretaget en overordnet vurdering
af hensigtsmæssigheden i virksomhedens procedurer til frembringelse af ikke
finansielle informationer og har, i det omfang vi har anset det for nødvendigt,
efterprøvet systemerne og den underliggende dokumentation.
…
forhandlingsprotokoller og indhentede erklæringer
...
47       bestyrelsens forhandlingsprotokol til og med referat af mødet den 6.
februar 2007 er læst med det formål at sikre, dels at de dispositioner, som er af
usædvanlig art eller størrelse, er vedtaget af bestyrelsen, dels at beslutningerne har
fundet rigtigt udtryk i årsrapporten.
48      det modtagne materiale har ikke afdækket forhold, som ikke er behørigt
medtaget i årsrapporten.
…
engagementer med bestyrelsesmedlemmer og direktører mv.
…
                                                - 93 -
      60       i henhold til revisionsbekendtgørelsens § 6 kan vi derfor erklære, at:
                  -  de af bestyrelsen bevilgede engagementer til og modtagne
                     sikkerhedsstillelser fra bestyrelsesmedlemmer eller direktører samt
                     virksomheder, hvori disse er direktører eller
                     bestyrelsesmedlemmer, er bevilget i henhold til virksomhedens
                     sædvanlige forretningsbetingelser og på markedsbaserede vilkår,
                     jf. § 78, stk. 2, i lov om finansiel virksomhed.
                  -  den finansielle virksomhed ikke har engagement med
                     erhvervsvirksomheder, som ejes eller drives af direktionen eller
                     andre ledende medarbejdere, eller hvori direktionen eller andre
                     ledende medarbejdere på anden måde deltager i ledelsen eller
                     driften, jf. § 80, stk. i, 2, og i. 2. pkt., i lov om finansiel
                     virksomhed.
      …
      koncerinterne transaktioner
      …
      70      der har ikke i regnskabsåret været koncerninterne transaktioner af
      væsentlig betydning eller usædvanlig art.
      71      i henhold til revisionsbekendtgørelsen § 5 skal vi oplyse, at:
                  -  der er etableret forretningsgange med henblik på overholdelse af
                     bestemmelsen om koncerninterne engagementer i § 182 i lov om
                     finansiel virksomhed.
                  -  der ikke har været konstateret væsentlige fejl eller mangler i
                     forbindelse med gennemgangen af transaktionerne mellem
                     virksomheden og virksomheder omfattet af § 2 i bekendtgørelse
                     om koncerninterne transaktioner.
      …”
revisorerklæringer om engagementer med bestyrelsesmedlemmer og direktører mv. og
koncerninterne transaktioner gentages i revisionsprotokollaterne om udkast til
årsrapporter for 2007 og 2008.
      ”bilag 1 - oplysninger om visse engagementer pr. 31. december 2006
      nærværende bilag gengiver (anført i citationstegn) den af capinordic bank a/s
      udarbejdede oversigt pr. 31. december 2006 over bankens 10 største
                                           - 94 -
     engagementer. banken har ikke øvrige betydelige engagementer, der overstiger
     10% af bankens basiskapital, eller andre betydelige engagementer, der giver
     anledning til bemærkninger.
     engagementer med realkreditinstitutter og inden- og udenlandske pengeinstitutter
     medtages kun, når særlige forhold tilsiger dette. følgende engagement er på denne
     baggrund ikke medtaget i oversigten:
         •   engagement med fionia bank
                                                                                        ”
herpå følger en nærmere beskrivelse af de enkelte engagementer 1 – 10 med revisors
vurderinger, der i alle tilfælde udtrykker enighed i ledelsens vurdering af risikoen på
engagementet og erklæring om, at engagementet er målt korrekt.
                                             - 95 -
8.2. revision vedrørende årsrapporten for 2007
det fremgår af revisionsprotokollatet om forberedende revionsarbejder 2007 af 5.
december 2007 blandt andet:
          ”finanstilsynets undersøgelser af capinordic bank a/s i 2007
          26 finanstilsynet har i 2007 foretaget to ordinære undersøgelser af capinordic
          bank a/s. resultatet af finanstilsynets undersøgelser er afrapporteret til
          bankens bestyrelse og revision den 30. oktober 2007 og vil efterfølgende blive
          afrapporteret i en endelig rapport til bankens ledelse.
          27 finanstilsynet har på mødet den 30. oktober 2007 oplyst de påbud, som den
          agter at afgive til capinordic bank a/s. påbud på kreditrisikoområdet skal
          efterleves senest den 15. december 2007 og på øvrige områder skal påbud
          efterleves senest den 31. marts 2008. metode for solvensopgørelse skal dog
          være implementeret senest den 31. december 2007.
          28 selskabets ledelse har oplyst, al der er igangsat et projekt med henblik på at
          sikre, at banken efterlever de enkelte påbud inden for de af finanstilsynet
          afgivne tidsfrister. vi vil følge op på status på dette projekt i forbindelse med
          revision af årsrapporten.”
af revisionsprotokollatet om udkast til årsrapport for 2007 af 28. marts 2008 fremgår blandt
andet:
      ”gruppevise nedskrivninger af udlån og gruppevise hensatte
      forpligtelser på garantier
      6       capinordic bank a/s har pr. 31. december 2007 foretaget en
      gennemgang med henblik på opgørelse af behov for gruppevise
      nedskrivninger af udlån. på baggrund af den foretagne gennemgang er det
      ikke identificeret et gruppevist nedskrivningsbehov.
      …
      8       vi har gennemgået capinordic bank a/s’ model for opgørelse af
      gruppevise nedskrivninger af udlån og gruppevise hensatte forpligtelser på
      garantier, herunder bankens kvalificerede skøn. det er vores opfattelse, at
      den anvendte metode ligger inden for finanstilsynets udstukne retningslinjer
      for 2007.
      likviditet - låneoptagelse/kapitaludvidelse
                                      - 96 -
9       capinordic bank a/s har p.t. ikke hentet betydelig finansiering fra
eksterne kilder, hvilket der heller ikke er budgetteret med i 2008. i selskabets
budget for 2008 indgår ekstern finansiering med i alt dkk 448 mio., hvoraf
dkk 100 mio. er medtaget fra april og yderligere dkk 325 fra juni. banken
har oplyst, at opnåelse af denne finansiering ikke vil have væsentlig
indvirkning på det budgetterede resultat for 2008.
10      banken har en tæt opfølgning på, at udlånsvæksten ikke overstiger,
hvad der er etableret af fundingmuligheder. grundet de nuværende
omkostninger ved at skaffe ny funding forventes udlånsvæksten i 2008 at
blive moderat.
11      i forhold til likviditetskravet i § 152 stk. 2 i lov om finansiel
virksomhed (fil) har banken en overdækning pr. 31. december 2007 på
dkk 366 mio., svarende til 364 % (31.12.2006: dkk 453 mio., svarende til
1.456 %).
…
finanstilsynets ordinære undersøgelse af capinordic bank a/s
…
14      finanstilsynet har givet banken 32 påbud, som vedrører nedenstående
områder. der er givet frister for efterlevelse af påbudene, som strækker sig
fra den 31. december 2007 til 31. marts 2008. metode for solvensopgørelse
skal være implementeret senest den 31. december 2007. påbudene kan
sammenfattes i nedenstående hovedgrupper:
      præcisering af bestyrelsens forretningsorden og direktionsinstruksen
      præcisering af kreditpolitikken samt specifikke forretningsgange
       inden for kreditområdet, herunder beskrivelse af bankens kreditrating
       metode, som er indsendt til finanstilsynet ultimo december 2007 og
       bankens metode til beregning af gruppevise nedskrivninger, som er
       indsendt til finanstilsynet ultimo januar 2008.
      opdatering eller udarbejdelse af specifikke forretningsgange inden for
       økonomi, markets, hvidvask, nøglemedarbejders fratræden samt
       bankens opgørelse af det individuelle solvensbehov. sidstnævnte er
       indsendt til finanstilsynet ultimo december 2007.
      præcisering af procedurer i back office, controlling samt fjernelse af
       ansvaret for back office fra markets.
      kontrol af at direktionens beføjelser ikke er overskredet ved
       videredelegering til øvrige medarbejdere.
                                      - 97 -
15      vi har påset, at banken har efterlevet samtlige påbud. ledelsen har
oplyst, at der forventes at ske en opgradering af ressourcerne i controlling
funktionen i løbet af 1. halvår 2008.
…
nyt forretningsområde i capinordic bank a/s
25      banken har i september 2007 overtaget valutaområdet fra aktie og
valuta invest a/s. siden overtagelsen har der været igangsat en proces med
opgradering af kontroller og systemer til håndtering af det aktivitetsomfang,
der forventes i området. en del af denne opgradering omfatter et nyt lines
styrings system fra bec. dette forventes fuldt implementeret medio marts
2008, hvorefter opgraderingen anses for afsluttet. i perioden indtil medio
marts 2008 har området alene haft én kunde. vores stikprøvevise kontrol på
statustidspunktet af de indgåede valutahandler har i øvrigt ikke givet
anledning til bemærkninger.
…
akkumulerede nedskrivninger på udlån og hensættelser på garantier
32      capinordic bank a/s har i 2007 ikke konstateret aktuelle tab på
udlån. bankens vurdering af individuelle nedskrivningsbehov af udlån og
hensættelser på garantier har ikke identificeret et nedskrivningsbehov.
tilsvarende gældende for gruppevise nedskrivninger, hvor banken heller ikke
har identificeret nedskrivningsbehov.
…
35 capinordic bank a/s' direktion har over for os erklæret, at deres måling
af udlån og garantier er foretaget i overensstemmelse med reglerne.
derudover har direktionen erklæret, at capinordic bank a/s' engagementer,
der er omtalt i bilag 1 (side 1-13) til dette protokollat, hver for sig er målt
korrekt.
…”
”bilag 1 - oplysninger om visse engagementer pr. 31. december 2007
[samme indledende tekst som i bilag 1 pr. 31. december 2006]
… følgende engagementer er på denne baggrund ikke medtaget i oversigten:
        engagement med fionia bank
        engagement med forstædernes bank
                                           - 98 -
herpå følger en nærmere beskrivelse af de enkelte engagementer 1 – 10 med revisors
vurderinger, der i alle tilfælde udtrykker enighed i ledelsens vurdering af risikoen på
engagementet og erklæring om, at engagementet er målt korrekt.
8.3. revisionsprotokollat om review af mellembalance pr. 30. juni 2008
det fremgår af revisionsprotokollatet, at banken havde besluttet at udlodde et
ekstraordinært udbytte på 120 mio. kr. på baggrund af bankens mellembalance pr. 30.
juni 2008. revisionsselskabet afgav den 29. september 2008 en reviewerklæring herom
til bestyrelsen uden forbehold eller supplerende oplysninger.
8.4. revision vedrørende årsrapporten for 2008
                                             - 99 -
i revisionsprotokollatet om forberedende revionsarbejder 2008 af 14. november 2008 er
det i hovedkonklusionen anført blandt andet:
      ”24 finanstilsynet har i 2008 foretaget en undersøgelse af capinordic bank
      a/s. finanstilsynets undersøgelse har primært været rettet mod en
      gennemgang af bankens store engagementer, herunder særligt
      ejendomsrelaterede engagementer, samt opfølgning på påbud fra
      undersøgelser i 2007.
      25          finanstilsynet gennemgik den 10. juni 2008 bankens 10 største
      engagementer samt øvrige ejendomsrelaterede engagementer som overstiger
      5 % af basiskapitalen med henblik på at vurdere bankens opgørelse af
      solvensbehovet.
      26      på baggrund af den foretagne gennemgang vurderede finanstilsynet på
      dette tidspunkt, at bankens solvensbehov på 12 % ikke var tilstrækkeligt.
      banken har efterfølgende foretaget en genberegning af det individuelle
      solvensbehov og har foretaget enkelte parametertilpasninger i forhold til den
      oprindelige model. på baggrund af den foretagne genberegning har banken
      valgt at justere solvensbehovet til 24,4 %.
      27           finanstilsynet har taget bankens indberetning om forhøjelsen til
      efterretning, og meddelt at de i november 2008 vil foretage en detaljeret
      gennemgang af udvalgte engagementer.”
den 14. november 2008 tiltrådte revisor en ajourføring af tiltrædelsesprotokollatet af 4.
januar 2007, der alene var begrundet i ændringer i revisorlovgivningen og visse
revisionsstandarder.
af revisionsprotokollatet om udkast til årsrapport for 2008 af 23. marts 2009 fremgår blandt
andet:
      ”erhvervelse af aktie og valuta invest nordic aps
      8 banken har pr. 1. september 2008 overtaget aktie og valuta invest nordic
      aps, som efterfølgende ændret navn til ”cb1 aps". selskabets aktivitet
      består i at eje en kursusejendom i borbjerg ved holstebro. bankens ledelse
      har oplyst os om, at anparterne i aktie og valuta invest nordic aps ikke er
      erhvervet med videresalg for øje, hvorfor anparterne er indregnet som en
      anlægsinvestering.
      9 anlægsinvesteringer skal årligt værdiansættes med henblik på at vurdere,
      hvorvidt der er nedskrivningsbehov. vi har gennemgået ledelsens
      dokumentation for at der ikke nedskrivningsbehov pr. 31. december 2008.
      gennemgangen har ikke givet anledning til kommentarer.
                                           - 100 -
      …”
herefter omtales i punkt 11-12 sparbank a/s – tegningsaftale vedrørende olicom-
aktier, punkt 13-14 rekonstruktion af nanocover a/s og punkt 15-16 udlån til
toldbodgade 10b aps.
      ”udvikling i udlån
      …
      20      som det fremgår, er capinordic bank a/s’ kreditrisiko i forhold til
      konjunkturændringer inden for ejendomme samt finansiering og investering
      forøget, primært som følge af bankens faldende udlånsmasse. de to brancher
      udgør 68,9 % af capinordic bank a/s samlede udlånsrisiko.
      væsentlige individuelle nedskrivninger på enkelte engagementer
      21    capinordic bank a/s bar konstateret en generel forværring af boniteten
      af engagementsporteføljen, som i høj grad relaterer sig til segmenterne
      ejendomme samt finansiering og investering. dette er primært sket som følge
      af den samfundsmæssige udvikling i året samt den finansielle krise, hvor der
      ikke har været likviditet til rådigheder i markederne.
      22       de individuelle nedskrivninger er markant forøget i året fra dkk 0,0
      mio. primo året til dkk 135,8 mio. pr. 31. december 2008. de individuelle
      nedskrivninger er specificeret nedenfor.
      23 vi har gennemgået ledelsens vurdering af engagementerne uden
      bemærkninger.
      gruppevise nedskrivninger af udlån og hensatte forpligtelser på garantier
                                           - 101 -
     24      capinordic bank a/s har pr. 31. december 2008 foretaget gruppevise
     nedskrivninger af udlån og garantier med dkk 1,8 mio. mod dkk 0 primo året.
     …
     26      vi har gennemgået capinordic bank a/s model for opgørelse af gruppevise
     nedskrivninger af udlån og gruppevise hensatte forpligtelser på garantier,
     herunder bankens kvalificerede skøn. det er vores opfattelse, at den anvendte
     metode ligger inden for finanstilsynets udstukne retningslinjer for 2008.
     nedskrivning på finansielle aktiver disponible for salg
     27       banken har kategoriseret visse aktie investeringer som disponible for
     salg, hvilket medfører at aktierne måles til dagsværdi via egenkapitalen.
     ifølge ifrs skal finansielle aktiver tilhørende disponibel for salg kategorien
     testes for nedskrivningsbehov og ved væsentlig eller permanent
     værdiforringelse skal nedskrivningen overføres fra egenkapitalen til
     indregning i resultatopgørelsen.
     …
     28       bankens ledelse har vurderet, at der er et nedskrivningsbehov
     vedrørende en del af beholdningen og har derfor bogført nedskrivningen
     herpå via resultatopgørelsen. nedskrivningen relaterer sig til følgende aktier:
     …”
der omtales herefter fire aktier, blandt andet nanocover a/s med et kursfald siden
anskaffelsen på 98 % og kursregulering til 4.148.000 kr. kursreguleringerne
udgjorde i alt 17.291.000 kr. revisor havde ikke bemærkninger hertil.
     ”…
     likviditet
     34       capinordic bank a/s har gennem året primært opnået funding
     gennem bankens løbende indtjening samt forøgelsen i indlån.
     35       ledelsen har oplyst, at banken fortsat ikke forventes at blive
     afhængig af tilførsel af likviditet fra interbankmarkedet. det forventes
     således, at bankens funding primært sikres gennem indlån i den svenske
     filial.
     36       i forhold til likviditetskravet i § 152 i lov om finansiel virksomhed
     (fil) har banken en overdækning pr. 31. december 2008 på dkk 424,0 mio.,
     svarende til 320,7 % (31. december 2007: dkk 311,5 mio., svarende til
     200,0 %).
                                    - 102 -
solvens og det opgjorte individuelle solvensbehov
37      capinordic bank a/s har implementeret de nye regler for opgørelse
af pengeinstitutters kapitaldækning pr. 1. januar 2008. bankens solvens
udgør pr. 31. december 2008 40,05 % (31. december 2007: 51,09 %).
…
39      vi har påset at bankens opgørelse af det individuelle solvensbehov
rimeligvis medtager de risici, som er omfattet af
kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 1 samt at ledelsen har udarbejdet en
procedure for selve opgørelsen. vi har ikke forholdt os til de anførte tal i
selve opgørelsen, til opgørelsesmetoden eller til proceduren for opgørelsen.
…
finanstilsynets undersøgelser af capinordic bank a/s i 2008
44      finanstilsynet har i 2008 foretaget en undersøgelse af capinordic
bank a/s. finanstilsynets undersøgelse har primært været rettet mod en
gennemgang af bankens store engagementer, herunder særligt
ejendomsrelaterede engagementer, samt opfølgning på påbud fra
undersøgelser i 2007.
45      finanstilsynet gennemgik den 10. juni 2008 bankens 10 største
engagementer samt øvrige ejendomsrelaterede engagementer som overstiger
5 % af basiskapitalen med henblik på at vurdere bankens opgørelse af
solvensbehovet
46      på baggrund af den foretagne gennemgang vurderede finanstilsynet
på dette tidspunkt, at bankens opgjorte solvensbehov på 12 % ikke var
tilstrækkeligt. banken har efterfølgende foretaget en genberegning af det
individuelle solvensbehov og har foretaget enkelte parametertilpasninger i
forhold til den oprindelige model. på baggrund af den foretagne
genberegning valgte banken i efteråret 2008 at justere solvensbehovet til 24,4
%.
47      finanstilsynet har i november 2008 foretaget en detaljeret
gennemgang af udvalgte engagementer. afsluttende drøftelse er foretaget
med banken den 9. januar 2009. vi har fået forelagt bankens interne referat
af mødet med finanstilsynet hvoraf det fremgår at finanstilsynet vurderer, at
banken skal have en solvensreservation i størrelsesorden dkk 300-350 mio.
til dækning af kreditrisikoen. solvensreservationen udgøres af de individuelle
nedskrivninger samt den kapital der holdes til dækning af kreditrisikoen.
48      som opfølgning på mødet har banken foretaget en opdateret
beregning af solvensbehovet pr. 31. december 2008. banken har i brev af 10.
februar 2009 overfor finanstilsynet redegjort for det beregnede individuelle
solvensbehov på 24,9 %, herunder komponenterne i opgørelse heraf. i brev af
                                          - 103 -
     27. februar 2009 har finanstilsynet oplyst, at bankens vurdering er taget til
     efterretning.
     …
     50      finanstilsynet har ikke forlænget bankens tilladelse til at have
     koncerninternt engagement med capinordic a/s …og udløb den l. oktober
     2008.
     …”
     ”bilag 1 - oplysninger om visse engagementer pr. 31. december 2008
     [samme indledende tekst som i bilag 1 pr. 31. december 2006]
herpå følger en nærmere beskrivelse af de enkelte engagementer 1 – 10 med revisors
vurderinger, der i alle tilfælde udtrykker enighed i ledelsens vurdering af risikoen på
                                            - 104 -
engagementet og med erklæring om, at engagementet er målt korrekt, jf.
revisionsbekendtgørelsens § 24, stk. 3.
8.5. revision vedrørende ikke aflagt årsrapport for 2009
for 2009 foreligger alene et revisionsprotokollat dateret 25. januar 2010 om
forberedende revisionsarbejder 2009, der hverken er underskrevet af revisorer eller
bestyrelse. heraf fremgår blandet andet:
      ”1       vi har påbegyndt revisionen af selskabets årsrapport for 2009. vi
      skal for god ordens skyld anføre, at vores revision af årsrapporten først er
      afsluttet, når årsrapporten er forsynet med vores revisionspåtegning og
      underskrift.
      2        set i lyset af den aktuelle ændring i ledelsesforholdene i capinordic
      a/s har vi valgt at afrapportere på det revisionsarbejde, som vi har udført og
      igangsat vedrørende revisionen af årsregnskabet for 2009 for capinordic
      bank a/s. resultatet er vores undersøgelser er løbende gennem efteråret
      rapporteret til bankens direktion og revisionsudvalg.
      …
      hovedkonklusion på den udførte revision i årets løb
      …
      11      vi har den 9. oktober 2009 fremsendt udkast til en rapport
      indeholdende det detaljerede resultat af den ovenfor beskrevne revision
      ekskl. it revisionen. rapportens enkelte punkter er drøftet med selskabets
      økonomiafdeling. der udestår fortsat enkelte kommentarer fra ledelsen til
      rapporten. vi vil følge op på uafklarede punkter inden årsregnskabet for 2009
      afsluttes.
      …
      kreditafdelingen, engagementer
      28       vi har medio december 2009 påbegyndt vores revision af udvalgte
      engagementer. vores gennemgang har delvist baseret sig på
      materiale/mapper udlevet til finanstilsynet i forbindelse med deres ordinære
      inspektion af banken primo december 2009 samt interview af medarbejdere i
      kreditafdelingen.
      29       vi har fået oplyst at bestyrelsen udførte aktiv gennemgangen af
      engagementerne på bestyrelsesmødet i oktober 2009. dette fremgår dog ikke
      af bestyrelsesmødereferatet.
                                             - 105 -
       30      vores gennemgang af kreditafdelingen er ikke afsluttet, idet vi har
       afventet banken indhentelse af yderligere materiale. vi afgiver således ikke
       en konklusion herpå i denne protokol.
       …
       31      finanstilsynet har i december 2009 foretaget ordinær undersøgelse af
       capinordic bank a/s, og har foretaget afrapportering til direktionen den 18.
       januar 2010 og til selskabets direktion, bestyrelse og revision den 21. januar
       2010.
       32      vi blev af capinordic a/s’ nyudnævnte direktør henrik vad den 21.
       januar 2010 anmodet om at deltage i bankens bestyrelsesmøde samme dag,
       hvor vi bl.a. fik forelagt oplysninger om finanstilsynets afrapportering til
       direktionen den 18. januar 2010 og modtagne stævninger fra konkursboernc
       for k/s københavns city parkering (modtaget af banken 7. januar 2010),
       eurotrust (modtaget af banken den 22. december 2009) og synerco (modtaget
       af banken den 30. oktober 2009).
       33      ved forskellige lejligheder i november og december 2009 har vi
       forespurgt om udviklingen i engagementerne, herunder eksistensen af
       eventuelle retssager mv. men først nu fået forelagt oplysninger om
       hovedparten af ovennævnte stævninger.
       34      en forudsætning for vores revisionsarbejde er at alle relevante
       oplysninger om bankens forhold modtages uden unødigt ophold. det må
       indskærpes, at dette skal ske fremover.
       …”
9. finanstilsynets rolle
finanstilsynet har i bankens levetid gennemført tilsyn både opsøgende og på baggrund af
bankens ansøgninger og indberetninger, herunder kvartalsvise indberetninger af alle
engagementer.
finanstilsynet afgav den 14. oktober 2010 en redegørelse om forløbet op til bankens konkurs
i henhold til § 352 a i lov om finansiel virksomhed. formålet med denne redegørelse var at
sikre offentlighed om baggrunden for bankens konkurs og finanstilsynets rolle i forløbet op
til sammenbruddet. i redegørelsen beskrives finanstilsynets tilsyn med banken fra
etableringen i oktober 2006 og frem til februar 2010, hvor banken gik konkurs. finanstilsynet
var i den periode på undersøgelse i banken i juni – oktober 2007, juni 2008, november 2008
                                              - 106 -
samt december 2009 og foretog derudover andre tilsynsmæssige aktiviteter rettet mod
banken.
i det følgende redegøres kronologisk for disse tilsynsaktiviteter, herunder med gengivelse af
uddrag af finanstilsynets egen redegørelse, samt enkelte tilsynssager.
9.1. konkrete tilsynssager i 2006 - 2007
9.1.1. engagementet med keops a/s
bankens bestyrelse bevilgede på sit første bestyrelsesmøde den 3. oktober 2006 to kreditter på
i alt 260 mio. kr. til keops-koncernen fordelt med 160 mio.kr. til keops a/s og 100 mio.kr.
til keops ejendomsobligationer ix a/s. da keops a/s var aktionær i capinordic a/s, var
det tillige et koncerinternt engagement for capinordic-koncernen, hvorfor banken den 11.
oktober 2006 ansøgte om finanstilsynets tilladelse til at indgå engagementerne, jf. § 182 i lov
om finansiel virksomhed.
efter finanstilsynet anmodning eftersendtes årsregnskaber og de to kreditindstillinger, som
var forelagt bestyrelsen den 3. oktober 2006. banken begrænsede efterfølgende sin ansøgning
til de 160 mio. kr. til keops a/s, da banken var blevet opmærksom på, at det samlede
engagement på 260 mio. kr. medførte, at banken vil overskride 25 % grænsen efter § 145, stk.
1, i lov om finansiel virksomhed.
finanstilsynet lagde i sit svar ved brev af 3. november 2006 til grund, at bankens engagement
med keops-koncernen på grund af betydelige ejerandele og sammenfald af
bestyrelsesmedlemmer i banken og keops a/s var omfattet af § 182, stk. 2. finanstilsynet
kunne med følgende begrundelse ikke kunne tage stilling til ansøgningen og dermed give den
ønskede dispensation:
       ”…
       vurdering
       engagementer omfattet af § 182, stk. 2, i lov om finansiel virksomhed kræver
       dispensation fra tilsynet. det er blandt andet for at undgå, at personer eller
                                              - 107 -
      virksomheder misbruger deres indflydelse på en finansiel virksomhed til at opnå
      engagementer, som kunne give anledning til særlig betænkelighed.
      da flere bestyrelsesmedlemmer i banken tillige indgår i bestyrelsen for keops
      a/s, vil engagementet med keops a/s tillige være omfattet af § 78 i lov om
      finansiel virksomhed. bestyrelsen og direktionen skal særligt vurdere
      forsvarligheden af engagementer omfattet af §78 i lov om finansiel virksomhed.
      endelig er det ansøgte engagement med keops a/s et stort engagement.
      disse forhold stiller særlige krav til bevillingsgrundlaget i banken ved et
      engagement med keops a/s.
      det er tilsynets vurdering, at den indsendte kreditindstilling vedrørende
      keops a/s ikke giver bestyrelsen i banken et tilstrækkeligt grundlag for
      at tage stilling til, om den ønskede ramme er kreditmæssig forsvarlig.
      det er således tilsynets vurdering, at beskrivelsen af koncernen og dens
      økonomiske forhold er summarisk og begrænset til faktuelle forhold. der
      foreligger stort set ingen kvalitative eller kvantitative vurderinger, analyser eller
      lignende. der er heller ikke analyseret og kommenteret på nøgletal, såsom break-
      even. indstillingens konklusion indeholder kun positive udsagn.
      på det nuværende grundlag kan tilsynet jævnfør ovenstående bemærkninger
      ikke tage stilling til bankens ansøgning om engagement med keops a/s, jf. § 182,
      stk. 3, i lov om finansiel virksomhed og dermed give den ønskede dispensation.
      det er dog tilsynets umiddelbare vurdering, at et engagement af denne art er
      meget stort i forhold til bankens kapitalgrundlag.”
9.1.2. engagementet med eurotrust
ved brev af 9. februar 2007 påtalte finanstilsynet, at bankens engagement med eurotrust a/s
havde overskredet 25 % - grænsen i § 145, stk. 1, i lov om finansiel stabilitet, idet
låneengagement med eurotrust udgjorde 100 mio. kr. mens der for andre engagementer var
lagt eurotrust-aktier til sikkerhed for 160,2 mio.kr. eller i alt 260,2 mio. kr., hvilket udgjorde
34,5 % af bankens basiskapital på da 753,32 mio. kr. det fremgår af brevet, at banken havde
oplyst, at engagementet ville blive nedbragt under 25 % grænsen ved frigivelse af
sikkerheder.
af bankens svar af 1. marts 2007 fremgår, at banken nedbragte kreditmaksimum for
vindenergi invest aps og i den forbindelse frigav sikkerheder i form af eurotrust-aktier,
således at det samlede engagement herefter udgjorde 23.9 % af bankens basiskapital.
                                               - 108 -
ved brev af 27. marts 2007 påtalte finanstilsynet igen, at bankens engagement med eurotrust
a/s havde overskredet 25 % - grænsen, idet banken havde oplyst, at der var en
engagementsoverskridelse, der skyldtes eksterne forhold omkring spaltningen af vindenergi
invest a/s samt en eksplosiv udvikling i eurotrust-aktien i uge 10, hvorved det samlede
engagement med eurotrust a/s oversteg 25 % - grænsen kortvarigt med 0,2 %. det fremgår
af brevet, at banken havde oplyst, at man havde iværksat yderligere frigivelse af sikkerheder
for at bringe det samlede engagement ned. finanstilsynet anmodede samtidig banken om at
redegøre nærmere for, hvilke nye foranstaltninger banken havde til hensigt at træffe for at
sikre grænsernes løbende overholdelse og at sikre, at fremtidige overskridelser blev undgået.
9.2. ordinær undersøgelse juni – oktober 2007
finanstilsynet varslede under henvisning til § 346, stk. 1, i lov om finansiel virksomhed i
begyndelsen af juni 2007 banken om, at man ved en undersøgelse ville gennemgå bankens
kreditrisici, markedsrisici, økonomiområde og enkelte forretningsgange m.v. finanstilsynet
anmodede ved brev af 12. juni 2007 banken om et udførligt angivet skriftligt materiale, der
enten skulle indsendes eller være til tilsynets disposition. kreditområdet blev undersøgt
senere i juni 2007 og øvrige områder i september – oktober.
ved brev af 20. december 2007 sendte finanstilsynet en rapport med undersøgelsens
væsentligste konklusioner til bankens bestyrelse og direktion. undersøgelsens konklusioner
var forinden drøftet med bankens direktion på et møde den 16. oktober 2007 og meddelt
bankens bestyrelse og revision på et afsluttende møde den 30. oktober 2007.
finanstilsynet havde bemærkninger til kreditrisiko, bestyrelsens forretningsorden og arbejde,
bankens opgørelse af individuelt solvensbehov, bestyrelsens instruks til direktionen samt
videredelegering heraf, funktionsadskillelse, forretningsgange, bankens foranstaltninger til
imødegåelse af hvidvask mv., værdiansættelse, interne kontroller, rapportering,
regnskabspraksis for indregning og måling af udlån og garantier, samt indberetninger til
finanstilsynet. rapporten indeholdt 33 påbud og 14 risikooplysninger med følgende
definition:
       ”i rapporten stiller tilsynet krav (påbud) om ændringer på områder, hvor dette
       følger af lovgivningen. på andre områder vurderer tilsynet, at bankens forhold
       ikke er i strid med lovgivningen, men afviger fra andre sammenlignelige
                                               - 109 -
      institutter eller påtager sig særlige risici. i disse tilfælde giver tilsynet en
      risikooplysning. risikooplysninger indebærer ikke en forpligtelse til at
      gennemføre ændringer.”
finanstilsynet skriver om denne undersøgelse i redegørelsen af 14. oktober 2010:
      ”kreditundersøgelsen omfattede alle udlånsengagementer over 1 mio. kr., i
      alt 39 stk., samt alle engagementer med bankens bestyrelse og direktion, i
      alt 7 stk. undersøgelsen gav ikke anledning til væsentlige generelle bemærkninger
      til boniteten af de gennemgåede engagementer. ved denne
      vurdering lagde finanstilsynet blandt andet vægt på, at kreditgivningen
      primært omfattede faciliteter med kort løbetid og investeringskreditter på
      dækket basis, rettet mod private banking kunder.
      på det afsluttende møde med banken 30. oktober 2007 oplyste ledelsen,
      på foranledning af finanstilsynets spørgsmål, at den ikke havde fået informationer
      om de enkelte engagementer, der indikerede, at de var væsentligt
      forringet siden finanstilsynets kreditgennemgang i juni.”
af de i brevet af 20. december 2007 nævnte påbud og risiskooplysninger skal særligt nævnes
følgende:
      ”1.3 forretningsgange
      …
      tilsynet har konstateret, at banken i forbindelse med værdiansættelse af
      sikkerheder, som er beskrevet i forretningsgang 3.3.5, genberegner
      belåningsværdien for strukturerede produkter, erhvervsobligationer og andre
      individuelt fastsatte papirer på årlig basis. årsagen hertil er ifølge banken, at bec
      systemet ikke kan klare denne opgave.
      risikooplysning
           • tilsynet henleder bankens opmærksomhed på, at denne frekvens er lav og
               dermed indebærer en øget risiko, såfremt banken ikke, indtil forholdet er
               bragt på plads, fastsætter belåningsværdien forsigtigt under hensyn til
               systemets ufuldstændige angivelse. videre kan der i perioder med særlig
               volatil markedsudvikling være et udvidet behov for supplerende tiltag, fx
               manuelle kontroller.
                                         - 110 -
…
1.5 regnskabspraksis
…
gruppevis vurdering af udlån og tilgodehavender
i henhold til regnskabsbekendtgørelsens § 51 skal banken på balancedagen
vurdere, om der er objektiv indikation for, at bankens udlån og tilgodehavender
omfattet af § 50, stk. 1, er værdiforringede. vurderingen foretages for udlån og
tilgodehavender enkeltvis (individuel vurdering), jf. § 52, og for grupper af udlån
og tilgodehavender (gruppevis vurdering), jf. § 53.
…
banken havde på undersøgelsestidspunktet ikke principper for gruppevis
inddeling af udlån.
banken har orienteret tilsynet om den igangværende proces med udvikling af
modeller til risikoklassificering af kreditporteføljen.
…
1.6 kreditmæssige bemærkninger i øvrigt
…
koncentrationsrisiko
…
risikoooplysning
    • tilsynet henleder bankens opmærksomhed på, at medmindre bevilling
        er baseret på den enkelte investors øvrige økonomiske forhold, kan det
        være forbundet med risiko, hvis investeringskreditter i væsentligt omfang
        baseres på sikkerheder i samme værdipapir, det gælder særligt, hvis der er
        tale om værdipapirer med usikker værdiansættelse, begrænset likviditet
        og/eller høj kursrisiko.
…
øvrige bemærkninger til engagementsgennemgangen
ved opgørelse af engagementer i henhold til bestemmelser i fil skal der tages
højde for indbyrdes forbundne kunder, jf. bilag 2, til bekendtgørelse nr. 1472 af
13. december 2006 om store engagementer. det følger heraf, at det blandt andet
omfatter to eller flere fysiske eller juridiske personer, hvoraf ingen udøver kontrol
med den anden eller de andre, men hvor der er sådanne indbyrdes forbindelser, at
                                               - 111 -
      der er sandsynlighed for, at hvis den ene kommer i økonomiske vanskeligheder,
      vil den anden eller de andre også få vanskeligheder med tilbagebetalingen.
      påbud
          • banken skal ved opgørelse af engagementer konsolidere engagementerne
              synerco aps (eng, nr. 5), dansk anlægsinvest aps (eng. nr. 18) og
              volleshave aps (eng. nr. 19) pga. den foreliggende krydskaution.
      …
      risikooplysning
          • engagement nr. 4 – eurotrust a/s: der er tale om et stort engagement
              med et selskab, der har investeringstunge aktiviteter. der vil kunne være
              usikkerhed om aktivernes værdi, og på grund af det begrænsede cash flow
              fra driften stilles der særlige krav til løbende finansiering. der er tale om et
              engagement omfattet af § 78, stk. 1 i fil, hvorfor bestyrelsen og
              direktionen i banken, jf. § 78, stk. 3 i fil, særligt skal overvåge
              forsvarligheden og forløbet af engagementet
      risikooplysning
          • engagement nr. 39 - nicola vittorio guiseppe savoretti: der er tale om et
              relativt stort engagement, der tilsyneladende primært er baseret på
              sikkerhedsstillelsen. det kan være forbundet med risiko, at sikkerheden i
              betydeligt omfang består af illikvide aktier.
      …”
9.3. ekstraordinær kreditundersøgelse, juni 2008
finanstilsynet foretog i juni 2008 en ekstraordinær kreditundersøgelse af 14 udvalgte
engagementer som opfølgning på 52 pengeinstitutters indberetninger af store
ejendomsrelaterede engagementer i maj 2008.
finanstilsynet anmodede i den anledning i maj 2008 banken om at indsende materiale
vedrørende ejendomsrelaterede engagementer, der udgjorde mere end 5 % af bankens
basiskapital, dog minimum de 10 største ejendomsrelaterede engagementer, og i forbindelse
med bankens ønske om etablering af en filial i sverige om en opdatering af bankens 10
største engagementer.
den 29. maj 2008 indsendte banken materiale til finanstilsynet, herunder en oversigt med
oplysninger vedrørende hvert af følgende engagementer:
                                              - 112 -
      ”…
      i oversigten nedenfor fremgår det hvilke af de 10 største engagementer, der
      desuden er ejendomsrelaterede samt hvilke engagementer, der kun er
      ejendomsrelaterede.
      …”
efter gennemgang af det indsendte materiale vedrørende de 10 største engagementer meddelte
finanstilsynet i et brev af 24. juni 2008 banken, at det af banken opgjorte solvensbehov på 12
% ikke var tilstrækkeligt. banken indberettede herefter et nyt solvensbehov på 24,4 %, som
finanstilsynet tog til efterretning. finanstilsynet meddelte samtidig, at man senere i 2008 ville
foretage en dyberegående undersøgelse af banken og i den forbindelse vurdere bankens
model for solvensopgørelse.
den 18. september 2008 meddelte finanstilsynet afslag på bankens ansøgning i henhold til §
182 i lov om finansiel virksomhed om en fornyet tilladelse til at have et uvægtet engagement
på 100 mio. kr. med capinordic a/s henset til finanstilsynets konklusioner ved den
ekstraordinære undersøgelse af banken i juni 2008 og den efterfølgende negative udvikling på
ejendomsmarkedet.
ved brev af 25. september 2008 vendte finanstilsynet tilbage til banken med sin vurdering af
bankens ejendomsrelaterede engagementer. det fremgår heraf, at undersøgelsen af banken
                                              - 113 -
var et led i en bredere undersøgelse af pengeinstitutters ejendomsrelaterede engagementer på
baggrund af konjunkturerne på ejendomsmarkedet. af brevet fremgår blandt andet:
      ”resultater af undersøgelsen viser, at instituttet både har en høj samlet
      bruttoeksponering (før fradrag af sikkerhedsværdier) mod ejendomsrelaterede
      engagementer på i alt 146 pct. af basiskapitalen, og en høj samlet
      nettoeksponering (efter fradrag af sikkerhedsværdier) på 109 pct. af
      basiskapitalen.
      undersøgelsen viser en median for de medvirkende institutters bruttoeksponering
      mod ejendomsrelaterede engagementer på 110 pct. af basiskapitalen, og en
      median på nettoeksponering på 59 pct. af basiskapitalen.
      finanstilsynet skal gøre instituttets ledelse opmærksom på, at der er en betydelig
      risiko forbundet med en høj koncentration i krediteksponeringen. finanstilsynet
      skal derfor anmode om en redegørelse. redegørelsen skal indeholde en
      beskrivelse af, hvordan instituttet følger op på engagementerne, sikrer at aktiver
      stillet som sikkerhed er værdiansat korrekt og at ændringer i risici afspejles i
      solvensbehovet.”
ved brev af 19. december 2008 meddelte finanstilsynet dog en ændret beregning af bankens
eksponering mod ejendomsrelaterede engagementer. af brevet fremgår blandt andet:
      ”i tilsynets beregning af brutto- og nettoeksponeringen indgår de 14
      engagementer, som banken indberettede i brev af 29. maj 2008. som det fremgår
      af tilsynets brev af 25. september 2008, vedrørte den oprindelige undersøgelse
      alene ejendomsrelaterede engagementer, og som følgende heraf burde greentech
      energy systems a/s, renewagy a/s, capinordic a/s og bram gruppen a/s ikke
      være medtaget i beregningen, idet disse ikke er ejendomsrelaterede engagementer.
      hvis disse engagementer tages ud af ovenstående beregningerne ville
      bruttoeksponeringen (for fradrag af sikkerheder) mod ejendomsrelaterede
      engagementer være på i alt 92 pct. af basiskapitalen, og en samlet
      nettoeksponering
      (efter fradrag af sikkerhedsværdier) vare pa 74 pct. af basiskapitalen.”
vedrørende opgørelse af bankens solvensbehov afgav thomas kjøller, specialkonsulent hos
kromannreumert, på bankens anmodning et notat herom den 4. november 2008. heraf
fremgår blandt andet:
      ”dette notat indeholder nogle generelle betragtninger om hvordan risikoen på
      bankens aktiebeholdning og kreditrisiko kan opgøres ved opgørelse af bankens
      solvensbehov.
                                            - 114 -
      …
      da en relativt stor del af bankens engagementer er sikret ved pant i aktier, bør
      banken overveje at afsætte kapital til dækning af koncentration af sikkerheder.
      hertil kommer, at sikkerhederne er koncentreret på relativt få selskaber.
      som nævnt i kapitaldækningsbekendtgørelsen kan der anlægges en skønsmæssig
      vurdering af dette. men der skal foretages følsomhedsanalyser/ simple
      stresstests.”
9.4. ekstraordinær undersøgelse af kreditområdet, efterår 2008
finanstilsynet gennemførte den 12. november 2008 en ekstraordinær undersøgelse på bankens
kreditområde. undersøgelsen udgjorde en opfølgning på tilsynets ekstraordinære
undersøgelse i juni 2008 og omfattede en gennemgang af bankens 15 største engagementer
samt yderligere 7 udvalgte engagementer. engagementerne fra gennemgangen i juni var
omfattet af undersøgelsen i den udstrækning, de ikke i mellemtiden var blevet indfriet.
af finanstilsynets redegørelse af 19. december 2008 for undersøgelsens forløb og
resultatet heraf fremgår blandt andet:
      ”…
      ved undersøgelsen i juni 2008 fandt tilsynet, at bankens store engagementer
      var af ringe bonitet, samtidig med at sikkerhederne i stort omfang bestod af
      kautioner og sikkerheder i kapitalandele. der var endvidere koncentration inden
      for en snæver personkreds.
      endvidere vurderede tilsynet, at bankens opfølgning på engagementer i form af
      indhentelse og analyse af kvartalsregnskaber, personlige regnskaber for debitorer
      og kautionister samt bankens udarbejdelse af risikomæssige følsomhedsanalyser
      af engagementerne var mangelfuld.
      …
      siden tilsynets undersøgelse i juni 2008 har udviklingen på ejendoms- og
      kapitalmarkederne været særdeles negativ, hvilket yderligere har forværret
      boniteten af bankens engagementer.
      banken har oplyst, at den i 4. kvartal 2008 påtænker at foretage individuelle
      nedskrivninger på i alt 120 mio. kr., som specificeret med bankens email
      af 9. december 2008. ultimo 3. kvartal 2008 havde banken akkumuleret
      foretaget individuelle nedskrivninger på 7 mio. kr. og gruppevise
      nedskrivninger/hensættelser på 1,9 mio. kr.
                                        - 115 -
det er tilsynets foreløbige konklusion, at flere af de gennemgåede engagementer
er forbundet med så stor en kreditrisiko, at banken nødvendigvis
må tage højde for dette ved bankens opgørelse af individuelt solvensbehov,
jf. § 124, stk. 4, i lov om finansiel virksomhed. samlet set er det
tilsynets indtryk, at risikoen (solvensbehov incl. nedskrivninger) på 11 af
de 22 engagementer udgør et beløb på ikke under 350-380 mio. kr., jf.
nærmere nedenfor.
der er samlet set tale om en stigning i kreditrisikoen siden juni 2008.
banken har i begrænset omfang fået nedbragt engagementer med
svaghedstegn eller fået stillet nye sikkerheder fra debitorer. dette har
efter tilsynets vurdering ikke kunnet opveje stigningen i risikoen som
følge af engagementernes ringe bonitet kombineret med periodens negative
udvikling på ejendoms- og kapitalmarkederne.
tilsynet har anvendt en metode, som indebærer, at solvensbehovet for de
enkelte engagementer vurderes under hensyntagen til særlige risici, som
ikke er omfattet af det normale solvensbehov (engagementer med svaghedstegn,
jf. pkt. 40 i bilag 1 til kapitaldækningsbekendtgørelsen).
banken er naturligvis ikke bundet af at anvende den metode til opgørelse
af yderligere solvensbehov, som tilsynet her har anvendt til brug for en foreløbig
vurdering af behovet.
de særlige risici vedrører primært engagementernes bonitet samt
udlånsporteføljens risikokoncentration på branche og debitorer.
endvidere er der for en del engagementer en væsentlig usikkerhed forbundet
med værdien af stillede sikkerheder, som efter tilsynets foreløbige vurdering i
flere tilfælde er vurderet for positivt af banken.
…
den samlede nedskrivning/værdijustering for de pågældende engagementer
(excl. eurotrust a/s) har tilsynet på det foreliggende grundlag skønnet
til at være i størrelsesordenen minimum 115-120 mio. kr., jf. nærmere
nedenfor. disse indgår i det samlede ovennævnte risikobeløb på ikke
under 350-380 mio. kr. på de omfattede engagementer har banken som
oplyst den 9. december 2008 påtænkt at nedskrive i alt 99 mio. kr. i 4.
kvartal.
engagementerne omfattet af undersøgelsen udgjorde ca. 80-85 % af bankens
samlede udlånsportefølje. tilsynet vurderer, at det er relevant at forudsætte, at
risikoen forbundet med den resterende del af udlånene gennemsnitligt som
minimum svarer til risikoen forbundet med engagementerne omfattet af
undersøgelsen. med denne forudsætning skønner tilsynet, at der er et samlet
solvensbehov (incl. nedskrivninger) på ca. 70-75 mio. kr. på den del af
udlånsporteføljen, som ikke var omfattet af undersøgelsen.
…
                                      - 116 -
til orientering er det tilsynets umiddelbare vurdering, at solvensbehov og
nedskrivningsbehov som minimum for de nævnte engagementer er således,
idet bankens egne påtænkte nedskrivninger er indeholdt i de anførte
nedskrivningsbehov:
eurotrust a/s: tilsynet vurderer, at der på grund af debitors betydelige
økonomiske vanskeligheder (bl.a. betalingsstandsning) forligger objektiv
indikation for værdiforringelse. banken skal således foretage en beregning af
nedskrivningsbehov.
endvidere vurderer tilsynet på det foreliggende grundlag, at de stillede
sikkerheder i solvensmæssig sammenhæng ikke kan tillægges væsentlig
sikkerhedsværdi. udover en eventuel nedskrivning er der et solvensbehov
med en sådan størrelse, at den samlede risiko på 67 mio. kr. bliver
afdækket.
centerplan allokton aps, nedskrivningsbehov minimum 15-20 mio. kr.
og solvensbehov herudover på 35-40 mio. kr., således at den samlede risiko udgør
minimum 55 mio. kr. (forudsat at engagementet bliver nedbragt med 75 mio. kr.
fra debitors salg af p-huse).
olicom a/s, nedskrivningsbehov minimum 27 mio. kr. og solvensbehov
herudover minimum 20-25 mio. kr., således at den samlede risiko udgør
minimum 47-52 mio. kr.
adr nr. 1904 aps, nedskrivningsbehov minimum 9 mio. kr. og solvensbehov
herudover minimum 10-13 mio. kr., således at den samlede risiko udgør minimum
19-22 mio. kr.
synerco aps u/konkurs, nedskrivningsbehov på 13,5 mio. kr. svarende til hele
engagementets saldo.
oscar jensen holding aps, nedskrivningsbehov 50,6 mio. kr. svarende til
bankens påtænkte nedskrivning af hele engagementets saldo.
strandgaard invest ltd, (inch capee f.m.b.a.) samlet solvensbehov på minimum
55-60 mio. kr.
lake dummer invest aps, solvensbehov på minimum 15-20 mio. kr. (forudsat
engagementet er nedbragt med 9 mio. kr., der som oplyst af banken var deponeret
hos advokat).
guava a/s, solvensbehov på minimum 15-20 mio. kr.
jca holding aps, solvensbehov på minimum 5-10 mio. kr.
aps kbus 8 nr. 2051, solvensbehov på minimum 10 mio. kr.
på baggrund af ovenstående er det tilsynets vurdering, at der er behov for, at
banken pr. 31. december 2008 opdaterer opgørelsen af det individuelle
                                            - 117 -
      solvensbehov for kreditrisiko samt nedskrivningsberegning for de af de 22
      gennemgåede engagementer, hvor der er objektiv indikation for værdiforringelse.”
undersøgelsen blev afsluttet med finanstilsynets brev af 27. februar 2009, hvoraf fremgår
blandt andet:
      ”banken har den 23. januar 2009 orienteret tilsynet om de individuelle
      nedskrivninger på udlån, som pr. ultimo 2008 udgjorde 136 mio. kr.
      efter dialog med tilsynet har banken den 10. februar 2009 orienteret tilsynet
      om, at bankens bestyrelse har revurderet solvensbehovet pr. ultimo
      2008 og fastsat dette til 24,9 %.
      på baggrund af tilsynets vurderinger fra den gennemførte undersøgelse tager
      tilsynet bankens revurderede solvensbehov pr. ultimo 2008 til efterretning.”
9.5. møde efter halvårsregnskab, september 2009
finanstilsynet skriver herom i redegørelsen af 14. oktober 2010:
      ”…
      3.1.4. møde med banken efter halvårsregnskab, september 2009
      som følge af bankens på daværende tidspunkt netop offentliggjorte dårlige
      resultat for halvåret 2009 tog finanstilsynet initiativ til et møde med bankens
      direktion. finanstilsynet ønskede oplyst, hvilke tiltag banken havde foretaget og
      agtede at foretage for at imødegå bankens negative resultat.
      banken redegjorde på mødet for den fremtidige strategi, herunder hvilke
      aktivitetsområder den ville have fokus på fremover. banken oplyste bl.a., at den
      var i gang med meget væsentlige omkostningsreduktioner.
      …”
9.6. forelæggelse for det finansielle virksomhedsråd, oktober 2009
der henvises til afsnittet nedenfor om finanstilsynets notat af 20. oktober 2009.
9.7. undersøgelse i december 2009
                                               - 118 -
ved brev af 6. oktober 2009 varslede finanstilsynet en undersøgelse af udvalgte
risikoområder, herunder kredit- og markedsrisici, og bad om et specificeret materiale til brug
for undersøgelsen.
finanstilsynet skriver herom i redegørelsen af 14. oktober 2010:
      ”3.1.5. undersøgelse i december 2009
      finanstilsynet gennemførte en undersøgelse i december 2009 med hovedvægt
      på kredit- og markedsrisikoområdet.
      finanstilsynets konklusioner blev fremlagt på et møde den 21. januar 2010 med
      bankens bestyrelse, direktion og revisorer. finanstilsynets konklusioner var
      foreløbige, ikke mindst i lyset af, at det dagen før blev oplyst til finanstilsynet, at
      en retstvist ikke var på 65 mio. kr., men på 140 mio. kr.
      i forhold til undersøgelsen i november 2008 havde den fortsatte negative
      udvikling i den økonomiske konjunktursituation forværret boniteten af bankens
      debitorer og forringet værdien af en række af de stillede sikkerheder.
      finanstilsynet erfarede, at banken havde ydet nye og forøgede engagementer efter
      undersøgelsen i november 2008. banken havde ligeledes kun i et begrænset
      omfang fået nedbragt dens mange svage engagementer.
      på mødet den 21. januar 2010 meddelte tilsynet:
          •   det var tilsynets foreløbige vurdering, at banken havde brug for en
              kapitaltilførsel, idet tilsynet vurderede, at den faktiske solvens kunne være
              lavere end solvensbehovet. tilsynet ville vende tilbage herom.
          •   det var en væsentlig forudsætning for bankens fortsatte eksistens, at
              bankens meget ringe indtjening (også før nedskrivninger) blev væsentligt
              bedre.
          •   bankens kunder havde generelt en meget dårlig kreditkvalitet. der var
              behov for betydelige mernedskrivninger og tillæg til solvensbehovet.
          •   kreditgivning var i vidt omfang baseret på pant af usikker værdi snarere
              end låntagers indtjeningsevne og likviditetsskabelse.
          •   selvom nogle låntagere havde en bogført egenkapital af betydelig nominel
              størrelse, var det i de fleste tilfælde usikkert, om der var reel formue og
              evne til at indfri bankengagementet.
          •   en del engagementer var meget store.
          •   tilsynet fandt det kritisabelt, at banken havde ydet væsentlige nye eller
              forøgede udlån i 2. halvår 2008 og 1. kvartal 2009, hvor bankens
              betydelige udfordringer måtte stå ledelsen klart.
          •   bankens mange svage engagementer var ikke eller kun i begrænset
              omfang nedbragt siden seneste undersøgelse i efteråret 2008.
                                              - 119 -
      på mødet den 21. januar 2010 og senere modtog tilsynet oplysninger om
      yderligere retstvister. ifølge revisionens udsagn var antallet og størrelsen af disse
      retstvister også overraskende for dem. retstvisternes størrelse voksede og blev pr.
      6. februar 2010 opgjort til ca. 430 mio. kr.
      på baggrund af oplysningerne konkluderede tilsynet blandt andet, at bankens
      faktiske solvens formentlig ville være mindre end solvensbehovet. i forlængelse
      heraf sendte tilsynet den 22. januar 2010 brev til banken, blandt andet med
      anmodning om, at banken senest den 29. januar 2010 skulle sende nye opgørelser
      over nedskrivninger og solvensbehov.
      tilsynet oplistede en række engagementer og angav mernedskrivninger og
      solvens for hvert enkelt engagement. mernedskrivningerne var på i alt 69,5 mio.
      kr., og solvensbehovet på disse engagementer var på i alt 315,6 mio. kr. hertil
      skulle banken indregne solvensbehov til kreditrisiko for de engagementer, som
      ikke var omfattet af listen.
      tilsynet vurderede, at der yderligere skulle afsættes ikke under 60 mio. kr. i
      solvensbehov til afdækning af den manglende indtjening.
      tilsynet bemærkede til bankens egenbeholdning af aktier, at værdien af en
      konkret aktiepost formentlig var yderst beskeden, eventuelt 0, og at der
      tilsvarende kunne være andre dele af bankens beholdning, som til brug for
      opgørelsen af solvensbehovet skulle værdiansættes til væsentligt mindre
      beløb, eventuelt til 0.
      endelig bemærkede tilsynet, at andre risikoelementer skulle overvejes særligt
      omhyggeligt, eksempelvis den operationelle risiko. såfremt risikoen på de
      retssager, som banken var part i eller forventeligt ville blive part i, var indregnet
      som operationel risiko, skulle dette specificeres. såfremt risiko på retssager ikke
      var indregnet i den operationelle risiko, men afsat separat, skulle dette ligeledes
      fremgå med angivelse af en kvantificeret risiko på det enkelte forhold.
      ...”
på det nævnte afsluttende møde i banken med bestyrelse, direktion og revision den 21. januar
2010 og et forudgående afrapporteringsmøde den 18. januar 2010 med direktion og
kreditfunktion benyttede finanstilsynet en række plancher, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”…
                                    generelle konklusioner, 1
           •  bankens kunder har generelt en meget dårlig kreditkvalitet. der er behov
              for betydelige mernedskrivninger og tillæg til solvensbehovet:
                   - kreditgivning er i vidt omfang baseret på pant af usikker værdi
                      snarere end låntagers indtjeningsevne og likviditetsskabelse,
                                  - 120 -
      -   selvom nogle låntagere har en bogført egenkapital af betydelig
          nominel størrelse, er det i de fleste tilfælde usikkert, om der er reel
          formue og evne til at indfri bankengagementet,
      - nogle engagementer har karakter af projektfinansiering, hvor det
          er usikkert, om der vil være likviditet til inddækning af
          bankgælden,
      - pant i udenlandske ejendomme er forbundet med særlig usikkerhed
          om værdi og håndteringsomkostninger ved pantets realisation.
• hertil koncentrationsrisici:
      - relativt stort omfang af sikkerhed i værdipapirer med
          usikkerlikviditet (colexon, greentech, capee m.fl.),
      - en del engagementer er meget store.
                        generelle konklusioner, 2
• tilsynet finder det kritisabelt, at banken har ydet væsentlige nye eller
  forøgede engagementer i 2. halvår 2008 og 1. kvartal 2009, hvor bankens
  betydelige udfordringer måtte stå ledelsen klart.
• det kan være en forudsætning for bankens fortsatte eksistens, at
  kreditrisikoen nedbringes væsentligt,
• bankens smalle forretningsområde indebærer en væsentlig risiko.
                        generelle konklusioner, 3
• tilsynet bemærker, at bankens mange svage engagementer ikke eller kun i
  begrænset omfang er nedbragt siden seneste undersøgelse i efteråret 2008
      - banken skal foretage en tættere opfølgning baseret på
          handlingsplaner, således at bankens bestyrelse og direktion i større
          omfang kan inddrages i opfølgningen.
• bankens betydelige kreditrisiko indebærer, at der ikke er grundlag for
  yderligere risikotagning.
      - tilsynet har forstået på banken, at der ikke sker og ikke vil ske
          udlån fra filialen i sverige
      - banken informerede ved undersøgelsen om, at den har
          reduceret/stoppet for nye udlån og udvist forsigtighed i
          kreditgivningen,
• ved den påtænkte fremtidige satsning på projekter indenfor grøn energi
  vurderer tilsynet et behov for yderligere solvens.
• forkerte tal og opgørelser viser en dårlig datadisciplin i kreditindstillinger.
                        tilsynets karaktersystem
                                       - 121 -
                                    engagementer
    •   engagementerne fordeler sig med 19 % 2a (12 stk.), 17% 2b (11 stk.),
        17% 2c (11 stk.), 35% 1 (22 stk.), 11% udgåede (7 stk.) og 2% (1 stk.),
        som ikke fik karakterer (§78 samt egenbeholdning).
                     bankens strategi og fremtidige eksistens
    •   tilsynet vurderer, at det er essentielt, at banken skaber en positiv og
        fornuftig indtjening samtidig med, at den reducerer sine risikobetonede
        udlån uden at erstatte dem af andre risikobetonede.
        tilsynet har forstået, at banken vil fokusere på, at:
    •   nedbringe sine omkostninger ved de frasalg af aktiviteter og de
        medarbejderreduktioner, som der er sket og vil ske.
    •   afvikle nuværende udlånsporteføljes risikable engagementer.
    •   udvikle og sælge simple indlåns- og investeringsprodukter til sine private
        kunder i primært sverige.
                            nedskrivning og solvens, 1
forudsat at der skulle aflægges regnskab på undersøgelsestidspunktet, har tilsynet
vurderet et behov for yderligere nedskrivninger i forhold til nedskrivningerne pr.
30. september 2009 på de efterfølgende engagementer.
tilsynet har endvidere opgjort et solvensbehov for disse engagementer.
     banken skal inden udgangen af uge 4 forelægge de påtænkte
        nedskrivninger for 2009 på alle bankens enkelte engagementer for tilsynet
        (påbud).
     banken skal inden udgangen af uge 4 forelægge en ny opgørelse af
        solvensbehovet for tilsynet, hvor der er taget højde for den opgjorte
        yderligere risiko ved engagementerne (påbud).
…”
                                              - 122 -
herefter følger en opregning af engagementer, jf. nærmere uden gennemgangen i
sagsfremstillingens specielle del. det hedder videre:
      ”…
                                nedskrivning og solvensbehov, 18
          •   bankens sikkerheder i værdipapirer er koncentreret på forholdsvis få
              papirer (colexon, greentech, capee).
              dette indebærer en væsentlig risiko for, at mange af bankens sikkerheder
              relativt hurtigt kan forringes.
          •   bankens hidtidige koncentration på projekter indenfor ejendomme udgør
              en risiko.
           inden udgangen af uge 4 skal banken forelægge tilsynet en ny opgørelse af
              solvensbehovet, hvor der er taget højde for denne yderligere risiko, jf.
              kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 1, pkt. 54 og 55 (påbud).
                                nedskrivning og solvensbehov, 19
          •   banken vil i fremtiden satse på projekter indenfor grøn energi. tilsynet har
              vurderet et behov for yderligere solvens i relation til både en
              koncentrations- og vækstrisiko bla. i relation til rådgivningen forbundet
              med projekterne.
           tilsynet påbyder, jf. kapitaldæknings-bekendtgørelsens bilag 1, pkt. 54 og
              55, at banken fremadrettet indregner dette i solvensbehovet (påbud).
                                kreditmæssige bemærkninger, 1
          •   det indebærer væsentlige risici, at en del engagementer er meget store.
              eksempler herpå er:
      …
                                               - 123 -
                               kreditmæssige bemærkninger, 11
           tilsynet påbyder iflg. § 71 vejledningen, pkt. 126 banken straks sikrer at
              kreditpolitikken bliver efterlevet (påbud).
herefter følger plancher med eksempler på engagementer, hvor finanstilsynet ikke
fandt opfølgningen var tilfredsstillende, jf. nærmere uden gennemgangen i
sagsfremstillingens specielle del. det hedder videre:
      ”…
                               kreditmæssige bemærkninger, 14
           tilsynet påbyder iflg. § 71, stk. 1, nr. 3 og nr. 5, banken straks at
              iværksætte tiltag til at forbedre den administrative og regnskabsmæssige
              praksis samt at forbedre procedurerne til at identificere, forvalte, overvåge
              og rapportere om de risici, virksomheden er eller kan blive udsat for.
              ændringerne skal være gennemført senest 28/2-2010 (påbud).
                                           datadisciplin, 1
          •   tilsynet konstaterede ved gennemgangen en del uoverensstemmelser
              mellem beløbene i kreditbevillingerne f.s.v.a. maksimum og blanco både
              hos de enkelte koncerndeltagere og i alt for koncerner.
          •   ifølge § 71, stk. 1, nr. 3, i lov om finansiel virksomhed skal banken have
              en god administrativ og regnskabsmæssig praksis. dette indebærer blandt
              andet, at bestyrelse og direktion skal have relevant og korrekt
              ledelsesrapportering.
      …”
herefter følger plancher med eksempler på at datadisiplinen ikke er i orden, jf. nærmere
uden gennemgangen i sagsfremstillingens specielle del. det hedder videre:
      ”…
                                           datadisciplin, 4
           banken skal forbedre datakvaliteten, så risikoen for fejlinformation
              reduceres. banken skal straks sørge for at det sker(påbud).”
                                             - 124 -
i et memo af 21. januar 2010 fra kathrine von grumbkow til bestyrelsen og med kopi til
direktionen i banken om finanstilsynets afrapportering samme dag fremgår blandt andet:
      ”flemming nytoft [finanstilsynet] indledte mødet med at oplyse, at banken havde
      været fulgt tæt de sidste to år og dermed været under skærpet tilsyn. de
      konklusioner, der er gjort på undersøgelsen sender et signal om dårlig
      kreditbonitet. indtil nu har banken dog haft en forholdsvis høj solvens. det gælder
      ikke længere, og banken må siges at være livstruet.
      …
      tilsynet understregede, at de ved deres undersøgelser baserer sig på bankens
      oplysninger og rigtigheden heraf. fra på afrapporteringsmødet den 18/1-10 at
      være "under stregen" har banken grundet sent (21/1) afgivne oplysninger nu
      bevæget sig over stregen i forhold til at efterleve bankens eget fastsatte
      solvensbehov.
      …
      hju gennemgik sagen om eurotrust, herunder notatudkastet fra jens arnesen.
      flemming nytoft: påpegede at konsekvensen af den potentielle stævning skal
      regnes med i solvensen.
      …
      flemming nytoft: spurgte til andre retssager eller potentielle retssager.
      hju svarede: at der er en omstødelsessag med synerco, søgsmål fra lorentz
      jørgensen og en ansættelsessag.
      …
      flemming nytoft:
      …
      det skal fremhæves, at tilsynet er blevet usikker på banken efter de nye
      oplysninger i eurotrust sagen er kommet frem. banken skal foretage en seriøs og
      forsigtig vurdering - ellers kan tilsynet ikke længere tro på bankens egne
      vurderinger.”
vedrørende bemærkninger om enkeltengagementer i øvrigt henvises til den nærmere
gennemgang af disse i sagsfremstillingens konkrete del.
af finanstilsynets redegørelse af 14. oktober 2010 fremgår om mødet den 21. januar 2010
blandt andet:
                                              - 125 -
      ”…
      på mødet den 21. januar 2010 og senere modtog tilsynet oplysninger om
      yderligere retstvister. ifølge revisionens udsagn var antallet og størrelsen af disse
      retstvister også overraskende for dem. retstvisternes størrelse voksede og blev pr.
      6. februar 2010 opgjort til ca. 430 mio. kr.
      …”
ved brev af 22. januar 2010 til bankens bestyrelse og direktion meddelte finanstilsynet under
henvisning senest til mødet af 21. januar 2010, at det var finanstilsynets opfattelse, at
bankens opgjorte solvensbehov ikke afspejlede de aktuelle risikoforhold i banken. det hedder
i brevet blandt andet:
      ”…
      tilsynet har derfor på mødet den 21. januar 2010 bedt banken hurtigst muligt og
      senest den 29. januar 2010 udarbejde og sende en ny solvensbehovsopgørelse, jf.
      § 124, stk. 4, i lov om finansiel virksomhed, som tager højde for bankens risici.
      tilsynets konklusioner og bemærkninger skal indgå som en del af grundlaget. der
      henvises til uddybende bemærkninger nedenfor.
      tilsynet har ved undersøgelsen af banken den 2. - 4. december 2009 og
      efterfølgende baseret sig på de oplysninger, som banken har givet det er lagt til
      grund, at bankens oplysninger er i overensstemmelse med de faktiske forhold, og
      at banken har oplyst tilsynet om alle risikorelaterede forhold.
      …
          •   såfremt de oplyste igangværende tiltag ikke forløber som forventet af
              banken, eller der er uoplyste forhold, som ikke er inddraget i
              risikoanalysen, eller der i øvrigt indtræffer ændrede forhold af betydning
              for risikoen på låntager eller værdiansatte sikkerheder, er der en risiko for,
              at banken skal nedskrive yderligere, og/eller solvensbehovet må forøges.
      tilsynets uddybende bemærkninger til de ovenfor anførte konklusioner fremgår af
      de plancher, tilsynet udlevcrcde i forbindelse med møderne den 18. og 21. januar
      2010. der henvises videre til drøftelserne på møderne.
      banken har den 20. januar 2010 sendt hovedtal til tilsynet fra udkast til årsrapport
      for året 2009 for banken:
                                       - 126 -
basiskapitalen pr. 31.12.2009 har banken opgjort til 309,8 mio. kr.
…
banken har oplyst overfor tilsynet, at den har reduceret/stoppet for nye udlån og
er meget opmærksom på at udvise stor forsigtighed i kreditsagsbehandlingen.
banken har oplyst, at driften indebærer et månedligt underskud på ca. 5 mio. kr.
før tab m.v. finanstilsynet vurderer, at der i den givne situation skal afsættes ikke
under 60 mio. kr. i opgørelsen af solvensbehovet til afdækning af den manglende
indtjening.
engagementer hvor tilsynet ved undersøgelsen har opgjort et behov for
mernedskrivninger i forhold til bankens oplyste nedskrivninger pr. 30.9.2009,
og/eller hvor tilsynet vurderer, at der som følge af risikoen er et forøget
solvensbehov:
                                     - 127 -
der henvises til drøftelser med banken i forbindelse med undersøgelsen i
banken og på møderne den 18. og 21. januar 2010.
banken skal sammen med solvensbehovsopgørelsen medsende en liste over
samtlige engagementer, som banken pr. 31.12.2009 har nedskrevet, som minimum
                                             - 128 -
      med oplysning om engagementsstørrelse, blankoandel, nedskrivning samt det
      risikobeløb, som indgår i bankens opgørelse over solvensbehov til kreditrisiko.
      banken skal videre indregne solvensbehov til kreditrisiko for engagementer, der
      ikke er omfattet af listen ovenfor.
      tilsynet bemærker herunder særligt, at banken har valgt at vurdere
      solvensbehovet i forbindelse med bankens egenbeholdning af aktier som
      kreditrisiko. eksempelvis fremgår det af den oversigt over anlægsbeholdning pr.
      31.12.2009, som tilsynet har modtaget, at banken har aktier i allokton a og b
      værdiansat til kurs 7,228 dkr. for et samlet beløb på 50,2 mio. kr. tilsynet erfarer,
      at noteringskursen for allokton aktier pr. 30.12.2009 var 1,12 sek og i de seneste
      3 måneder har ligget i intervallet 1,1-3,7 sek, således at værdien er markant
      lavere end bankens værdiansættelse. banken skal tage højde for dette forhold ved
      opgørelsen af basiskapitalen pr. 31.12.2009.
      til brug for opgørelsen af solvensbehov er værdien af denne aktiepost formentlig
      yderst beskeden - eventuelt 0. tilsvarende kan også andre poster i bankens
      beholdning være af så ringe bonitet og/eller likviditet, at de til brug for opgørelsen
      af solvensbehov skal værdiansættes til væsentlig mindre beløb - eventuelt til 0.
      i forbindelse med opgørelsen af solvensbehovet skal banken vedlægge en liste,
      hvoraf del fremgår, hvorledes de enkelte poster i bankens anlægsbeholdning er
      indregnet i risikoen.
      der er også andre risikoelementer, som nødvendigvis må overvejes særlig
      omhyggeligt, eksempelvis den operationelle risiko. såfremt risikoen på de
      retssager, som banken er part i eller forventeligt vil blive part i, er indregnet som
      operationel risiko, bedes dette specificeret. såfremt risiko på retssager ikke er
      indregnet i den operationelle risiko, men afsættes separat, bedes dette ligeledes
      fremgå med angivelse af en kvantificeret risiko på det enkelte forhold. banken har
      på mødet den 21. januar 2010 overfor tilsynet oplyst at der alene er retssager i
      forbindelse engagementerne med synerco (påstand 25 mio. kr.), sorana (påstand
      50 mio. kr.), eurotrust (påstand 150 mio. kr.) samt om et
      medarbejderansættelsesforhold. banken har tidligere oplyst om en voldgiftssag
      vedrørende allokton-aktier samt om en verserende sag vedrørende lake dümmer.
      …”
ved brev af 30. januar 2010 fastsatte finanstilsynet en ny frist til den 3. februar 2010 på
bankens endelige opgørelse af solvensbehovet. det fremgår af brevet, at banken den 29.
januar 2010 havde fremlagt et udkast til solvensopgørelse, der udviste et solvensbehov på
322,3 mio. kr. og en basiskapital pr. 31. december 2009 på 191,7 mio.kr., således at der var et
yderligere kapitalbehov på 130,6 mio. kr. opgjort uden retssager, idet det samtidig var oplyst,
at der ikke var ”indregnet et solvenstillæg til de anlagte retssager. vores advokater arbejder på
                                               - 129 -
at vurdere tvisterne vedrørende eurotrust a/s under konkurs og k/s city parkering." bankens
anmodning om en frist på 30 dage til at retablere bankens egenkapital blev samtidigt afslået.
banken indleverede den 3. februar 2010 en ny solvensopgørelse, hvorefter banken opgjorde
sit solvensbehov til 31,08 procent af de risikovægtede poster svarende til en basiskapital på
369,7 mio. kr. i dette beløb var nu efter en sagkyndig vurdering af risikoen på de enkelte
retssager medregnet retlige risici for et samlet beløb på 23,1 mio. kr. ifølge bankens
oplysninger havde banken en faktisk solvens på 16,3 % af de risikovægtede poster svarende
til en basiskapital på 193,6 mio. kr. der var derfor et yderligere kapitalbehov på 176,1 mio.
kr.
ved afgørelse af 4. februar 2010 fastsatte finanstilsynet herefter i overensstemmelse med
bankens egen opgørelse solvensbehovet til 31,08 procent og med frist til den 10. februar 2010
på opfyldelse af solvenskravet. finanstilsynet tog samtidig forbehold om at tilsynets nærmere
gennemgang af bankens opgørelse.
af finanstilsynets redegørelse af 14. oktober 2010 fremgår følgende om det efterfølgende
forløb:
       ”…
       efter at have vurderet bankens solvensopgørelse fra den 3. februar 2010 meddelte
       tilsynet den 5. februar 2010 banken, at det var tilsynets vurdering, at banken
       skulle tillægge 31 mio. kr. til den afsatte kapital til dækning af kreditrisiko og 26
       mio. kr. til den afsatte kapital til dækning af risiko på retstvisterne.
       den 6. februar 2010 meddelte bankens advokat, at der var varslet yderligere to
       retstvister mod banken med yderligere erstatningskrav på 43 mio. kr. de samlede
       erstatningskrav mod banken kunne dermed opgøres til ca. 430 mio. kr.
       …”
den 10. februar 2010 indgav banken begæring om betalingsstandsning, og den 11.februar
2010 indgav finanstilsynet konkursbegæring. banken blev herefter den 11. februar 2010
erklæret konkurs, og konkursboet overdrog efter § 8, stk. 2, i lov om finansiel stabilitet med
virkning fra samme dag sine aktiviteter til et datterselskab til finansiel stabilitet a/s.
9.8. finanstilsynets efterfølgende vurdering
                                            - 130 -
finanstilsynet sammenfattede i redegørelsen af 14. oktober 2010 forløbet således:
     ”…
     capinordic bank blev etableret i oktober 2006 med et forretningsgrundlag baseret
     på corporate finance, porteføljeforvaltning og private banking. bankens
     udlånsportefølje var karakteriseret ved en høj koncentration på få brancher og
     modparter samt en beskeden grad af sikkerhedsstillelse i konjunkturfølsomme
     aktiver.
     det markante konjunkturomslag i 2008 fik alvorlige konsekvenser for banken i
     form af stærkt faldende rente- og gebyrindtægter. endvidere faldt kreditkvaliteten
     af bankens udlån på grund af udviklingen på erhvervsejendomsmarkedet og et
     generelt fald i boniteten af bankens debitorer som følge af krisen. i juni 2008
     hævede banken derfor sit solvensbehov på foranledning af finanstilsynet, fra 12
     procent til 24,4 procent. bankens faktiske solvens var dog samtidig usædvanlig
     høj i forhold til andre pengeinstitutter, og banken havde medio 2008 en kapital,
     der var på størrelse med de samlede udlån.
     bankens risikoprofil var årsag til, at finanstilsynet fulgte banken tættere end
     andre banker af samme størrelse, og finanstilsynet gennemførte således fire
     inspektioner i perioden 2007 - 2009.
     på trods af finanstilsynets advarsler om, at bankens udlån havde en dårlig bonitet,
     fortsatte capinordic bank i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009 med at yde
     væsentlige nye og forøgede udlån, samtidig med, at banken kun i begrænset
     omfang nedbragte sine svage udlån.
     på baggrund af en inspektion i december 2009 konkluderede finanstilsynet i
     januar 2010 over for capinordic banks nye ledelse, at bankens faktiske solvens
     formentlig var lavere end solvensbehovet. banken havde derfor behov for en
     kapitaltilførsel. samtidig oplyste banken i flere omgange om en række retstvister,
     som finanstilsynet ikke tidligere havde fået underretning om, og som tilsammen
     udgjorde et erstatningskrav mod banken på 430 mio. kr.
     bankens moderselskab, capinordic a/s, så sig ikke i stand til at rejse den
     nødvendige kapital, og 11. februar 2010 begærede finanstilsynet banken konkurs.
     …”
finanstilsynet anførte endvidere i redegørelsen for sin opfattelse om årsagerne til bankens
sammenbrud med følgende beskrivelse af bankens risikoprofil og resultatudvikling mv.,
herunder med hovedtal for 2008 og 2009, samt betydningen af ændrede eksterne forhold:
     ”…
                                        - 131 -
2.2. bankens risikoprofil
bankens strategi var inden den finansielle krise primært baseret på
forretningsområderne corporate finance, porteføljeforvaltning og private banking.
udlånsaktiviteterne var rettet mod mellemfinansiering i forbindelse med
virksomheders børsintroduktion og/eller rekonstruktion samt investeringslån på
private banking-området. endvidere havde banken udlån til bl.a.
ejendomsrelaterede udviklingsprojekter. bankens udlånsportefølje var
karakteriseret ved en høj koncentration på få brancher og modparter samt en
beskeden grad af sikkerhedsstillelse i konjunkturfølsomme aktiver.
bankens risikobetonede udlån var en af årsagerne til, at finanstilsynet fulgte
banken tæt og var på inspektioner tre gange i perioden fra juni 2008 til januar
2010. til sammenligning kan det oplyses, at finanstilsynet i gennemsnitlige
institutter af tilsvarende størrelse normalt vil være på inspektion hvert 4. år.
den risikofyldte udlånsportefølje betød også, at banken på finanstilsynets
foranledning hævede sit individuelle solvensbehov fra 12 pct. til 24,4 pct. i juni
2008. ved udgangen af 2008 var der samlet set afsat en reserve på 483 mio. kr. i
form af nedskrivninger og solvensbehov, svarende til 60 pct. af bankens samlede
udlån. capinordic bank var dermed et af de pengeinstitutter, som relativt set
havde reserveret mest kapital til fremtidige tab.
de store nedskrivninger og det høje solvensbehov betød endvidere, at banken
havde begrænsede muligheder for at påtage sig yderligere risici. bankens udlån
efter nedskrivninger var således ret konstant i størrelsesordenen 800-900 mio. kr.,
jf. tabel 1 i afsnit 2.3.
hertil kom, at bankens solvens var usædvanlig høj i forhold til andre
pengeinstitutter, se figur 1. medio 2008 havde banken således en kapital, der
svarede til de samlede udlån, se tabel 1 i afsnit 2.3.
fig. 1
                                      - 132 -
2.3. resultatudvikling mv. for capinordic bank a/s
i 2007 havde banken et resultat før skat på knap 81 mio. kr. den faktiske
solvens ultimo 2007 var 52,6 %.
for første halvår 2008 var resultatet før skat positivt med 11 mio. kr., mens det for
hele 2008 blev negativt med 169 mio. kr. underskuddet kunne især henføres til
nedskrivninger på udlån (139 mio. kr.) samt faldende gebyrer og
provisionsindtægter. i slutningen af 2008 steg bankens balance primært som følge
af øgede indlån fra svenske kunder. bankens faktiske solvens var faldet til 40,1 %
som følge af resultatudviklingen og en ekstraordinær udlodning af udbytte i 3.
kvartal 2008 på 120 mio. kr.
ved udgangen af 3. kvartal 2009 havde banken et resultat før skat på -106 mio.
kr., som i væsentligt omfang kunne henføres til svigtende indtjening. ultimo
september 2009 var den faktiske solvens på grund af det negative resultat faldet til
29,3 %.
tabel 1 (der er i tabellen kun medtaget udvalgte poster)
                                              - 133 -
       2.4. eksterne forhold - udviklingen i økonomien samt den finansielle krise
       det markante konjunkturomslag i løbet af 2008 fik alvorlige konsekvenser for
       især bankens corporate finance og private banking aktiviteter i form af stærkt
       faldende rente- og gebyrindtægter, jf. tabel 1. endvidere faldt kreditkvaliteten af
       bankens udlån henset til udviklingen på erhvervsejendomsmarkedet og et generelt
       fald i boniteten af bankens debitorer som følge af krisen.”
finanstilsynet har i øvrigt i redegørelsen af 14. oktober 2010 beskrevet
revisionsprotokollaternes rolle i tilsynet, herunder efter de supplerende krav finanstilsynet
stiller til revisionsprotokollatet vedrørende årsrapporten for et pengeinstitut. finanstilsynet
læser som fast praksis revisionsprotokollatet og agerer om fornødent herpå.
9.9. finanstilsynets notat af 20. oktober 2009
finanstilsynet har efter anmodning fra det finansielle virksomhedsråd udarbejdet et notat af
20. oktober 2009 om ”ledelsens egnethed og hæderlighed i tilfælde af betydelige negative
resultater – capinordic bank”. det finansielle virksomhedsråd bad tilsynet orientere om
sanktionsmulighederne med hjemmel i bestemmelserne om ledelsens egnethed og
hæderlighed i tilfælde af betydelige negative resultater i en finansiel virksomhed, jf. § 64 i lov
om finansiel virksomhed. i notatet redegøres over 1½ side for regelgrundlaget og dernæst
over 2 sider for resultatudviklingen i capinordic bank og nogle udvalgte tilsynsaktiviteter.
notatet afsluttes med, at der over godt 1 side foretages en umiddelbar vurdering af
sanktionsmulighederne over for ledelsen af capinordi bank begrundet i resultatudviklingen.
sidstnævnte del af notatet er påberåbt af de sagsøgte, der under retssagen har fået kendskab til
notatets eksistens. af notatet fremgår blandt andet:
       ”…
       ledelsens egnethed og hæderlighed henset til resultatudviklingen
       tilsynets undersøgelser har hidtil ikke givet grundlag for at konkludere, at
       bankens tab kan henføres til, at medlemmer af bestyrelsen eller direktionen for
       capinordic bank skulle have undladt at iværksætte fyldestgørende
       kontrolprocedurer eller handlet uredeligt ved f.eks. at undlade at efterleve krav om
       god administrativ praksis og regnskabspraksis, jf. eksemplerne fra
       lovbemærkningerne på uredelig handlemåde i punkt 1 og 2 ovenfor.
                                             - 134 -
     banken har uden tvivl påtaget sig en høj risiko forbundet med udlånsporteføljen,
     som er karakteriseret ved en høj koncentration på få brancher og modparter.
     banken har imidlertid også en relativ lav udlånsgearing i forhold til egenkapitalen
     og en relativ høj faktisk solvens.
     målt i forhold til udlån og garantier ultimo 2007 nedskrev banken i 2008 og 1.
     halvår 2004 samlet 11,8 %. målt i forhold til egenkapitalen udgjorde
     nedskrivningerne 17,1 %.
     for den samlede pengeinstitutsektor udgjorde nedskrivningerne i samme periode
     2,0 % af udlån og garantier samt 22,8 % af egenkapitalen.
     capinordic bank har således nedskrevet en forholdsmæssig større andel af
     udlånene, men har også haft en forholdsmæssig større egenkapital til at kunne
     dække risikoen.
     set i relation til bankens egenkapital vurderer tilsynet, at det ikke på det
     foreliggende grundlag kan konkluderes, at bankens ledelse skulle have udvist
     dumdristighed på kreditområdet til skade for virksomheden, jf. eksemplerne fra
     lovbemærkningerne på uredelig handlemåde i punkt 3 ovenfor.
     bankens aktivitetsprofil er nichepræget. konjunkturomslaget i løbet af 2008 har
     uden tvivl haft betydelige negative konsekvenser for nogle af bankens væsentlige
     forretningsområder. bankens ledelse har i 3. kvartal 2009 iværksat en justering af
     den forretningsmæssige strategi og nedbringelse af de løbende omkostninger.
     på det foreliggende grundlag vurderer tilsynet, at det ikke kan konkluderes, at
     bankens ledelse skulle have skadet virksomheden som følge af passivitet eller
     forsømmelser, jf. eksemplerne fra lovbemærkningerne på uredelig handlemåde i
     punkt 3 ovenfor.
     samlet vurderer tilsynet således på det foreliggende grundlag, at
     resultatudviklingen i capinordic bank ikke giver tilstrækkelig grund til at antage,
     at et eller flere medlemmer af bankens bestyrelse eller direktion har udvist en
     sådan adfærd, at den eller de pågældende personer ikke vil varetage hvervet eller
     stillingen på forsvarlig måde.
     som nævnt ovenfor har tilsynet planlagt en undersøgelse primo december 2009 af
     bankens væsentligste risikoområder. tilsynet vil i forbindelse med undersøgelsen
     få mulighed for at tage stilling til, om grundlaget for vurderingen er ændret.
     …”
notatet af 20. oktober 2009 omtales i finanstilsynets redegørelse af 14. oktober 2010 således:
     ”…
                                        - 135 -
på baggrund af en drøftelse i det finansielle virksomhedsråd om bankens store
tab forelagde finanstilsynet i oktober 2009 et notat for det finansielle
virksomhedsråd om bankens ledelses egnethed og hæderlighed med følgende
hovedelementer:
målt i forhold til udlån og garantier ultimo 2007 nedskrev banken i 2008 og 1.
halvår 2009 samlet 11,8 %. målt i forhold til egenkapitalen udgjorde
nedskrivningerne 17,1 %.
for den samlede pengeinstitutsektor udgjorde nedskrivningerne i samme periode
2,0 % af udlån og garantier samt 22,8 % af egenkapitalen.
capinordic bank havde således nedskrevet en forholdsmæssig større andel af
udlånene, men havde også haft en forholdsmæssig større egenkapital til at kunne
dække risikoen.
bankens aktivitetsprofil var nichepræget. konjunkturomslaget i løbet af 2008
havde uden tvivl haft betydelige negative konsekvenser for nogle af bankens
væsentlige forretningsområder. bankens ledelse havde i 3. kvartal 2009 iværksat
en justering af den forretningsmæssige strategi og nedbringelse af de løbende
omkostninger.
samlet vurderede tilsynet på det foreliggende grundlag, at resultatudviklingen i
capinordic bank ikke i sig selv gav tilstrækkelig grund til at fastslå, at et eller
flere medlemmer af bankens bestyrelse eller direktion havde udvist en sådan
adfærd, at den eller de pågældende personer ikke ville varetage hvervet eller
stillingen på forsvarlig måde.
tilsynet indstillede, at der blev foretaget en fornyet vurdering af spørgsmålet i
forbindelse med en planlagt undersøgelse primo december 2009 af bankens
væsentligste risikoområder.
det finansielle virksomhedsråd var enig i tilsynets vurderinger.
i januar-februar 2010 fik tilsynet oplysninger om retstvister af et betydeligt
omfang, jf. ovenfor, som tilsynet ikke var orienteret om ved undersøgelsen i
december 2009. endvidere konstaterede tilsynet ved denne undersøgelse, at
banken ikke havde reageret tilstrækkeligt på finanstilsynets advarsler om stor
risiko på udlånene. banken havde således kun i et meget lille omfang nedbragt de
dårlige udlån, og banken havde ultimo 2008 og primo 2009 påtaget sig nye og
forøgede engagementer, som var forbundet med betydelige risici.
efter tilsynets undersøgelse i december 2009 var der store udskiftninger i bankens
direktion og bestyrelse, og banken gik senere konkurs. det var derfor ikke
længere relevant for tilsynet at tage fornyet stilling til ledelsens egnethed og
hæderlighed.
…”
                                            - 136 -
10. decharge
årsrapport 2006
efter protokollatet fra den ordinære generalforsamling i banken afholdt den 12. april 2007 var
der blandt andet følgende punkter på dagsordenen:
      ”…
      2) bestyrelsens beretning om selskabets virksomhed i det forløbne år.
      3) forelæggelse af den reviderede årsrapport for 2006 til godkendelse.
      4) beslutning om anvendelse af overskud eller dækning af tab i henhold til den
      godkendte årsrapport.
      …”
forløbet af generalforsamlingen vedrørende disse punkter på dagsordenen er beskrevet
således:
      ”ad 2-4
      selskabets reviderede årsrapport for 2006 blev fremlagt til godkendelse og
      bestyrelsesformanden henviste til ledelsesberetningen indeholdt i årsrapporten og
      det i årsrapporten indeholdte forslag om overskudsfordeling.
      da ingen protesterede herimod konstaterede dirigenten, at selskabets reviderede
      årsrapport for 2006 indeholdende ledelsens beretning om 2006 og beslutning om
      overskudsfordeling eller dækning af tab var godkendt og der blev meddelt
      decharge til bestyrelsen.
      beretningen godkendtes enstemmigt og med samtlige stemmer.”
årsrapport 2007
efter protokollatet fra den ordinære generalforsamling i banken afholdt den 4. april 2008 var
der blandt andet følgende punkter på dagsordenen:
      ”…
      2) bestyrelsens årsberetning.
      3) forelæggelse af årsrapport med revisionspåtegning til godkendelse.
                                            - 137 -
      4) beslutning om anvendelse af overskud eller dækning af tab i henhold til den
      godkendte årsrapport.
      …”
forløbet af generalforsamlingen vedrørende disse punkter på dagsordenen er beskrevet
således:
      ”…
      ad 2-4
      selskabets reviderede årsrapport for 2007 blev fremlagt til generalforsamlingens
      godkendelse. der blev henvist til selskabets ledelsesberetning indeholdt i
      årsrapporten og det i årsrapporten indeholdte forslag om overskudsfordeling.
      dirigenten konstaterede herefter, at selskabets reviderede årsrapport for 2007
      indeholdende ledelsens beretning om 2007 og beslutning om overskudsfordeling
      eller dækning af tab var enstemmigt og med samtlige stemmer godkendt af
      generalforsamlingen der samtidig meddelt decharge til bestyrelsen.
      …”
årsrapport 2008
efter protokollatet fra den ordinære generalforsamling i banken afholdt den 15. april 2009 var
der blandt andet følgende punkter på dagsordenen:
      ”…
      2. fremlæggelse af revideret årsrapport for 2008 til godkendelse.
      3. meddelelse af decharge til selskabets ledelse.
      4. beslutning om anvendelse af overskud eller dækning af tab i henhold til den
      godkendte årsrapport.
      …”
forløbet af generalforsamlingen vedrørende disse punkter på dagsordenen er beskrevet
således:
      ”…
      ad 2-4
                                              - 138 -
      fremlæggelse af revideret årsrapport til godkendelse, meddelelse af decharge
      til selskabets ledelse og beslutning om anvendelse af overskud eller dækning
      af tab i henhold til den godkendte årsrapport.
      selskabets reviderede årsrapport blev fremlagt til generalforsamlingens
      godkendelse. der blev henvist til selskabets ledelsesberetning indeholdt i
      årsrapporten og det i årsrapporten indeholdte forslag resultatdisponering.
      dirigenten konstaterede herefter, at selskabets reviderede årsrapport for 2008
      indeholdende ledelsens beretning for 2008 og beslutning om overskudsfordeling
      eller dækning af tab var enstemmigt og med samtlige stemmer godkendt af
      generalforsamlingen der samtidig meddelte decharge til selskabets ledelse.
      …”
navne på deltagerne i generalforsamlingen den 15. april 2009 fremgår ikke af referatet. den
daværende bestyrelse i capinordic a/s bestod af claus øskov (formand), lars öijer, ole
vagner og frédéric de mévius. de tre førstnævnte sad tillige i bankens bestyrelse.
bestyrelsesmedlem frederic de mevius skrev forud for generalforsamlingen i en e-mail af
3.april 2009 til claus ørskov og øvrige bestyrelsesmedlemmer med emne ”capinordic results
2008” følgende:
      “dear claus,
      dear board members,
      after the last board meeting, and having reflected on the bank's performance in
      2008 and further reviewed pwc's report and the tone of some of their comments,
      i believe that we should make a deep dive in the reasons for the significant loan
      losses that have been incurred in the last fiscal year at capinordic bank. this
      should best be done through an internal resource, and if not satisfactory to the
      board through pwc. in particular, i would like to see an analysis including the
      following points:
      1. copy of all loans outstanding of the bank, with the amounts outstanding,
      principal security and the commitments for future funding, and loan loss
      provisions already taken;
      2. identity and control of all entities that have received loans or guarantees from
      the bank in the last two years (2007 and 2008), specifying the ownership and
      control structure of each of them.
      in particular, i would be interested to get information on the key shareholders,
      managers, past or present executive-and non executive-board members of these
      entities and their ties/relationships to some of capinordic's shareholders,
      managers, past or present executive-and non executive-board members;
      3. a copy of the internal credit procedures and composition of the credit
      committee if any;
                                             - 139 -
       4. a copy of the bank's credit analysis and duly signed approval-documents for
       loans outstanding, and analysis of compliance to rules mentioned in the above 3;
       5. a biography of the individuals responsible for making the credit analysis work.
       ideally, we should review this at our next board meeting, with documents
       available in advance.
       …”
claus ørskov svarede samme dag følgende:
       “…
       i think your request for information is highly relevant especially for you, as all the
       other members of the capinordic a/s board have also been members of the
       bankboard through these turbulent times.
       most of the information and data should already be available in some form but of
       course it has to be gathered and translated.
       in denmark easterholiday is traditionally rather long (actually starting today for
       many employees) but the process will be commenced now and ended asap.
       …”
claus ørskov videresendte emailen til lasse lindblad, der videresendte den til henrik juul
med spørgsmål om, hvorledes denne problemstilling kunne løses. henrik juul svarede den 6.
april 2009 lasse lindblad:
       ”…
       det er ikke let.
       ifølge fil § 117, § 120 kan overordnede engagementsoplysninger
       (risikoklassificering) kun videregives til et holdingselskab for risikostyring.
       derfor må løsningen [være] en anonymiseret rapportering.
       …”
der er i sagen fremlagt “anonymised version of material submitted to the danish financial
supervisory authority and the auditors in connection with the visit by the financial
supervisory authority in january 2009”, der vedrører et af banken udarbejdet notat på 52
sider til finanstilsynet og den eksterne revision vedrørende de 22 største låneengagementer.
                                          - 140 -
de sagsøgte har anført, at frédéric de mévius som beslutningsgrundlag ud over dette
anonymiserede notat og årsrapporten for 2008 også modtog en basel ii-risikorapport fra marts
2009. basel ii-rapporten indeholdt ikke oplysninger om konkrete engagementer.
11. de sagsøgtes økonomiske forhold
ingen af de sagsøgte, claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul, har givet oplysninger om
deres personlige økonomiske forhold.
det er under forelæggelsen mundtligt oplyst, at der er tegnet bestyrelsesansvarsforsikring for
alle tre sagsøgte med en dækningssum på 25 mio.kr.
konkret del
12. koncerninterne transaktioner
i dette afsnit behandles 6 interne transaktioner i capinordic-koncernen:
           1) service level agreement - bankens betaling af management fees til
               capinordic a/s, i perioden 2007-2009.
           2) bankens finansiering af cb1 aps' erhvervelse af borbjerg holmgård og
               bankens køb og tilbagesalg af cb1 aps fra/til csv invest aps i perioden
               august 2008 - oktober 2009.
           3) bankens køb af aktier fra aktie & valutainvest aps i september, oktober
               og december 2008.
           4) bankens køb af aktier i allokton ab fra aktie & valutainvest den 1. april
               2009.
           5) bankens køb af dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s fra capinordic a/s
               den 29. april 2009.
           6) bankens køb af aktier i mercon a/s fra capinordic a/s den 26. oktober
               2009.
                                            - 141 -
indledningsvist bemærkes, at erstatningskravet i nærværende sager ikke omfatter krav
vedrørende disse engagementer, idet der mellem finansiel stabilitet a/s på den ene side og
selskaberne newcap holding a/s, aktie & valutainvest aps under likvidation, cb1 aps og
csv invest aps på den anden side den 11. oktober 2013 blev indgået forlig med blandt andet
følgende indhold:
             ”…
             afslutningen af østre landsrets sag b-875-11 og den delvise afslutning af
             østre landsrets sag b-876-11 er forårsaget af, at newcap holding a/s,
             aktie & valutainvest aps under likvidation, cb1 aps og csv invest
             aps tager bekræftende til genmæle over for samtlige de nedlagte påstande
             vedrørende de 6 konkrete koncerninterne transaktioner ved betaling af ca.
             70 mio. kr. som nærmere beskrevet nedenfor.
             newcap holding a/s, aktie & valutainvest aps under likvidation, cb1
             aps og csv invest aps anerkender dermed finansiel stabilitet a/s'
             anbringende om, at fil § 181 kan påberåbes af finansiel stabilitet a/s, og
             at newcap holding a/s, aktie & valutainvest aps under likvidation,
             cb1 aps og csv invest aps i perioden 2007-2009 handlede i strid med
             fil § 181 til skade for banken i forbindelse med de koncerninterne
             transaktioner.
             under sagen er indhentet flere syns- og skønserklæringer. blandt andet på
             baggrund heraf er finansiel stabilitet a/s og newcap holding a/s, aktie
             & valutainvest aps under likvidation, cb1 aps og csv invest aps
             enige om, at det kausale tab for tilsidesættelse af fil § 181 må opgøres til
             ca. 70 mio. kr.
             betalingen af de ca. 70 mio. kr. sker på følgende vis:
             …
             hver af parterne er berettiget til at offentliggøre nærværende aftale.
             i pressemeddelelsen anføres, at newcap holding a/s oplyser, at man har
             afsluttet sagen ud fra et ønske om at gøre op med dispositioner foretaget i
             2007-2009 for herefter at kunne koncentrere selskabets fremtidige
             virksomhed på et heraf uafhængigt grundlag.
             …
              … overdragelsen og betalingerne mv. ifølge punkterne 1)-3) sker til fuld
             og endelig afgørelse inkl. renter af de rejste krav mod newcap holding
             a/s, aktie & valutainvest aps under likvidation, cb1 aps og csv
                                             - 142 -
              invest aps og de 3 ledelsesmedlemmer. denne del af sagskomplekset
              afsluttes således endeligt, når berigtigelse af beløbet på ca. 70 mio. kr. er
              sket. som led heri bærer hver enkelt part egne omkostninger …
              …”
de nævnte 3 ledelsesmedlemmer var claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul.
i østre landsretsbog af 23. oktober 2013 gengives et brev af 11. oktober 2013 fra finansiel
stabilitets advokat vedrørende sagen mod henrik juul. det hedder i brevet blandt andet:
      ”henset til aftalens indhold, hvorved der endeligt gøres op med finansiel stabi-
      litet a/s’ tab i anledning af de omhandlede koncerninterne transaktioner, bort-
      falder hæftelsen for de sagsøgte ledelsesmedlemmer i capinordic bank a/s for så
      vidt angår kravene vedrørende de koncerninterne transaktioner.”
efter retsbogen blev sag b-875-11 og en del af sag b-876-11 herefter sluttet ved landsretten,
mens den resterende del af sag b-876-11 fortsætter sammen med sag b-877-11, dvs.
nærværende sager.
der henvises om bankens retningslinier for koncerninterne transaktioner til omtalen i afsnit
4.5.
generelle forhold
12.1. generelt om capinordic koncernens økonomi mv.
capinordic koncernens økonomiske hovedtal var ifølge årsrapporterne 2006-2009
følgende:
                                          - 143 -
der foreligger endvidere følgende oplysninger om likviditet:
                                              - 144 -
12.2. bankens engagement med capinordic a/s (holding)
den 5. oktober 2006 gav finanstilsynet banken tilladelse til at have et uvægtet koncerninternt
engagement på 100 mio. kr. med capinordic a/s på nærmere angivne betingelser. den 18.
september 2008 afslog finanstilsynet imidlertid at forny tilladelsen under henvisning til
finanstilsynets konklusioner ved den ekstraordinære undersøgelse af banken i juni 2008 og
den efterfølgende negative udvikling på ejendomsmarkedet. efter fornyet ansøgning gav
finanstilsynet den 29. september 2008 dog banken tilladelse til at have et uvægtet
engagement på 5 mio. kr. med henblik på, at banken kunne varetage opgaven som market-
maker på handel med aktier i capinordic a/s og tilladelse til, at banken kunne fortsætte hidtil
indgåede engagementer med kunder, der har stillet capinordic aktier til sikkerhed for
engagementet.
af referat af bestyrelsesmøde den 30. september 2008 fremgår blandt andet:
      ”…
      cø: indledte med at orientere om, at banken pr. automatik har ansøgt tilsynet om
      forlængelse af engagement med capinordic. tilsynet har dog valgt ikke at
      imødekomme bankens ansøgning af brev den 18. september, hvorfor
      engagementet skal indfries pr. 1. oktober 2008. idet capinordics engagement hos
      fionia skal indfries, er der pt. ikke likviditet i capinordic til også at indfri
      engagementet i capinordic bank. på den baggrund er der blevet overvejet
      følgende
      muligheder: 1. kapitalnedsættelse eller 2. udlodning af ekstraordinært udbytte.
      sidstnævnte anses for mest hensigtsmæssig.
      …
      cø: gennemgik bilagene og spurgte, hvorfor udlodningen er på dkk 120 mio.
      ll: svarede at det giver capinordic mulighed for at indfri sit engagement hos
      fionia.
      hju: tilføjede at det vigtige i revisionsprotokollatet er pkt. 7, hvor revisionen
      erklærer sig om, at der ikke siden aflæggelse af halvårsregnskabet har været
                                            - 145 -
      begivenheder, der giver anledning til revisionens yderligere bemærkninger ifht.
      halvårsregnskabet.
      …
      på baggrund af materialet besluttede bestyrelsen at vedtage en ekstraordinær
      udlodning på dkk 120 mio. til capinordic a/s.
      …”
det fremgår af posteringer på fremlagte kontoudtog vedrørende holdingsselskabet, at der den
7. april 2008 blev indsat udbytte med 25 mio. kr. og den 30. september 2008 en ekstraordinær
udlodning med 75mio. kr.
det fremgår af kontoudskrift vedrørende holdings konto i fionia bank, at dennes
kreditmaksimum på 50 mio.kr. var fuldt udnyttet 30. september 2008.
det fremgår endvidere af en mellemregningskonto mellem holding og aktie- og
valutainvest, at holding den 24. oktober 2008 overførte 13 mio. kr. og den 1. december 2008
cirka 17,5 mio. kr. til aktie- og valutainvest.
det fremgår af en udskrift en konto for aktie- og valutainvests i fionia bank, at
kreditmaksimum på 60 mio. kr. og bevilget overtræk på 30 mio.kr. var udnyttet med godt 89
mio. kr. den 30. september 2008, og at der den 1. oktober 2008 blev indbetalt 30 mio. kr., og
at kreditmaksimum herefter var 60 mio. kr. uden angivelse af overtræksmulighed.
bankens likviditetsmæssige situation omkring dette tidspunkt fremgår blandt andet af en
række mails fra michael mikkelsen til henrik juul.
af e-mail af 21. oktober 2008 fremgår blandt andet:
      ”…
      vi kan ikke i mødekomme såvel reservation i fionia, etablering af lån i garagen,
      frigivelse af deponering vedr. garagen, udvidelse af centerplan samt div andre
      forretninger (tilbageholde cc finans, korral der etableres, helgstrand drassage,
      samt div. små lån. oskar jensen der ikke nedbringes mv)
                                             - 146 -
     vi har kun det budgetterede på vej ind - ikke noget ekstra pt. da vi lavede
     likviditetsbudget til tilsynet var det uden junior i garagen, som nu bliver til et reelt
     træk.
     som du kan se ud af oles opgørelse har vi tæt på ingen likvider - vi er nød til at se
     på dette i morgen.
     …”
af e-mail af 21. november 2008fremgår blandt andet:
     ”…
     jeg har forsøgt at kontakte dig telefonisk men uden held.
     jeg kan forstå på martin at nordicom skal have et lån!
     dette må jeg på det kraftigste fraråde bla med baggrund i følgende:
     bankens frie likviditet er paa kun dkk 80 mio før betaling af skat på dkk 27 mio.
     …”
af e-mail af 1. december 2008 fremgår blandt andet:
     ”…
     jeg kan forstå at lomax skal hæve dkk 20 mio og de skal til seb.! sorana vil også
     hæve deres deposit!
     og capi skal have 30 mio. det kan ikke lade sig gøre med det vi har i kassen.
     kan vi få noget fra sverige nu?
     …”
af e-mail af 8. december 2008 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår blandt andet:
     ”…
     niels troen har ringet - han er af den opfattelse, at der er bevilliget et enga her i
     banken på dkk 50 mio, hvor de dkk 25 mio er udbetalt og resten kan stilles på
     en garanti?
     …
                                              - 147 -
      han sagde også, at ov havde sagt at årsagen var, at vi ikke kan f[i]nde dkk 25
      mio. så vores likviditetsmangel, bliver bekræftet ude i byen!
      …”
af e-mail af mail 24. august 2009 fremgår blandt andet:
      ”som nævnt i fredags har jeg intet hørt om et lån til marienlyst før du bragte det
      på banen. for ca. 3-4 mdr siden var den i spil, men blev, som jeg husker det,
      finansieret af capinordic a/s, jeg ved ikke om dette endnu en gang er et lån der
      forsøges flyttet til banken.
      så givet fald er der ved at tegne sig et mønster som ser ud som følge.
      1. vi afviser at finansieret qua dårlig bonitet, manglende oplysninger ect.
      2. capinordic a/s yder finansieringen i stedet på det spinkle grundlag.
      3. efter en periode kommer a/s i likviditets nød
      4. lånet overføres til banken for at hjælpe moder
      5. banken har efterfølgende et nyt lån som er nedskrivningsmodent.
      jeg kan tage fejl, da jeg ikke kender den specifikke sag - men umiddelbart ser det
      sådan ud i mine øjne.
      …”
12.3. antal ansatte i selskaberne
efter det oplyste var der ansat følgende i selskaberne:
capinordic bank a/s
2006:10
2007:74
2008:66
2009:56*
newcap holding a/s
2006:3
2007:5
2008:11
2009:14
* antal ansatte pr. juli 2009.
de øvrige selskaber havde ingen ansatte.
                                             - 148 -
konkrete transaktioner
12.4. administrationsaftale med capinordic a/s (holding)
banken betalte ”management fees” til holding efter en administrationsaftale.
kontraktsgrundlaget og dets udmøntning beskrives i det følgende.
kontraktsgrundlaget
af et notat om capinordic a/s og capinordic koncernens “transfer pricing politik”,
gældende fra 1. januar 2007, fremgår blandt andet:
      ”…
      1.      målsætning
              capinordic a/s ("selskabet") er som finansiel holdingvirksomhed og som
              moderselskab i capinordic koncernen ("koncernen) omfattet af følgende
              regelsæt vedrørende transfer pricing:
                  •   skattekontrolloven § 3b (inkl. vejledninger fra skat)
              formålet med nærværende notat er at beskrive selskabet og koncernen og
              disses forretningsmæssige aktiviteter, som led i selskabets
              dokumentationsmateriale vedrørende transfer pricing.
              selskabet er som finansiel holdingvirksomhed ikke omfattet af fil § 181.
      …
      4.      koncerninterne transaktioner
              koncerninterne transaktioner kan primært opdeles i følgende kategorier:
                  •   selskabets varetagelse af opgaver for koncernen som helhed,
                      f.eks. koncernledelse, koncernregnskab og ir-funktionen.
                  •   koncernselskabers varetagelse af opgaver for koncernen som
                      helhed
                  •   selskabets varetagelse af specifikke opgaver for
                      koncernselskaberne i forbindelse med selskabernes daglige drift.
                  •   selskabets ind- og udlån mv. med koncernselskaber.
              omkring de priser som benyttes for koncerninterne transaktioner kan det
              oplyses, at alle selskaber i koncernen udarbejder budgetter med
                                   - 149 -
   forventninger til henholdsvis indtægter og omkostninger. endvidere er der
   bonusordninger for medarbejdere i hovedparten af selskaberne i
   koncernen, hvor bonus er afhængig af den enkelte medarbejders
   performance.
   disse forhold bevirker, at der er en indbygget kontrol på, at ydelser
   faktureres til markedspriser, idet ingen har interesse i at få for lidt for
   deres ydelser eller betale for meget for en ydelse, som kan købes billigere
   eksternt.
5. selskabets varetagelse af koncernopgaver
   5.1            koncernopgaver
   selskabet varetager en række opgaver som vedrører koncernen som
   helhed, og ydelserne består af følgende:
       •   management / koncernledelse
       •   corporate development
       •   hr (leveret af ban)
       •   marketing
       •   it (leveret af ban)
       •   accounting / bogholderi
       •   compliance
       •   risk management
       •   financial control / finansiel rapportering
       •   credit analysis (leveres af ban)
       •   loan administration (leveres af ban)
   ydelserne udføres af selskabets ansatte med assistance fra ansatte i ban
   indenfor visse ydelser.
   ydelserne leveres kontinuerligt af selskabet som en del af koncernens
   drift og vedrører helt eller delvist alle koncernselskaber.
   ydelserne fordeles og faktureres løbende til koncernselskaberne.
   ydelserne faktureres til værdien af sammenlignelige ydelser, eller - i
   mangel af sammenligneligt grundlag - til omkostninger tillagt markup
   (cost plus metoden).
   …
   5.2.1. introduktion - hensyn ved koncernopgaver (oecd’s transfer
   pricing guidelines)
   ...
                                   - 150 -
    oecd’s transfer pricing guidelines angiver, at den fri
    markedsprismetode (comparable uncontrolled pricing method ”cup”) og
    kostpris plus avancemetoden (cost plus method) er de bedst egnede
    metoder til prisfastsættelse ved koncerninterne opgaver. cup-metoden
    kan ikke anses som en passende metode, idet gap ikke udfører lignende
    opgaver for uafhængige parter, ligesom gap ikke antager tredjeparter til
    at udføre opgaver, som er sammenlignelige med de opgaver, der udføres
    internt i koncernen. således er cost plus-metoden anvendt, da der ikke
    foreligger en cup.
    …
    5.2.2. omkostningsbasen
    omkostningsbasen består af følgende 2 typer omkostninger:
         •   visse administrationsomkostninger
         •   lønomkostninger
administrationsomkostninger består af følgende omkostninger afholdt af gap
som bliver indregnet som omkostningsfordeling i beregningen af management
fee til datterselskaberne:
    • cap’s andel af receptionsomkostninger
    • cap's andel af husleje
    • omkostninger til it, telefoni, website og intranet
    • rejse- og repræsentationsomkostninger
    baggrunden for at der indregnes rejse- og repræsentationsomkostninger er
    at hovedparten af disse omkostninger vedrører ydelser som udføres for
    datterselskaber f.eks. deltagelse i bestyrelsesmøder, assistance til
    økonomiafdelinger i datterselskaberne, moder med kunder i forbindelse
    med corporate financeopgaver mv.
    ovenstående omkostninger indregnes til kostpris + en mark-up på 10 %.
    udover ovenstående omkostninger indgår som nævnt lønninger i
    beregningen af management fee til datterselskaberne….
    lønningerne fordeles på de forskellige kategorier af koncerninterne
    transaktioner ud fra oplysninger fra de ansatte om deres tidsforbrug pa de
    forskellige opgaver. i denne forbindelse skal det oplyses, at gap indgår i
    fordelingen af tid, således at gap belastes med de timer, som er anvendt
    specifikt på gap opgaver, som f.eks. bogføringsopgaver, udarbejdelse af
    regnskaber mv.
    med hensyn til den anvendte procent i mark-up 10% skal det oplyses, at
    baggrunden for at der ikke er anvendt en mark-up på 5%, som er kutyme
    for administrationsselskaber er, at de ydelser som leveres af capinordic
    a/s er af en mere kompleks art end normal administrativ assistance.
    …
                                           - 151 -
             5.2.5. fordelingsnøgler
             the cost base er fordelt på de enkelte selskaber med baggrund i et estimat
             over tidsforbrug som er brugt på de forskellige selskaber. cap indgår som
             selskab på lige fod med datterselskaberne i denne fordeling.
             …
     9.      skriftlige aftaler
             service level agreements
             aftaler om koncerninterne transaktioner (service level agreements) skal
             indgås mellem moderselskabet og alle koncernselskaber.
             sla er på engelsk af hensyn til koncernens spredning over flere lande.
             særskilte serviceaftaler
             for specifikke og afgrænsede serviceydelser kan der indgås særskilte
             aftaler mellem koncernselskaberne om levering af de pågældende
             serviceydelser.
             som eksempler på sådanne aftaler kan nævnes 'market maker’-aftale og
             aftale med udstedende pengeinstitut.
             levering og prisfastsættelse skal dog til enhver overholde koncernens
             principper i henhold til nærværende beskrivelse af transfer pricing i
             koncernen…
             …
     10.     fakturering og faktureringsgrundlag
             det påhviler koncernselskaberne som leverandør af koncerninterne
             ydelser, at indrette bogholderier og foretage registreringer mv. således at
             dette kan danne grundlag for opgørelse af vederlag for erlagte ydelser mv.
             fakturering skal indeholde:
                 •   identifikation og beskrivelse af erlagte ydelser
                 •   hvilke funktioner/afdelinger der har leveret ydelserne
                 •   modtagende selskab
                 •   faktureringsgrundlag/opgørelsesmetode
                 •   sammenligningsgrundlag for prisfastsættelse
                 •   eventuelle fordelingsnøgler
                 …”
af den mellem banken og holding indgåede administrationsaftale underskrevet den 16. marts
2007 af henrik juul og lasse lindblad fremgår blandt andet:
                                       - 152 -
”§ 1. ikrafttrædelse og opsigelse
stk. 1. administrationsaftalen træder i kraft 1. november 2006.
stk. 2. administrationsaftalen kan af hver af parterne opsiges med 3 måneders
varsel til et regnskabsårs udløb.
§ 2. omfang
stk. 1. administrationsaftalen omfatter følgende:
    •   daglig bogføring og betaling af modtagne fakturaer.
    •   fakturering til kunder.
    •   lønadministration.
    •   indberetning og betaling af a-skat, moms og lønsumsafgift mv. til skat.
    •   indberetninger til nationalbanken og finanstilsynet.
    •   udarbejdelse af månedlige, kvartalsvise og halvårlige rapporteringer til
        selskabets direktion og bestyrelse samt fondsbørsmeddelelser.
    •   udarbejdelse af årsrapport, opgørelse af skattepligtig indkomst og
        udarbejdelse af selvangivelse.
    •   individuel assistance vedrørende ad hoc opgaver i henhold til medgået
        timeforbrug.
    •   drift og vedligeholdelse af it-systemer, herunder service og opdatering af
        websites mv.
    •   leje af kontorfaciliteter, reception, mødefaciliteter, parkering og diverse
        forbrugsvarer.
    •   markedsføring og reklame.
    •   koncerndirektionens arbejde i relation til capinordic bank a/s.
    •   øvrige regnskabs-, rådgivnings- og skattemæssige forhold, som ikke er
        beskrevet ovenfor
§ 2. det i administrationsaftalen omfattede arbejde skal til enhver tid udføres i
henhold til gældende lovgivning og under hensyntagen til capinordic a/s's
forhold og interesser iøvrigt.
§ 3. honorar
stk. 1. honoraret for de i § 2 anførte ydelser opgøres ved udgangen af hver
måned.
honoraret reguleres en gang årligt den 1. januar, første gang 1. januar 2008. den
årlige regulering aftales mellem parterne senest 1. oktober i året før reguleringen
træder i kraft.
stk. 2. honoraret for de i § 2 anførte ydelser faktureres månedligt bagud.
betalingsbetingelser er 14 dage.
§ 4. bemyndigelser
                                               - 153 -
       capinordic bank a/s er bemyndiget til at foretage alle dispositioner, der er
       forbundet med i § 2 omfattede arbejdshandlinger.
       …”
der blev som beskrevet i notatets punkt 9 også mellem banken og holding indgået en
for koncernen generel og på engelsk affattet ”service level agreement”. denne aftale
er ligeledes underskrevet af henrik juul og lasse lindblad. heraf fremgår blandt andet:
        “this services level agreement (the "agreement") has been entered into on 1 june
       2007.
       …
       1. background and purpose
       the holding is on an ongoing and ad hoc basis providing services to the
       subsidiary through covering joint group functions and acting on specific
       requests/initiatives from the subsidiary. in addition, group overhead costs are
       partly to be distributed to the different units in the group to the extent that such
       group overhead costs cover group services.
       the subsidiary is on an ongoing and ad hoc basis providing services to the
       holding through - on behalf of the holding - covering joint group functions and
       acting on specific requests/initiatives from the holding.
       the holding has in accordance with the danish transfer pricing regulation
       adopted a set of standard procedures for intra-group transactions, where this
       agreement forms part of the implementation of these procedures.
       the purpose of this agreement is to confirm the principles of how products and
       services (the "services") shall be delivered, controlled and charged and how the
       group overhead costs should be distributed. it also describes the principles of
       pricing, how the agreement will be administered, terms and conditions for
       confidentiality, termination, liability, indemnification, force majeure, governing
       law and dispute resolutions.
       …
       delivery of services
       the holding shall be the subsidiary's preferred provider of services.
       for the service in question being offered, a separate sub-agreement shall be
       executed regulating the detailed terms of the actual services to be delivered from
       holding to the subsidiary. all sub agreements shall be attached as appendixes to
       this agreement and the terms and conditions of this agreement shall apply to
       each sub-agreement…
                                         - 154 -
…
payment for services
the payment for services delivered, and the overhead cost distribution, shall as a
main principle be made on a quarterly basis (unless otherwise agreed in the
specific sub-agreement). the invoice shall state the quantum, agreed unit price
and total price for each service delivered during the last quarter with reference to
the terms and conditions of the relevant sub-agreement in question. the parties
may agree in a sub agreement that no invoice shall be issued, if it would not be
market practice to issue an invoice for the service in question.
distribution of overhead costs
the principles for the distribution of overhead costs relating to general head office
services relating to one or more group companies from holding to the subsidiary
shall follow the principles set out in appendix 1 to this agreement overhead
costs for the services indicated in appendix 1 can be distributed from holding to
the subsidiary, if the subsidiary has an expected benefit from the services
performed and the estimated benefit of the services received by the subsidiary
corresponds to the distributed costs.
4. principles of pricing
market based pricing
the general principle for the pricing and delivery of services delivered from
holding is market based pricing. products and services shall be delivered on
market-based terms and conditions.
non-market based pricing
if there is no market price available for a service, the price shall be based on a
reasonable estimate of the market price, using the cost plus method as the main
pricing principle. the pricing principles indicated hereinabove shall also be
applicable to the distribution of overhead costs.
the parties agree and undertake that the pricing of services shall at all times
comply with local regulatory requirements, including any applicable tax and
reporting requirements. if the pricing of any service is found to be non-compliant
or the pricing is not accepted by the tax authorities of one country due to different
interpretation of applicable transfer pricing rules, the parties shall with respect to
the relevant sub-agreement in good faith either (i) renegotiate the pricing
provisions of such sub-agreement or (li) consult with the involved tax authorities
to avoid a double taxation. if the parties cannot agree on a revised pricing within
30 calendar days form the date the pricing is found to be non-compliant, the sub-
agreement shall be terminated with immediate effect.
it is at all times the responsibility of the party providing the services, that pricing
is made according to this agreement including, but not limited to, documentation
for market based pricing and market pricing of comparable services.
…”
                                               - 155 -
faktureringen
der er fremlagt en række fakturaer. det fremgår af disse, at der blev faktureret for hvert
halvår. fakturaerne var alene speciferet med en beløbsfordeling på ydelser angivet som
eksempelvis ”assistance udført på ad hoc basis”, ”management office”, ”corporate
development” , ”marketing, ir & pr”, ”it”, ”risk management & risk control”, ”financial
control” og ”human relations”.
der er endvidere fremlagt et for holding internt dokument benævnt ”capinordic a/s cost
distribution 2008 – departments” for januar 2008, der angiver en fordelingsnøgle til
fakturering til de enkelte selskaber i koncernen. denne fordelingsnøgle, der synes at
modsvare angivelserne i faktureringerne til banken, medførte, at banken for denne måned
skulle betale ca. 57 % af ”selskabsspecifikt arbejde”, 23 % af omkostningerne til
"management office", 21 % af omkostningerne til "corporate development" og 62 % af
omkostningerne til "risk management". det fremgår videre, at posten ”selskabsspecifikt
arbejde” beløb sig til 248.000 kr. og vedrørte 48 % af lasse lindsblads løn for janur 2008 fra
holding på i alt 516.000 kr.
om fordelingen af lasse lindblads arbejdstid honoreret af holding fremgår af ”notat
koncernøkonomi” af 27. maj 2008 vedrørende fordelingsnøglerne blandt andet:
       ”…
       i henhold til aftale med økonomidirektør brian steffensen er fordelingsnøglerne
       fra og med januar 2008 ændret. ændringen sker som en konsekvens af at steen
       bryde ikke længere er ansat i capinordic koncernen. lasse har i forbindelse med
       steen brydes fratrædelse overtaget en del af steen brydes ansvarsområder.
       …
       i forbindelse med steen brydes fratrædelse er lasse lindblads tid blevet re-
       allokeret således at en større del af arbejdstiden bruges på at varetage capinordic
       banks interesser.
       lasse lindblad har i forbindelse med re-allokeringen fået nedenstående
       fordelingsnøgle:
           •   60 % capinordic bank
           •   25 % management office (koncernfunktion)
           •   10 % corporate development (koncernfunktion)
                                             - 156 -
            •   5 % risk management (koncernfunktion)
       fordelingen af tiden er vurderet retvisende jf. notat udarbejdet med titlen: "notat
       vedr. fordeling af lønomkostninger.doc”
       …”
det fremgår at notatet, at lasse lindblad efter den tidligere fordelingsnøgle for regnskabsåret
2007 havde brugt 10 % af sin tid på capinordic bank og steen bryde 50 %.
af en oversigt udarbejdet af holding fremgår, at banken blev faktureret for management fee i
2007 med 5.489.000,00 kr., i 2008 med 9.844.000,00 kr. og i 2009 med 10.446.000,00 kr.
eller i alt 25.779.000,00 kr.
af lasse lindblads løn blev mere end 4 mio. kr. ifølge sagsøgers opgørelse dækket af banken
ved betaling af management fees til holding. lasse lindblad modtog efter det oplyste i 2008
som direktør i holding en løn på 9,042 mio. kr. og henrik juul som direktør i banken 3,167
mio. kr.
der er under sagen alene fremlagt dokumentation for fakturering fra banken til holding i
form af en faktura af 25. maj 2010 på 200.000 kr. for lønudgift vedrørende assistance fra
niels kryger andersen i henhold til en vedlagt specifikation.
12.5. transaktioner vedrørende cb1 aps (borbjerg holmgård) og csv invest aps
der gennemførtes i 2008 og 2009 koncerninterne transaktioner med datterselskaberne
cb1 aps og csv invest aps. forløbet omfatter følgende tre forhold:
            1) bankens finansiering af cb1 aps' køb af ejendommen borbjerg holmgård
                den 19. august 2008.
            2) bankens køb af cb1 aps (borbjerg holmgård) fra csv invest aps den 10.
                september 2008.
            3) bankens salg af cb1 aps (borbjerg holmgård) til csv invest aps den 26.
                oktober 2009.
                                           - 157 -
ejendommen borbjerg holmgård er en gammel præstegård beliggende bukdalvej 52,
borbjerg i holstebro, med et beboelsesareal på 378 m2.
bankens finansiering af cb1 aps' køb af ejendommen borbjerg holmgård
eurotrust/olicom transaktionen, jf. afsnit 13.2, indebar, at csv invest aps - og dermed
capinordic a/s - kom i besiddelse af en række aktiver relateret til fast ejendom. blandt
disse aktiver var selskabet den gamle skibssmedie aps, som ejede en hotelejendom i
skagen.
af en e-mail af 2. august 2008til lasse lindblad fremgår, at søren hager via en
ejendomsmæglers hjemmeside gør opmærksom på en anden ejendom beliggende
bukdalvej 52, borbjerg, holstebro. af e-mailen fremgår blandt andet:
      ”søren hager har været inde på www.lilienhoff.dk og tænkt at denne bolig kunne
      være noget for dig:
      bukdalvej 52, borbjerg, 7500 holstebro
      ”boligtype: lystejendom
      adresse: bukdalvej 52, borbjerg, 7500 holstebro
      kontantpris: 24.000.000 kr.
      bolig/grund: 378/211.620 m2”
ved betinget skøde af 19. august 2008 købte holdings datterselskab, cb1 aps, borbjerg
holmgård for 23,5 mio. kr. af søren hager holding 2 aps.
ved købsaftale af 20. august 2008 solgte c2 invest aps den gamle skibssmedie aps til
søren hager holding 2 aps. af denne købsaftale fremgår af pkt. 10.2:
      "denne aftale er betinget af, at der indgås aftale om salg af ejendom matr.nr.
      1 a og 1 c en mellemste del, borbjerg, beliggende bukdalvej 52, borbjerg,
      7500 holstebro mellem køber og et selskab i capinordic koncernen."
det er ubestridt, at søren hager holding 2 aps' køb af den gamle skibssmedie aps
blev ophævet umiddelbart efter købet, fordi c2invest aps ikke kunne frigøre
                                             - 158 -
ejendommen for hæftelser på grund af roskilde banks fastholdelse af pant i anparterne i
den gamle skibssmedie aps.
det er ubestridt, at ejendommen i 2003 blev solgt for 3,5 mio. kr., og i 2006 købt af søren
hager for 4,4 mio. kr.
af syn og skøn i sag b-875-11 fremgår, at den offentlige ejendomsvurdering per 1.oktober
2007 var 4.750.000 kr. og per 1. oktober 2009 5.050.000 kr. værdien af ejendommen på
transaktionstidspunktet den 10. september 2008 skønnedes at være i niveauet 12 - 15 mio. kr.,
møbleret som ejendommen var beset den 18. februar 2013. der er mellem parterne enighed
om, at der hertil skal lægges 2 mio. kr., der udgør værdien af møbler på ejendommen på
købstidspunktet, som efterfølgende blev uretmæssigt fjernet af søren hager.
cb1 aps' endelige finansiering af købesummen på 23,5 mio. kr. fandt sted ved
overtagelse af realkreditlånet på 6 mio. kr. og et lån fra banken på ca. 17,5 mio. kr.
det fremgår af sagen, at holding havde afgivet garanti for restkøbesummen på 10 mio.
kr.
der foreligger ikke i sagen yderligere dokumenter vedrørende långivningen fra banken,
ligesom der ikke foreligger oplysninger om sikkerheder for banken.
af udskrift for cb1 invests mellemregningskonto i banken fremgår tillige træk vedrørende
betaling af terminsbetalinger på realkreditlånet, forbrugsudgifter, ejendomsforsikring,
ejendomsskat o.lign.
bankens køb af cb1 aps (borbjerg holmgård) fra csv invest aps
cb1 aps var på tidspunktet for cb1 aps' køb af borbjerg holmgård et datterselskab til csv
invest aps.
ved aftale af 10. september 2008 købte banken cb1 aps af csv invest aps for 116.194 kr.,
svarende til cb1 aps' egenkapital pr. 31. december 2007. aftalen er underskrevet af lasse
lindblad for csv invest aps og af claus ørskov og henrik juul for banken.
                                             - 159 -
af cb1 aps' årsrapport for 2008 fremgår, at selskabets egenkapital den 31. december 2008
var -745.677 kr. det fremgår tillige, at nettoomsætningen var 0 kr., at driftsresultatet var –
571.071 kr., og at årets resultat var -861.871 kr.
bankens salg af cb1 aps (borbjerg holmgård) til csv invest aps
ved overdragelsesaftale af 26. oktober 2009 solgte banken cb1 aps (borbjerg holmgård)
tilbage til csv invest aps. aftalen er underskrevet af lasse lindblad og henrik juul på
vegne banken.
af overdragelsesaftalen fremgår blandt andet:
      "…
      1. sælger [banken] overdrager herved til køber [csv invest aps] alle anparter i
      selskabet [cb1 aps] samt den i selskabets favør udestående mellemregning pt.
      stor dkk 19.103.024, betinget af følgende forhold:
      …"
betingelserne var alene, at realkreditinstituttet frigav sælger som kautionist, og at køber
overtog pligten til at aflønne vicevært.
vedrørende mellemregningen var denne imidlertid ikke i selskabets, men derimod i bankens
favør. det fremgår således af cb1 aps’ årsrapport for 2009, at selskabet som passiv havde
”gæld til tilknyttede virksomheder” på 19.311.207 kr. og ingen mellemregninger som aktiv.
beløbsmæssigt modsvarer det bankens finansiering af købet af borgbjerg holmgård med ca.
17,5 mio. kr. samt betaling af løbende udgifter på ejendommen.
af overdragelsesaftalen fremgår endvidere blandt andet:
      "…
      2. når sælger konstaterer, at de i pkt. 1 nævnte betingelser er opfyldt udsteder
      sælger et betalingspåkrav på købesummen, der er aftalt til kontant dkk
                                            - 160 -
      15.000.000, hvorved der er taget højde for, at selskabet [cb1 aps] har en
      rentebærende gæld på stor dkk 6.000.000.
      …"
parterne er enige om, at der ikke blev indhentet en ekstern vurdering i forbindelse med
bankens salg af cb1 aps (borbjerg holmgård) til csv invest aps.
det fremgår af tingbogen for ejendommen, at denne blev solgt til tredjemand ved skøde
af 11. juli 2013 for 6.800.000 kr.
12.6. bankens køb af diverse aktier fra aktie & valutainvest aps
denne koncerninterne transaktion drejer sig om bankens køb af aktier af datterselskabet
aktie & valutainvest aps den 4. september, 30. september, 31. oktober og 1. december
2008 i diba bank a/s, alm. brand pantebreve a/s og vordingborg bank a/s for i alt
ca. 61 mio. kr.
af capinordic a/s' selskabsmeddelelse af 23. april 2007 fremgår blandt andet:
      "…
      capinordic a/s har erhvervet aktie & valutainvest aps samt dets 100 %
      ejede datterselskab aktie- & valutainvest nordic aps. købesummen er
      fastsat til dkk 82 mio. og vederlægges i aktier i capinordic a/s… sælger af
      aktie- & valutainvest er sl nordic holding aps, der ejes af steen larsen.
      …
      med aktie- & valutainvest aps erhverver capinordic koncernen:
          1. videnkapital særligt inden for investering i valuta og afledte
              finansielle instrumenter
          2. ejerandele i en række danske pengeinstitutter åbner mulighed for
              strategiske alliancer ved distribution m.v.
      …
      aktie- & valutainvest aps foretager investering i værdipapirer og valuta.
      aktie- & valutainvest aps ejer en portefølje af værdipapirer til en kursværdi
      på dkk 272 mio. porteføljen sammensættes af ejerandele i en række mindre-
      og mellemstore danske penge- og finansieringsinstitutter, herunder diba
                                           - 161 -
      bank, lokalbanken i nordsjælland, alm. brand pantebreve (b-aktier),
      hvidbjerg bank, vordingborg bank, lollands bank og salling bank.
      til porteføljen af værdipapirer knyttes en put-option, hvor sl nordic
      holding aps [sælger] i en periode på to år under visse betingelser er
      forpligtet til at tilbagekøbe værdipapirerne, således at capinordic a/s ikke
      har kursrisikoen ved fald i udviklingen i disse aktier. en eventuel gevinst ved
      kursstigning på aktiebeholdningen vil alene tilkomme capinordic a/s.
      …
      regnskabsåret for aktie- & valutainvest aps følger kalenderåret og første
      regnskabsår var 20. september til 31. december 2006. aktie & valutainvest
      aps har i første regnskabsår, fra 20. september til 31. december 2006
      realiseret et overskud på dkk 5 mio. efter skat.
      selskabet forventer en stigende indtjening i 2007. det realiserede resultat for
      perioden 1. januar - 20. april 2007 udgør ca. dkk 45 mio. før skat (ikke
      revideret).
      …"
aktie & valutainvest aps var stiftet den 20. september 2006 og udøvede virksomhed
med investering i værdipapirer og valuta.
holdingsselskabet meddelte ved brev af 29. oktober 2007 lollands bank a/s, at aktie-
og valutainvest aps med valørdato den 31. oktober 2007 havde afhændet sine aktier i
denne bank, jf. bekendtgørelse om storaktionærer.
ved en meddelelse af 12. november 2007 oplyste holding endvidere hvidbjerg bank
aktieselskab om, at aktie-ogvalutainvestaps med valørdato den 15. november 2007
ligeledes havde afhændet sine aktier i denne bank.
af en ”oversigt over udnyttelse af put-optioner overfor sl holding aps -
overdragelsesaftale af 23. april 2007” fremgår, at banken erhvervede alle de aktier fra
aktie & valutainvest aps, som ikke forinden var erhvervet af sl nordic holding via
put-optionen eller afhændet til tredjemand, det vil sige en restbeholdning på 335.308 stk.
aktier i alm. brand pantebreve a/s, en restbeholdning på 36.600 stk. i diba bank og en
restbeholdning på 13.399 stk. i vordingborg bank.
                                             - 162 -
af en intern periodebalance fremgår, at banken den 30. juni 2008 havde en samlet
aktiebeholdning på 106.303.498 kr. af periodebalancen for den 30. september 2008
fremgår, at banken da havde opgjort aktiebeholdningen til i alt 143.430.557 kr. det
fremgår, at aktierne indgår med en vægtet værdi på 1.
aktie & valutainvest aps brugte oprindeligt fionia bank som bankforbindelse. af en
kontoudskrift for aktie & valutainvest aps' lån i fionia bank fremgår blandt andet, at
selskabet den 29. august 2008 havde en gæld til fionia bank på 94.409.516,63 kr.
ved e-mail af 4. september 2008 fra henrik juul bekræftes bankens køb af 36.600 stk. diba
aktier. kursværdi ca. dkk 5,3 mio. kr., og afregningsnota fremgår, at banken med valørdato
den 9. september 2007 købte 36.600 stk aktier i diba bank a/s for 5.301.693,00 kr. efter
fradrag af kurtage. dette beløb indgik samme datoaktie & valutainvest aps' konto i fionia
bank, hvorefter kontoen var trukket med ca. -89,1 mio. kr. og dermed kom under maksimum
for kreditten inklusive det bevilgede, på i alt 90 mio. kr.
det bevilgede overtræk på 30 mio. kr. bortfaldt pr. 30. september 2008, hvorefter lånets
kreditmaksimum var 60 mio. kr.
af aktienota med registreringsdato 30. september 2008 fremgik, at banken med valørdato den
1. oktober 2008 købte 215.000 stk. alm brand aktier for 30.024.750,00 kr. efter fradrag af
kurtage. beløbet indgik samme dato på aktie & valutainvest aps' konto i fionia bank. aktie
& valutainvest aps' lån i fionia bank var herefter trukket med ca. -59,0 mio. kr. og kom
dermed under maksimum for kreditten på 60 mio. kr.
ved mail af 14. oktober 2008 skrev controller i banken, mads lerche, til henrik juul således:
      ”subject: overskridelse af instruks
      hej henrik,
      jeg må orientere om at der siden 1/10 til dd. har været en overskridelse af
      instruksen mht. din limit på 100 mio. for aktier og foreningsandele i
      størrelsesordenen 0-30%
      der har yderligere været overskridelser den. 12,15,16 og 22 sep. af mindre
      karakter
                                             - 163 -
       er det korrekt at disse overskridelser relatere sig til følgende to ekstraordinære
       handler?:
            1) greentech 500.000 stk.
            2) alm. brand pantebreve 215.000 stk.
       …”
henrik juul besvarede e-mailen samme dag blandt andet således:
       ”…
       handel 1 er en aftale mod sparbank vest som de er løbet fra.
       handel 2 er et køb fra capinordic a/s.
       handel 2 er godkendt af claus ørskov og lasse lindblad
       …”
efter det oplyste opsagde fionia bank i 4. kvartal 2008 aktie & valutainvest aps' lån til
indfrielse.
den 24. oktober 2008 var aktie & valutainvest aps' lån i fionia bank trukket med ca. -46,0
mio. kr.
ved e-mail af 31. oktober 2008 fra henrik juul til to ansatte i banken bekræftes bankens køb
af 120.308 stk. alm. brand pantebreve b til dagskurs, dvs. ca. 16,6 mio. af aktienota fremgår
tillige, at banken med valørdato den 3. november 2007 købte 120.308 stk. alm brand aktier
for 16.560.997,74 kr. efter fradrag af kurtage. samme dato indgik beløbet på aktie &
valutainvest aps' konto i fionia bank, som herefter var trukket med ca. -29,5 mio. kr.
af aktienota med valørdato den 1. december 2008 fremgår endvidere, at banken købte 13.399
stk. aktier i vordingborg bank for 9.077.822,50 kr. efter fradrag af kurtage. af kontoudskrift
vedrørende aktie & valutainvest aps' konto i fionia bank fremgår, at den fulde gæld til
fionia bank var nedbragt til 0 kr. den 1. december 2008, herunder ved 2 overførsler den 1.
december 2008 på i alt 30.043.968,38 kr., som blev overført fra banken til aktie &
valutainvest aps' konto i fionia bank.
                                            - 164 -
ved e-mail af 1. december 2008 besvarede lasse lindblad en mail fra en fuldmægtig i
banken i anledning af denne orientering om at der var modtaget telefonisk bekræftelse på, at
de 30.043.968,38 kr. var overført til aktie og valutainvest aps’ konto i i fionia bank med
kopi til henrik juul og holdings økonomidirektør brian steffensen:
         "tak for alles indsats !"
af den under sagen b-875-11 udarbejdede syns- og skønsrapport fremgår blandt andet:
      "…
      det er vores vurdering, at værdien i handel og vandel af 215.000 stk. aktier på
      vurderingstidspunktet var mindst 15 % lavere end aktiekursen. værdien af
      215.000 stk. aktier i alm. brand pantebreve a/s på vurderingstidspunktet kan
      dermed opgøres til højest kr. 25,6 millioner.
      …
      det er vores vurdering, at værdien i handel og vandel af 120.308 stk. aktier på
      vurderingstidspunktet var mindst 15 % lavere end aktiekursen. værdien af
      120.308 stk. aktier i alm. brand pantebreve a/s på vurderingstidspunktet kan
      dermed opgøres til højest kr. 14,1 millioner.
      …
      det er vores vurdering, at værdien i handel af vandel af 36.600 stk. aktier på
      vurderingstidspunktet var mindst 10 % lavere end aktiekursen. værdien af 36.600
      stk. aktier i diba bank a/s på vurderingstidspunktet kan dermed opgøres til
      højest kr. 4,8 millioner.
      …
      det er vores vurdering, at værdien i handel af vandel af 13.399 stk. aktier på
      vurderingstidspunktet var mindst 15 % lavere end aktiekursen. værdien af 13.399
      stk. aktier i vordingborg bank a/s på vurderingstidspunktet kan dermed opgøres
      til højest kr. 7,7 millioner.
      …"
af en mellemregningskonto mellem aktie & valutainvest aps og capinordic a/s fremgår, at
kontoen i perioden fra den 31. juli 2007 til 28. februar 2010 blev krediteret med i alt
256.699.981,14 kr. i aktie & valutainvest aps’ favør, og debiteret med i alt 229.475.515,56
kr. saldoen var herefter på 27.224.465,58 kr.
af en liste benævnt ”låneporteføljer capinordic a/s” fremgår blandt andet lån fra aktie &
valutainvest aps til a.o. holding aps og volleshave holding aps samt lån til centerplan
allokton aps. der foreligger inkassovarsler fra lasse lindblad som direktør i aktie &
                                                - 165 -
valutainvest aps til a.o. holding aps og volleshave holding aps af henholdsvis 8. januar
og 13. februar 2009.
det fremgår af årsrapporten for 2008, at sl nordic holding aps ved udgangen af 2008 havde
en negativ egenkapital på over 778 mio. kr. selskabet blev erklæret konkurs den 23. oktober
2009. det fremgår tillige af årsrapporten, at
                ”sl nordic holding aps har i forbindelse med anpartsoverdragelsen af den
               samlede anpartskapital i aktie & valutainvest aps til capinordic a/s
               forpligtiget sig til over en eller flere gange at tilbagekøbe samtlige værdipapirer
               der fandtes i selskabet ved overdragelsen. alle værdipapirer er købt i løbet af
               2008, hvorfor optionsaftalen er udløbet”.
det fremgår af sagen, at bestyrelsen efter indstilling af 18. marts 2009 fra henrik juul den 23.
marts 2009 midlertidigt forhøjede direktionsinstruksen med 335.308 stk. alm. brand
pantebreve b svarende til ca. 45,6 mio. kr. og 413.000 stk. capee beviser svarende til ca. 12,4
mio. kr.
12.7. bankens køb af aktier i allokton ab fra aktie & valutainvest aps
som sagen er forelagt indgik banken den 17. marts 2009 aftale med allokton invest bv
under stiftelse om bankens salg af aktier i allokton ab omfattende:
    -   2,25 mio. stk. a-aktier ejet af centerplan allokton, men som banken havde pant
        i, og som banken derfor kunne tvangsrealisere efter at have opsagt centerplan
        alloktons kredit, jf. afsnittet om bankens engagement med centerplan allokton.
    -   3,3 mio. stk. b-aktier ejet af centerplan allokton, men som aktie & valutainvest
        aps havde pant i (efter at banken i august 2008 midlertidigt havde frigivet
        dette), og som aktie & valutainvest aps derfor kunne tvangsrealisere, efter at
        centerplan allokton havde misligholdt aftalen om aktiekøbsfacilitet
    -   1,4 mio. stk. b-aktier i allokton ab ejet af aktie & valutainvest aps, indkøbt i
        henhold til aftalen med centerplan allokton om aktiekøbsfacilitet
                                            - 166 -
samlet 2,25 mio. stk. a-aktier og 4,7 mio. stk. b-aktier i allokton ab, i alt 6,95 mio.
stk. aktier i allokton ab.
købesummen blev aftalt til 10 sek. pr. aktie - både for a- og b-aktierne - svarende til
samlet 69,5 mio. sek.
køberen var allokton invest bv under stiftelse, som skulle ejes af aktionærerne anders
johnson, joakim christiansson og bernard von der osten-sacken, der samtidig
kautionerede for købesummens betaling.
af aftalen fremgår blandt andet:
      ”…
          1. centerplan allokton ab and aktie & valuta invest aps own 2,250,000
              a-shares and 4,700,000 b-shares in allokton ab (“the company"), which
              shares will be acquired by the seller prior to closing (as defined below),
          2. the buyer is a company under formation by mr. bo anders fredrik
              johnson (passport no. …), nils gunnar joakim christiansson (born on …)
              and bernard von der osten -sacken (passport no …)
      …
      3.4     at closing, the buyer shall;
      …
      3.4.2   sign an unconditional loan agreement with capinordic bank a/s on the
              terms and conditions stated in clause 10 below,
      3.4.3   deliver to capinordic bank a/s a duly signed pledge agreement whereby
              the buyer pledges all the shares, and in addition hereto, pledges further
              sek 2,500,000 b-shares in the company, currently owned by allokton
              cooperatief ua, serving as collateral for the buyer’s fulfilment of its
              obligations under this agreement and under the loan agreement
      …
      10.1    capinordic bank a/s shall prior to closing - and provided that the
              condition precedent in clause 9 be fulfilled - present to the buyer a loan
              agreement whereby capinordic bank a/s offers to the buyer a loan on the
              following conditions:
                                           - 167 -
                  •   loan amount sek 63,801,000, including an establishment fee of
                      2% of the loan amount (sek 62,550,000)
              …”
det fremgik tillige af aftalens pkt. 5.2, at allokton invest bv under stiftelse skulle være
registreret som stiftet senest den 10. april 2009. af aftalens pkt. 3.2 fremgik, at closing
af aftalen skulle finde sted, senest 2 bankdage efter allokton invest bv under stiftelse
var blevet registreret som stiftet.
den 1. april 2009 købte banken de af aktie & valutainvest aps ejede 1,4 mio. stk. b-
aktier i allokton ab for 10 sek. pr. stk., svarende til 14 mio. sek.
børskursen for aktierne den 1. april 2009 var 4,79 sek. pr. stk., svarende til 6,706 mio.
sek.
bankens salg af aktierne i allokton ab til allokton invest bv var genstand for en
voldgiftssag, der er afgjort ved en ”award” af 20. august 2010 i det væsentlige således:
      ”…
      1.      anders johnson, joakim christiansson and bernhard von der osten-
              sacken are ordered to pay, jointly and severally, the bankruptcy estate of
              capinordic bank a/s an amount of sek 6.950.000 together with interest
              on this amount pursuant to section 6 of the swedish interest act
              (räntelagen [1975:635}) from 21 january 2009 until full payment is made.
      …”
børskursen for aktierne i allokton ab har udviklet sig således:
      ”
                                             - 168 -
           ”
12.8. bankens køb af dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s
den 22. marts 2007 indgik capinordic a/s en betinget købsaftale med dansk otc holding
a/s om køb af dette selskabs aktier i dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s ("otc").
handlen var betinget af blandt andet finanstilsynets godkendelse og afholdelse af due
diligence.
den 22. januar 2009 besluttede bankens bestyrelse med forbehold af finanstilsynets
godkendelse at købe aktierne i otc fra capinordic a/s. bankens bestyrelse var på
bestyrelsesmødet alene repræsenteret ved lasse lindblad og claus ørskov, idet bankens
tredje bestyrelsesmedlem og næstformand lars öijer var fraværende. lars öijer har
efterfølgende underskrevet referatet som læst.
af indstillingen til bestyrelsen ad 22. januar 2009, underskrevet af henrik juul, fremgår, at
købesummen er 40 mio.kr. endvidere fremgår blandt andet:
      ”…
      som led i capinordic koncernens strategiplan, ønsker capinordic bank a/s at
      erhverve 100 % af aktiekapitalen i dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s.
      erhvervelsen foretages med henblik på efterfølgende lodret fusion mellem
      capinordic bank a/s og dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s med capinordic
      bank som den fortsættende enhed.
                                             - 169 -
       …”
i et udkast til en vurderingsberetning fra revisionsselskabet beierholm, udarbejdet til brug for
ansøgningen til finanstilsynet om tilladelse iht. fil § 61, stk. 1, til erhvervelsen af otc var
anført blandt andet:
       ”…
       vi har udført vurderingsopgaven i overensstemmelse med den danske
       revisionsstandard om andre erklæringsopgaver med sikkerhed med henblik på at
       opnå moderat grad af sikkerhed for vor konklusion.
       …”
i en e-mail af 19. april 2009 skrev henrik juul til lasse lindblad herom:
       ”…
       beierholms vurdering burde kunne tilfredsstille finanstilsynet.
       jeg vil alene bemærke, at sætningen: "opnå moderat grad af sikkerhed for vor
       konklusion" forekommer uhensigtsmæssig når konklusionen i øvrigt er uden
       forbehold.
       …”
i den endelige vurderingsberetning af 20. april 2009 var herom herefter anført:
       ”…
       vi har udført vurderingsopgaven i overensstemmelse med den danske
       revisionsstandard om andre erklæringsopgaver mod sikkerhed med henblik på at
       opnå høj grad af sikkerhed for vor konklusion.
       …”
den 27. april 2009 godkendte finanstilsynet capinordic banks erhvervelse af 100 pct. af
aktiekapitalen i dansk o.t.c., efter at finanstilsynet på anmodning herom havde modtaget
supplerende oplysninger den 12., 23., 27. og 31.marts samt 21. april 2009. i finanstilsynets
godkendelse er anført blandt andet:
       ”…
                                             - 170 -
      dansk o.t.c. er et søsterselskab til capinordic bank og er 100 pct. ejet
      af capinordic a/s.
      det fremgår af materialet, at banken ønsker at erhverve 100 pct. af aktiekapitalen i
      dansk o.t.c. fra capinordic a/s, og at der efterfølgende gennemføres en lodret
      fusion mellem banken og dansk o.t.c. med capinordic bank som det
      fortsættende selskab.
      banken ønsker ud fra strategiske overvejelser at være repræsenteret i jylland.
      banken har oplyst, at da aktiviteterne i dansk o.t.c. ligger inden for capinordic
      banks kompetenceområder og henset til dansk o.t.c.s beliggenhed i horsens, vil
      dansk o.t.c. efter en fusion kunne udgøre capinordic banks jyske filial.
      banken forventer, at erhvervelsen af dansk o.t.c. vil styrke bankens private
      banking og investment banking aktiviteter. banken vurderer, at integrationen af
      dansk o.t.c. i banken vil have et stort synergipotentiale med bankens andre
      forretningsområder.
      tilsynet har bedt banken om yderligere dokumentation for, at købesummen
      for dansk o. t.c. som oplyst af banken kan anses for at være fastsat på
      markedsbaserede vilkår.
      banken har overfor tilsynet redegjort for den anvendte metode til fastsættelse
      af købesummen for dansk o.t.c.
      bankens revisorer har i brev af 31. marts 2009 tillige udtalt sig herom. det
      fremgår af brevet, at det er revisors opfattelse, at den anvendte metode er
      hensigtsmæssig og anvendes i overensstemmelse med sædvanlig praksis. desuden
      finder revisor, at bankens opgjorte afkastkrav på 10,9 procentpoint er udtryk for et
      rimeligt afkastkrav. endelig har bankens revisorer konsulteret, at de ikke ved
      gennemgangen af metoden har identificeret væsentlige forhold, som afviger fra
      normal praksis.
      endvidere har banken sendt en vurderingsberetning af 20. april 2009, som er
      afgivet af en uafhængig revisor. det fremgår heraf, at vurderingsopgaven er udført
      i overensstemmelse med den danske revisionsstandard om andre
      erklæringsopgaver med sikkerhed med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed
      for revisors konklusion. revisor har både udtalt sig om den anvendte
      værdiansættelsesmetode og den påtænkte købesum. det er revisors opfattelse, at
      værdien af de overdragne aktier mindst svarer til det fastsatte vederlag.
      …”
den påtænkte fusion mellem otc og banken blev efter det oplyste senere stillet i bero og
blev aldrig gennemført.
                                            - 171 -
den 29. april 2009 blev bankens køb af aktierne i otc fra capinordic a/s gennemført
for 40 mio. kr. kontant.
ved e-mailkorrespondance af 2. september 2009 mellem blandt andre henrik juul og lasse
lindblad blev et salg af otc til direktøren i otc, claus n. sørensen, drøftet.
af claus n. sørensens udkast til "hensigtserklæring" fremsendt den 7. september 2009
pr. e-mail til lasse lindblad og henrik juul fremgår:
      ”efter afholdelse af et indledende møde blev der ved møde afholdt den
      04.09.2009 i hellerup aftalt konditionerne for cns lnvest a/s (cns)
      overtagelse af dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s (otc) fra capinordic
      bank a/s (capi).
      tilstede: lasse lindblad, henrik juhl, claus n. sørensen
      cns overtager nom. dkk. 8.000.000,00 aktier i otc pr. 30.09.2009
      prisen er fastsat med udgangspunkt i otc's balance pr. 30.06.2009
      købesummen er aftalt til dkk. 9 mio. kontant eller børsnoterede aktier til
      børskurs
                           - (f.eks. 1 mio. stk capinordic a 2,50 kr. pr. aktie)
      ...
      cns har frem til fredag den 11. september 2009 mulighed for at acceptere
      ovenstående tilbud."
claus n. sørensen meddelte ved e-mail af 11. september 2009, kl. 10.18, lasse lindblad
og henrik juul følgende:
      ”…
      jeg har desværre ikke mulighed for at finansiere og acceptere det fremsatte
      købstilbud på dansk otc indenfor den aftalte tidsfrist."
claus n. sørensen har i en e-mail af 11. juni 2010 anført:
      ”…
                                             - 172 -
      den 4. sept 2009 blev jeg tilbudt at købe dansk otc for dkk 9 mio inden
      11.09.09 kl 12.00”
der var efter bankens konkurs enighed mellem sagsøger, banken og capinordic a/s om at
sælge otc bedst muligt til tredjemand, og den 27. maj 2010 blev der indgået aftale om
basisbank a/s' køb af aktierne i otc for 12,3 mio. kr.
af en supplerende syns- og skønsrapport fremgår, at den markedsbaserede værdi af
aktierne i otc pr. den 29. april 2009 blev vurderet til 37,7 mio. kr. det fremgår af
rapporten blandt andet vedrørende overskudsgivende drift:
      ”…
      spørgsmål 9 …
      det nu fremlagte bilag x12 viser otc's månedsbalance pr. 30. april 2009.
      af tallene "år til dato 2009" i højre kolonne på side 2 fremgår, at otc's
      realiserede resultat før skat for perioden 1. januar 2009 - 30. april 2009 var
      -931.000 kr., svarende til en negativ afvigelse i forhold til budgettet på 869,8 %.
      af månedsbalancens side 4 fremgår, at otc's egenkapital pr. 30. april 2009
      dermed var blevet reduceret til 14.486.000 kr.
      af månedsbalancens side 6 fremgår, at otc år til dato pr. 30. april 2009
      havderealiseret indtægter på 497.000 kr. ved kapitalforvaltning, svarende til en
      negativ afvigelse i forhold til budgettet på 25,6 %.
      finder skønsmanden at otc vil kunne være overskudsgivende med indtægter
      hidrørende fra kapitalforvaltning på dette niveau?
      …”
spørgsmålet blev under en række nærmere angivne forudsætninger besvaret med, at det ikke
kunne udelukkes, at dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s kunne blive
overskudsgivende.
af en økonomirapportering fra holding vedrørende blandt andet dansk o.t.c.
fondsmæglerselskab a/s fremgår, at for året 2008 et resultat før skat påca. 2,108 mio. kr. af
to såkaldte impairmenttests per 31. december 2008, udarbejdet af ”capinordic” (koncernen),
var værdien af selskabet per 31. december 2008 godt 41 mio. kr.
12.9. bankens køb af aktier i mercon a/s
                                           - 173 -
for denne transaktion er de relevante koncernselskaber følgende:
den 13. december 2006 blev der indgået en mandataftale mellem banken og mercon a/s om,
at banken som led i en børsklargøring i december måned skulle søge at rejse 20 mio. kr. i en
rettet emission, hvor nye aktionærer opnåede en ejerandel på 40 % af mercon aps med
henblik på en mulig efterfølgende notering af selskabets aktier på københavns fondsbørs
first north. bankens honorar for fremskaffelsen af de 20 mio. kr. var 1,5 mio. kr., hvortil
kom honorar for en mulig notering.
i december 2007 blev mercon a/s præsenteret for mulige investorer som en
investeringsmulighed, herunder for peter forchhammer.
af et ikke underskrevet dokument benævnt ”aftale grundlag” fremgår blandt andet:
       ”dette dokument beskriver på hvilket grundlag der forventes indgået aftale om
       investering i mercon aps mellem:
       mercon aps
       …
       og
       dka invest aps
       …
       og
       synerco aps
       …
                                             - 174 -
      dka og synerco indskyder dkk 20 mio. fordelt med dkk 12 mio. efter
      tilfredsstillende due diligence, der forventes afsluttet i ultimo januar 2007 samt de
      sidste dkk 8 mio. senest 16. april 2007 mod at erhverve en samlet ejerandel på
      40 % i mercon.”
ligeledes foreligger der blandt andet et udkast til aftaleramme vedrørende investering i
mercon fremsendt af advokat klaus lindblad som advokat for synerco aps og dka
invest aps den 12. januar 2007. af et mødenotat fremgår også, at der i februar 2007
blev afholdt møde med deltagelse af niels kryger andersen om udførelse af due
diligence.
synerco aps og dka invest aps ses ikke at have indgået endelige aftaler om køb af aktier i
mercon a/s.
den 30. maj 2007 købte capinordic a/s imidlertid 333.333 stk. nytegnede aktier i
mercon a/s, svarende til 40 % af aktiekapitalen, for 20 mio. kr., svarende til en
kursværdi på 60,0006 kr. pr. aktie á 1 kr.
capinordic a/s' ejerandel af mercon a/s blev i capinordic a/s' årsrapport for 2007 pr. 31.
december 2007 værdiansat til 32,122 mio. kr. der er ikke i årsrapporter bemærkninger
vedrørende værdiansættelsen.
af e-mail af 16. november 2008 fra niels kryger andersen til lasse lindblad fremgår
blandt andet:
      ”…
      som nævnt i fredags har mercon brug for ca. dkk 4 millioner for at sikre det
      videre forløb. vi skal have etableret en evne i selskabet til at sælge enten
      produkter eller selskaber for at sikre at selskabet kan være selvfinansierende
      fremover. jeg har meddelt ulrik merrild at det bliver en fortegningsemission til en
      lav kurs og de må indstille sig på en væsentlig udvanding. der blev sidst tegnet til
      kurs 60 og uden at have meddelt ulrik noget præcist forestiller jeg mig kurs 15.
      dette vil give capinordic a/s eje ejerandel på ca. 55% mod nuværende 40%vi
      har bestyrelsesmøde på tirsdag den 18/11 og jeg regner med vi aftaler det videre
      på mødet hvorfor det er væsentligt at du er enig i det her foreslåede.
      …”
                                              - 175 -
af e-mail af 18. november 2008 fra niels kryger andersen til advokat klaus lindblad
fremgår blandt andet:
      ”…
      der er behov for en kapitalforhøjelse i mercon på dkk 4 millioner hvor
      capinordic a/s indskyder de dkk 4 millioner til kurs 15 per aktie …
      …
      sagen haster da kassen er ved at løbe tom og vi skulle gerne have
      kapitalforhøjelsen gennemført inden for en uge og dermed papirerne klar i denne
      uge.
      …”
den 1. december 2008 ydede banken et ansvarligt lån på 4.000.005 kr. til mercon a/s
med aftalt uopsigelighed i 2 år. lånet blev givet som et konvertibelt lån med en ret for
banken til at konvertere lånet til aktier i mercon a/s til en konverteringskurs på 15 kr.
pr. aktie a nominelt 1 kr. det fremgår af aftalen, at lånet udbetales i én tranche den 4.
december 2008.
af en kreditindstilling af 2. september 2009 fra direktør henrik juul fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      etablering af lån på tdkk 4.005 til den videre udvikling af mercon a/s
      aktiviteter og kommende investeringer fra selskabet.
      der er tale om et konvertibelt gældsbrev på tdkk 4.005 lavet i stedet for en
      kapitalforhøjelse i selskabet, hvor banken har tegnet til en kurs svarende til 15,
      hvor den sidste tegning i selskabet var på 60. banken ejer 40 % af selskabet og
      skulle konverteringen gøre sig gældende ejer banken 54,5 % af selskabet,
      svarende til 1,1 mio. stk. aktier.
      lånet er bevilget til selskabet i kraft af troen på forretningsmodellen samt det
      potentiale, der ligger i porteføljevirksomhederne på sigt.
      …
                                              - 176 -
      årsrapporten 2008 for mercon viser et underskud på tdkk -429, som følge af
      utilfredsstillende udvikling af datterselskaberne samt manglende indtjening i
      selskabets datter/porteføljevirksomheder.
      …
      engagementet indstilles til bevilling, da indtjeningen på sigt kan være betydelig
      samt følge forretninger i bankens investment banking afdeling må siges at være,
      af en ikke ubetydelig karakter.
      …”
den 26. oktober 2009 købte banken holdings andel af aktiekapitalen i mercon, i alt
333.333 stk. aktier svarende til 40 % af aktiekapitalen, for 30 mio. kr., hvilket udgjorde
90 kr. pr. aktie. aftalen er underskrevet af blandt andre lasse lindblad på vegne
holding og af claus ørskov og henrik juul på vegne banken.
i en syns- og skønsrapport af blev den markedsbaserede værdi af 333.333 stk. aktier i
mercon a/s pr. den 26. oktober 2009 vurderet til 10-15 mio. kr., svarende til 30-45 kr.
pr. stk.
niels kryger andersen, direktør for investment banking i banken og bestyrelsesformand i
mercon, foretog i et internt notat for banken af 29. januar 2009 benævnt ”notat vedrørende
værdiansættelse af mercon a/s” en vurdering af capinordics andel af mercon. heraf fremgår
blandt andet:
      ”…
      d.v.s. med en wacc på mellem 20 % - 25 % og en reduktion på 40 % vil
      capinordic’s andel af mercon have en værdi på mellem dkk 35-48 millioner.
      baggrunden for en discount på 40 % er at mercon er et unoteret selskab, og hvis
      selskabet stod foran en umiddelbar børsnotering ville discounten være omkring 25
      % og der skal yderligere reduceres for et unoteret selskab, der ikke umiddelbart
      står over for en notering.
      …
      sammenlægges alle npv værdier reduceret med 40 % og korrigeret for korrekt
      ejerandel fås en samlet værdiansættelse for capinordics andel af mercon på dkk
      39 millioner. som det fremgår ligger denne værdi indenfor det range, der er nævnt
      først i notatet og der er taget højde for de mere specifikke forhold for det enkelte
      selskab.
                                             - 177 -
      …”
niels kryger andersen nåede i et andet notat af samme dato med anden
beregningsmetode til samme konklusion.
den 16. juli 2009 vurderede niels kryger andersen, at aktieporteføljens værdi per 30.
juni 2009 skulle reguleres negativt med 2,5 mio. kr.til 36,5 mio. kr.
i en mail af 10. august 2010 har niels kryger andersen om disse vurderinger til blandt
andre advokat carsten fode anført blandt andet:
      ”…
      mercon er en udviklingsvirksomhed, som ikke har færdigudviklet sine produkter.
      der består således den mulighed, at ingen af selskabets produkter bliver
      færdigudviklet, hvilket en dcf model af gode grunde ikke kan tage højde for
      uanset den wacc der benyttes. mercon har endvidere ingen kunder, der aftager
      eller har garanteret at aftage de endnu ikke udviklede produkter. denne
      usikkerhed kan en dcf model heller ikke tage højde for. de produkter mercon
      har haft under udvikling henvender sig til nye markeder, da produkterne i dag ikke
      eksisterer på markedet. det vil sige nye produkter til nye markeder, hvilket igen er
      et forhold en dcf model ikke kan tage højde for.
      således kan den udarbejdede dcf beregning for mercon beskrives som den
      maksimale værdi mercon vil have på et givent tidspunkt, forudsat alle produkter
      bliver udviklet færdigt som forudsat og omsættes til kunder på de nye markeder
      og markedet er skalerbart som udtrykt i omsætningstallene i dcf modellen. den
      givne wacc er således mere et udtryk for hvordan en tidsforskydning i
      produktudviklingen og markedsføringen behandles risikomæssigt, men tager ikke
      højde for at produkterne måske ikke bliver færdigudviklet eller ikke kan sælges
      som forudsat eller om markedet overhovedet eksisterer.
      en køber ville således ikke kunne forventes at betale den (maksimale) pris som
      dcf beregningen viser, men en køber vil gøre sig sine vurderinger af de enkelte
      produkter og markeder, og må derefter forventes at byde en procentdel af den
      maksimale værdi afhængig af hvad en køber anser for sandsynligt.
      …”
13. bankens udlånsengagementer
generelle forhold
                                            - 178 -
udviklingen i bankens udlån har ifølge årsrapporterne for de pågældende år været
    følgende:
     353,8 mio. kr. pr. 31. december 2006
der var ingen nedskrivninger på udlån i 2006.
     1.244,7 mio. kr. pr. 31. december 2007 efter nedskrivninger på udlån på 139,4 mio.
        kr.
det fremgår dog af bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 14. januar 2008, at der
var bevilget rentetransferere for dkk 398 mio. kr., der alle var udløbet den 4. januar
2008.
     803 mio. kr. pr. 31. december 2008 efter nedskrivninger på ca. 137,5 mio.kr.
det er ikke oplyst, hvilket beløb rentetransferere omkring årsskiftet 2008/2009
udgjorde.
i årsrapporten for 2008 er anført blandt andet:
      ”…
      det samlede udlån er siden ultimo 2007 faldet med t.dkk 441.753 svarende til et
      fald pa 35,5 %.
      årets fald i det samlede udlån kan forklares med, at capinordic bank har haft
      stort fokus på at nedbringe den samlede udlånsportefølje. således har banken i
      2008 investeret ressourcer i at analysere porteføljens bonitet med henblik på
      aktivt at reducere bankens udlånsengagementer.
      …”
              670,5 mio. kr. pr. 31. december 2009 efter nedskrivninger på 163,9 mio.kr.
                                             - 179 -
              det er ikke oplyst, hvilket beløb rentetransferere omkring årsskiftet
              2009/2010 udgjorde. ifølge en sammentælling af de bogførte saldi per 11.
              februar 2010 udgjorde udlånet i alt cirka 833 mio. kr.
efter forelæggelsen havde banken på konkurstidspunktet den 11. februar 2010 68
udlånsengagementer med en samlet udlånssaldo på ca. 833 mio. kr. de 10 største
udlånsengagementer udgjorde tilsammen ca. 552,5 mio. kr. de 20 største
udlånsengagementer udgjorde tilsammen ca. 716 mio. kr.
der indgår 43 udlånsengagementer i sagen, hvoraf nogle er afsluttet inden bankens konkurs,
enten ved indfrielse eller ved afskrivning. der er således ikke lidt tab på alle 43
udlånsengagementer omfattet af denne sag.
eurotrust og relaterede engagementer
13.1. eurotrust a/s
bankens engagement med eurotrust var et af bankens største udlånsengagementer og
på tidspunktet for bankens konkurs det næststørste udlånsengagement i banken med et
bogført udlån på cirka 74 mio. kr. bankens engagement med eurotrust blev etableret i
oktober 2006.
efter forelæggelsen var eurotrusts største aktionærer i 2005 blandt andet erp
international 2 holding a/s (erik damgaard nielsen), a/s pse 2123 (aldo petersen) og
synerco aps (peter forchhammer). erik damgaard nielsen var desuden medlem af
eurotrusts bestyrelse fra december 2005 til juni 2009, herunder formand i 2006 og
indtil oktober 2007.
i april 2006 overtog eurotrust selskabet aktiv gruppen holding a/s (herefter ”aktiv
gruppen”). af en af deloitte udarbejdet rapport af 2. marts 2007 fremgår således blandt
andet:
      “…
                                            - 180 -
          •  on 18 april 2006 the company acquired 100% of the share capital of
             aktiv gruppen holding a/s ("aktiv gruppen"), a danish company
             involved in the development and sale of residential real estate projects in
             denmark and norway and the operation of wind energy farms in germany
             (i.e. the current operations of the group).
          •  the shareholders of aktiv gruppen received approximately 70% of the
             share capital of eurotrust as consideration for the acquisition.
      …”
aktiv gruppen var efter det oplyste i 2004 begyndt at investere i vindenergi i regi af
datterselskabet aktiv wind aps.
blandt aktiv gruppens ejendomsaktiviteter var blandt andet de helejede selskaber
ejendomsselskabet ølbycentervej 65 aps, holidays ferienhäuser gmbh og
ejendomsselskabet marienlyst palæ aps.
aktiv gruppen ejede desuden 50 % af aktierne i agh norge a/s, som bl.a. ejede den
gamle skibssmedie aps. de resterende 50 % af aktierne i agh norge a/s købte
eurotrust i april 2006 fra bl.a. søren hager holding 2 aps mod vederlæggelse i aktier i
eurotrust, og i maj 2006 købte eurotrust yderligere 1 aktie i agh norge a/s fra aktiv
gruppen, hvormed agh norge a/s var ejet af eurotrust med 50,01 % og af aktiv
gruppen med 49,99 %.
eurotrusts overtagelse af aktiv gruppen blev gennemført ved, at aktiv gruppens
aktionærer a.o. holding aps (arne olsen), volleshave holding aps (peter juul),
dansk anlægsinvest a/s (bo kristensen), j. l. invest holding aps (jan larsen) og
synerco (peter forchhammer) blev vederlagt med aktier i eurotrust svarende til 70 % af
den samlede aktiekapital i eurotrust. der blev således i forbindelse med overtagelsen af
aktiv gruppen gennemført en kapitalforhøjelse ved apportindskud af aktierne i aktiv
gruppen.
i maj 2006 købte eurotrust 50,25 % af aktierne i european wind farms a/s.
i juni 2006 købte eurotrust 2s ejendomsinvest aps, som ejede rømø golf & wellness
a/s.
                                              - 181 -
ifølge en “draft report", udarbejdet og fremsendt af deloitte i marts 2007 til brug for
notering af eurotrust aktier på london stock exchange aim, frasolgte eurotrust i april 2006
sine hidtidige medieaktiviteter til europe vision plc, som var noteret på den nævnte børs.
som vederlag for salget modtog eurotrust nominelt 31,25 mio. aktier i europe vision plc,
svarende til 23 % af aktiekapitalen og til en værdi af 115 mio kr. aktierne var underlagt en
såkaldt "lock-up" klausul, ifølge hvilken aktierne ikke kunne afstås før efter 4. juli 2007.
af en pressemeddelelse af 5. september 2006 fra eurotrust a/s fremgik om selskabets
strategi blandt andet:
      “over the last ten (10) years, the 100% owned company, aktiv gruppen holding
      a/s (hereinafter “agh"), has evolved from a small property brokerage firm into
      one of the largest residential and vacation development companies in denmark
      with more than 1,000 housing units delivered to date and a burgeoning
      development project pipeline. currently, twenty (20) projects are either under
      development, or have commenced construction in denmark and norway with
      contracts for twenty-seven (27) additional development projects secured
      throughout the region. these projects have carefully been evaluated among a
      number of project possibilities to have a prime location (either water view or city
      location)based upon current market conditions, the anticipated gross margin (cash
      flow) from these projects is conservatively estimated at dkk 1,750-2.050 million
      ($ 300-350 million united states dollars, based upon current currency exchange
      rates, hereinafter “usd”) over the next 5-7 years.
      in 2003, agh decided to invest in their first wind farm because the twenty five
      percent (25%) annualized depreciation of the net value of the wind turbines was a
      positive step towards sheltering income from our development projects and
      managing corporate income tax. furthermore due to the political climate (kyoto
      protocol) investing in wind farms is a solid investment with limited risk. as
      currently structured, our german wind farm projects have an expected payback
      time of ten (10) years based upon a twenty (20) year government guaranteed price
      for each kilowatt of electricity generated and a ten (10) year guaranteed cap on
      operational expenses as provided by various turbine suppliers. as a large number
      of financial institutions are offering ten (10) year fixed-rate, non-recourse project
      financing packages, for between 75% and 80% of the total project development
      costs, at attractive rates, and most projects may be secured on an option basis, the
      major risk factor lies in the accuracy of the wind projections. analysis of the wind
      data discloses that a 10% error in the projections of the average wind speed would
      translate into a one (1) year delay of the project pay back time based upon over a
      century of wind data, and an average expected useful life of twenty-five (25) years
      on the wind turbine(s), we believe these projects carry limited risk.
      …
      strategy
                                          - 182 -
     based upon the market development agh elected to continue its investments in
     germany during 2004 and 2005 and ultimately to create a new corporate division:
     a multinational independent power producer (ipp) with a portfolio based solely
     on renewable energy installations: mainly wind farms with a primary focus on
     countries where we believe we have possibilities of obtaining long term power
     purchase agreements. the objective of the ipp is to allow us to profitably reinvest
     the profits generated by our property development activities”
af en kreditindstilling af 3. oktober 2006 underskrevet af lasse lindblad og kåre
breinholt fremgår følgende centrale regnskabstal før fusionen:
     ”…
     …”
endvidere fremgik den forventede konsoliderede balance pr. 30. juni 2006, dvs. efter
fusionen, i urevideret form, idet noter dog er udeladt:
     ”…
                                         - 183 -
      …”
i kolonnen til højre er europe vision-aktierne korrigeret til markedsværdi.
af årsrapporten for eurotrust for halvåret 1. januar 2006 til 30. juni 2006 fremgår, at
den endelige balance pr. 30. juni 2006 udgjorde koncerngoodwill 786.283 tkr., og
egenkapitalen udgjorde 1.315.210 tkr. mod henholdsvis 15.222 tkr. og 99.637 tkr. den
31. december 2005. det fremgår tillige, at gælden var vokset fra 51.665 tkr. den 31.
december 2005 til 1.669.694 tkr. den 30. juni 2006.
                                            - 184 -
af ledelsesberetningen i samme årsrapport fremgår om planerne for fremtiden blandt
andet:
     ”til forventet afvikling inden for de næste 4 regnskabsår har koncernen - primært
     inden for bolig- og feriemarkedet - indgået købsaftaler vedrørende ca. 45
     ejendomsprojekter i danmark, norge og et enkelt i østrig med en samlet
     salgsværdi på kr. 7-8 mia.
     endvidere har koncernen indgået aftaler om rettigheder til 3 meget store bolig og -
     erhvervsudviklingsprojekter i århus, nordsjælland og kristiansand i norge med
     en samlet estimeret salgsværdi på op mod kr. 15 mia. disse 3 projekter forventes
     løbende at kunne realiseres i etaper over de næste 10-15 år.
     de markant højere resultatforventninger forudsætter en fortsat efterspørgsel efter
     boliger i markedet og et uændret prisniveau.
     usikkerheden omkring omsætningens og resultatets størrelse i de enkelte år kan
     primært relateres til eventuelle projektudskydelser eller risici ved godkendelse a f
     lokalplaner, forventede bebyggelsesprocenter og salget af de enkelte projekter.
     vindmølleinvesteringer til portefølje
     med udgangen a f kalenderåret 2006 vil koncernen have installeret 81 vindmøller
     i tyskland og italien med en samlet kapacitet på i alt 152 mw, hvoraf koncernen i
     joint venture selskaber har en ejerandel svarende til 78 mw og ca. kr. 750 mio. i
     anskaffelsessum. ebitda fra disse vindmøller forventes i normale vindår at
     udgøre ca. kr. 80 mio.
     herudover har koncernen i samarbejde/sameje med lokale udviklere kontraktligt
     sikret sig rettigheder til vindmølleprojekter i italien, polen, bulgarien, frankrig og
     grækenland med en ejerandel på yderligere 178 mw med en anskaffelsessum på
     ca. kr. 1,5 mia. disse vindmøller forventes tilsluttet elnettet i kalenderårene 2007
     og 2008. ebitda fra disse vindmøller forventes i normale vindår at udgøre min.
     kr. 160 mio.
     koncernen er herudover i forhandling om rettigheder til vindmølleprojekter for
     yderligere 212 mw i de samme lande som ovenfor - dog med tillæg a f spanien.
     da vindmøllerne forventes at have en levetid på ikke under 25 år, forventer
     selskabet, at resultatet for de kommende år i større og større grad vil kunne
     henføres til elsalgsindtægterne fra den gradvist stigende portefølje af vindmøller i
     europa.
     vision, mål og strategi
     koncernens mål og strategier kan opdeles på to forretningsområder.
     ejendomsudvikling (til salg)
                                              - 185 -
      eurotrust-koncernens kernekompetence er udvikling af fast ejendom til ejere og
      lejere inden for bolig-, ferie- og erhvervsbyggeri.
      …”
endvidere fremgår blandt andet:
      ”… selskabet har registreret følgende aktionærer med mere end 5 % af
      aktiekapitalens stemmerettigheder eller pålydende værdi:
           • erik damgaard porteføljeinvest a/s, hellerup
           • vindenergi invest a/s, hellerup
           • peter forchhammer, allerød
           • dansk anlægsinvest aps, kolding
           • j.l. invest holding aps, kolding
           • a.o. holding aps, odense
           • volleshave holding aps, arhus
      …”
der blev i november 2006 foretaget en vurdering af eurotrust af firmaet west hill. af west
hills rapport fremgår, at west hill er ”an advisory firm founded by experienced city
investment banking professionals to provide independent, top tier advice and assistance to
companies undertaking transactions including fund raisings and corporate transactions such as
acquisitions and disposals”.
det er indledningsvist i rapporten angivet, at der er tale om et forløbigt dokument, og at ”the
information contained herein is subject to verification, completion and amendment. the
returns referred to herein are illustrative and based on a number of assumptions which may
not materialise. there can be no guarantee that the company will generate the returns set out
herein.”
af rapporten fremgår, at eurotrust vurderes til at have en værdi af ca. 827 mio. dollars. om
europe visions værdi er anført, at “given its' early stage of development and limited
liquidity, valuing europe vision is difficult. west hill has included it at between market
($50m) and 120p ($75m).”
ligeledes i november 2006 offentliggjorde nyhedsfirmaet marketwire blandt andet
følgende om en foretagen investering i eurotrust aktier:
                                              - 186 -
       ”eurotrust a/s (nasdaq. eu) today announced that invesco perpetual now has
       a 5.25% shareholding in eurotrust.
       invesco perpetual is one of the largest independent investment managers in the
       uk, managing assets on behalf of consumers, intermediaries and professional
       investors through a broad product range, which includes icvcs, investment
       trusts. peps, isas, pension products, offshore funds, institutional funds and
       other specialist mandates.
       having helped hundreds of thousands of investors, invesco's highly respected
       fund management teams experienced at finding the right long-term investments,
       whatever the market conditions. never following anyone else's lead, invesco
       believes in a truly active fund management approach - building portfolios based
       on rigorous research, to identify the investment opportunities most likely to
       provide the strongest long-term returns.
       …”
det fremgår af sagen, at perpetual senere øgede deres andel af aktierne i eurotrust til
15,2 %.
i fortsættelse af e-mailkorrespondance i august og september 2006 mellem bo kristensen og
sagsøgte lasse lindblad sendte eurotrusts finanschef kim simonsen til lasse lindblad den
20. september 2006 en urevideret intern balancebelastningsmodel for eurotrust og urevideret
balance med bemærkning om, at der ville komme ændringer, når materialet blev gennemgået
af revisionen. ved e-mail af 28. september 2006 anmodede lasse lindblad bankens
kommende direktør kåre breinholt, der tiltrådte som direktør i banken den 3. oktober 2006,
om at kontakte kim simonsen.
på bankens første bestyrelsesmøde den 3. oktober 2006 bevilgede bestyrelsen et
engagement på 100 mio. kr. til eurotrust på baggrund af en kreditindstilling af samme
dato underskrevet af lasse lindblad, der var angivet som kundeansvarlig for eurotrust,
og kåre breinholt.
af kreditindstillingen fremgår, at kreditten skulle anvendes til delvis finansiering af
vindmølleinvesteringer og have en løbetid på 12 mdr. endvidere var den forventede
konsoliderede balance pr. 30. juni 2006 i urevideret form samt hovedregnskabstals for
                                             - 187 -
henholdsvis eurotrust og aktivgruppen før fusionen, som gengivet ovenfor, anført i
indstillingen.
som sikkerhed modtog banken pant i nominelt 15 mio. stk. aktier ud af de nominelt
31,25 mio. aktier i europe vision plc, som eurotrust havde modtaget som vederlag for
salget af mediaaktiviteterne i april 2006. de 15 mio. stk. aktier havde ifølge
kreditindstillingen en markedsværdi på 211 mio. kr. ved dagens kurs på london stock
exchange, aim. kreditindstillingen indeholdt ingen regnskabsoplysninger om europe
vision plc. eller oplysning om, at aktierne heri var underlagt en såkaldt "lock-up"
klausul, ifølge hvilken aktierne ikke kunne afstås før efter 4. juli 2007.
af kreditindstillingen fremgår tillige blandt andet:
      ”…
      3. projektanalyse
      selskabet skal anvende lånet til delvis finansiering af vindmølleprojekter under
      etablering forskellige steder i europa.
      eurotrust har:
           •  42 mw i drift i tyskland ved en samlet investering på usd 68 millioner
           •  37 mw under opførelse i tyskland ved en samlet investering på usd 59
              millioner
           •  163 mw under udvikling ved en forventet investering på usd 220
              millioner
           •  599 mw under forhandling ved en forventet investering på usd 870
              millioner
      i alt 841 mw med en samlet investering på usd 1.217 millioner.
      de 79 mw i drift eller under opførelse i tyskland er finansieret.
      finansieringen af de 163 mw under udvikling og de 599 mw under forhandling
      er ikke sikret endnu. en del af finansieringen forventes at ske ved egen indtjening
      fra ejendomsudvikling, hvor selskabet p.t. har 20 projekter under
      udvikling/opførelse og yderligere 27 projekter under udvikling. disse
      ejendomsprojekter er budgetteret til at give en avance på usd 300-350 millioner
      over de næste 5-7 år, hvorfor vindmøllerne med tiden forventes finansieret ved
      egen drift. der er dog aktuelt et finansieringsbehov idet vindmølleprojekterne
      kræver kapital for udvikling og køb af grunde. lånet på de dkk 100.000.000 skal
      anvendes til finansiering heraf.
                                              - 188 -
        eurotrust styrer deres balance efter en balance belastningsmodel. eurotrust
        arbejder efter en maksimal gearing af egenkapitalen i forholdet 1 til 5. køb af
        grunde til vindmølleprojekter belaster balancen med 50 % mens igangsatte
        byggerier belaster balancen med 25 % af den totale opførelsespris. dette
        medfører, at et projekt med en total opførelsespris på dkk 100 millioner, hvor
        der er opført halvdelen af vindmøllerne vil belastningen være dkk 17,5 millioner
        …
        5. sikkerhedsoversigt
        …
        * )iflg. ken simonsen, eurotrust a/s, foreligger der en optionsaftale på salg af
        aktierne i europe vision pic. vi har ikke indblik i aftalen og vi vil forudsætte at
        den dokumenteres inden engagementet etableres. det er oplyst at optionsaftalen
        indeholder mulighed for salg af aktierne til 10/16 af kurs 125 p, svarende til dkk
        8,80 pr. aktie.
        capinordic accepterer at kursen falder til dkk 4,67, svarende til dkk
        70.000.000 i værdi før aktierne skal realiseres til sikring af engagementet.
        …”
under henvisning til ”begrænset likviditet i aktien” blev belåningsværdien fastsat til 25
%, svarende til 52,75 mio. kr., således at blanco blev vurderet til 47,25 mio. kr.
den 10. november 2006 forelå eurotrusts endelige reviderede balance pr. 30. juni 2006.
den 2. marts 2007 ydede bo kristensen (dansk anlægsinvest a/s), arne olsen (a.o.
holding aps) og peter juul (volleshave holding aps) aktiv gruppen lån på samlet 50 mio.
kr. til finansiering af aktiv gruppens udvikling af feriecentre for dansk folkeferie.
aktivgruppen gav långiverne pant i ”the second mortgage on the six holiday centres” og
eurotrust var ”joint debtor” på det samlede lån.
den 30. marts 2007 ydede selskaber med tilknytning til erik damgaard nielsen (erik
damgaard porteføljeinvest a/s) eurotrust et lån på samlet 250 mio. kr. til brug for
eurotrusts finansiering af vindmølleinvesteringer mv. lånene skulle tilbagebetales den
31. marts 2008 med mulighed for forlængelse frem til den 30. september 2008.der blev
                                               - 189 -
stillet sikkerhed til långiver i form af aktiekapital i aktivgruppen og agh norge a/s
svarende til lånets beløb.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet med eurotrust karakteren 2 b
svarende til ”kunder med visse svaghedstegn”. af finanstilsynets uddybning heraf
fremgår:
       ”…
       eng.nr. 4: eurotrust a/s - karakter 2b:
       samlet engagement 100 mio.kr. med sikkerhed i europe vision aktier.
       eurotrust har aktiviteter inden for vindenergi og ejendomsudvikling, hvorfor der
       er tale om projektfinansiering. koncernen består af et større antal selskaber idet
       ejendomsprojekterne og vindmølleparkerne er placeret i selvstændige selskaber.
       eurotrust a/s fusionerede pr. 30.06.2006 med aktiv gruppen, og havde efter
       fusionen en soliditet på 47 % efter opskrivning af aktierne i europe vision til
       markedsværdi. en væsentlig del af balancesummen kan henføres til goodwill, der
       udgør 919 mio. kr.
       det anses umiddelbart ikke for værende hensigtsmæssigt at sammenblande disse
       to aktiviteter, idet der er tale om to meget kapitalintensive og investeringstunge
       aktiviteter.
       det er hensigten at det cash-flow der genereres fra vindmøllerne delvis skal kunne
       finansiere ejendomsudviklingen. med hensyn til vindmøllerne sker der en ikke
       ubetydelig forudbetaling, hvilket medfører at der kan gå relativt lang tid fra
       finansieringstidspunktet og indtil vindmøllerne begynder at generere cash-flow.
       på ejendomssiden relaterer usikkerhederne sig til usikkerhed omkring aktivernes
       værdi, der selv med en mindre konjunkturforringelse kan forværre
       kapitalgrundlaget betydeligt.
       vindmøllemarkedet synes i øjeblikket at være inde i en positiv udvikling, hvorfor
       belåning af selve vindmøllerne reelt udgør en kapitalreserve.
       kombinationen af et stort engagement, to meget investeringstunge aktiviteter,
       usikkerhed om aktivernes værdi og et meget stort cash-flow der skal genereres for
       at honorere finansieringsforpligtelserne, gør at engagementet som helhed
       indeholder et betydeligt risiko- og følsomhedselement og desuden har en relativt
       lang "bremselængde" når man først har sat aktiviteterne i gang.
       …”
i juli og november 2007 formidlede banken to bridgelån til eurotrust på henholdsvis 62
og 14 mio. kr., samlet 76 mio. kr. banken udbød bridgelånene til tegning blandt sine
                                              - 190 -
kunder, herunder awr holding aps (afsnit 13.36), som i juli 2007 tegnede for 2 mio.
kr., der blev finansieret ved en kredit i banken.
den 28. august 2007 bevilgede bankens bestyrelse et lån på 40 mio. kr. til eurotrust
som en bridgefinansiering med udløb den 1. november 2007 kreditindstillingen herom
er underskrevet af jakob dueholm-bach, henrik juul og michael mikkelsen den 23.
august 2007. det er heri anført, at engagementsændringen var mundtligt drøftet med
sagsøgte claus ørskov.
som sikkerhed modtog banken sekundært pant i nominelt 1 mio. aktier i aktiv gruppen
holding a/s med en angiven belåningsværdi på 0 kr. og i nominelt 6 mio. stk. aktier i
europe vision plc, der ifølge kreditindstillingen havde en markedsværdi på 40 mio. kr.
og en belåningsværdi på 25 %, svarende til 10 mio. kr. blanco på lånet på 40 mio. kr.
var således angivet til 30 mio. kr. bankens samlede engagement var angivet til 140 mio.
kr. med en blanco på 100,2 mio. kr.
om de regnskabsmæssige forhold og risikoprofil var i kreditindstillingen anført blandt
andet:
      ”der er modtaget følgende materiale: admission document aim, der indeholder
      resultat 2005/6, og halvårsregnskab 2. halvår 2006, samt supplerende mundtlig
      information, der muliggør etablering af cashflow scenarier for virksomheden.
      cashflowscenarier viser en midlertidig likviditetskrise i de kommende 1-3
      måneder, hvorefter likviditet forventes at strømme ind i selskabet fra:
      a) nyemmision: ca. 500 millioner dkk
      b) salg af aktiepost i europe vision: ca. 240 million dkk
      c) salg af 49 % af aktier i aktivgruppen holding a/s: ca. 1.500 mio. dkk
      risikoen i engagementet kan primært henføres til et scenarie hvor punkt a, b, og c
      forsinkes. udføres en stress test af budgettet, bliver likviditetsbehovet i det
      kommen år ca. dkk 300 mio. svarende til det nuværende akkumulerede
      bridgelån. det vil sige at likviditets-gappet vil kunne dækkes såfremt det er muligt
      blot at forlænge selskabets eksterne bridgefinansieringer.
      …”
                                             - 191 -
i kreditindstillingen var medtaget eurotrusts halvårsregnskab pr. 31. december 2006,
der viste bl.a., at eurotrust for perioden havde opnået et resultat før skat på ca. -43 mio.
kr., egenkapitalen var ca. 1,001 mia. kr. ud af en balance på ca. 2,929 mia. kr. af
kreditindstillingen fremgår tillige, at hvis der blev korrigeret for goodwill, var
egenkapitalen ca. 651 mio. kr. eurotrusts kortfristede gæld var i kreditindstillingen
opgjort til ca. 1,65 mia. kr.
halvårsregnskabets "cash flow-statement" viste, at cash flow fra drift og til investering
var negative med henholdsvis ca. -365 og -196 mio. kr., mens cash flow fra finansiering
(låneoptagelse) var ca. 315 mio. kr. for halvåret 1. juli - 31. december 2006 påvirkede
dette eurotrusts likviditet negativt med ca. -246 mio. kr.
af referat af bestyrelsesmøde den 28. august 2007 fremgår blandt andet:
      ”…
      hju: præsenterede indstillingen og tilføjede, at der var tale om en midlertidig
      kredit på dkk 40 mio. med sikkerhed i eurovision plc aktier samt sekundær
      pant i aktiebeholdningen i aktiv gruppen holding a/s.
      ll: spurgte om der er denuncieret overfor edn?
      hju: svarede ja og supplerede med, at selskabets likviditet efter bankens
      gennemgang vil være dkk 3,6 mia. i 2011.
      ll: kommenterede, at dette dog ikke vil ske i praksis, da selskabet inden da
      sandsynligvis har solgt enten mølle- eller ejendomsdelen. i den forbindelse er det
      vigtigt at tage højde for bankens egen vurdering af ejendomsporteføljen.
      selskabet værdiansætter den til dkk 3 mia., hvilket banken anser som dkk 1
      mia. for meget. spurgte desuden til værdien af aktien?
      hju: svarede, at den pt. er illikvid.
      ll: supplerede med, at det centrale er sikkerhederne, hvorfor det til en anden
      gang ville være en god ide at have regnskabsoplysninger på eurovision.
      …”
ifølge en analyse af 11. oktober 2007 udarbejdet af cenkos securities ltd, der var eurotrusts
”market maker and nominal adviser in london”, kunne eurotrusts ejendomsportefølje
estimeres til en værdi af 388 mio. euro. det anføres i cenkos’ rapport om resultatet blandt
andet:
      “…
                                             - 192 -
      eurotrust reported results for the year to june 2007 that were encouraging on the
      wind front but disappointing on the property front. the wind assets in operation
      are performing in line with expectations. this is important as it illustrates
      management's capability to identify good projects. the growth of wind assets on
      the group's balance sheet highlights the progress of the projects under
      construction in poland and spain.the troubles with the property division have
      been well flagged and are temporary in nature. these included the merging of
      municipalities in denmark which has caused planning delays, a subcontractor
      going bankrupt and technical delays in the sales of specific projects.
      …”
carnegie udarbejdede en vurdering af 14. december 2007 i forbindelse med, at ”eurotrust
a/s (“eurotrust") … contemplating a divestiture of aktiv gruppen holding a/s (“aktiv
gruppen") and has asked carnegie to assist with the sales process. in connection with this
process eurotrust has asked for carnegie’s opinion about the value of aktiv gruppen from a
potential investor’s perspective”. aktiv gruppens værdi estimeredes til at udgøre 790 - 940
mio. kr. det er dog anført, at “the analysis applied to the valuation of aktiv gruppen is
sensitive - in some cases very sensitive – to changes in the underlying assumptions, at
“carnegie has made an overall assessment of the different factors of uncertainty with regard
to changes in the underlying assumptions, og at “through questions to the management and
project managers of aktiv gruppen, carnegie has tried to ensure that the information
carnegie has received gives a true and fair view of aktiv gruppen”.
eurotrusts første regnskabsår efter overtagelsen af aktiv gruppen m.fl. - 2006/2007 -
blev modtaget af banken den 10. oktober 2007 og viste et resultat før skat på ca. -80,7
mio. kr. og en egenkapital på ca. 1,145 mia. kr. ud af en balance på ca. 3,378 mia. kr.
årsrapporten viste også, at cash flow fra drift og til investering var negative med
henholdsvis ca. - 102 og -690 mio. kr., mens cash flow fra finansiering (låneoptagelse)
var ca. 743 mio. kr.
i årsrapporten var tillige anført blandt andet:
      “…
      the operating income for the real estate division was negative dkk 93.4 million
      eur 12.6 million) the result for the property division was not satisfactory and
      was impacted negatively by factors considered by management to be one off in
      their nature, extraordinary restitution costs were incurred on real estate projects as
      a result of the bankruptcy of a key general contractor. further projects in the real
                                             - 193 -
     estate portfolio have been delayed due to the amalgamation of municipal planning
     authorities leading to a delay in expected income.
     …
     share issues
     …
     europe vision plc.
     in accordance with us gaap the company reevalued its 22,5 % shareholding in
     europe vision plc to ukk 293.3 million (eur 39.4 million) over the equity.
     future gains or losses compared to the cost basis ukk 78.6 million (eur 10.6
     million) in connection with any sale of this holding will impact the pbl.
     the europe vision activities are not part of the company’s core business areas
     and the company does not wish to hold these shares as a long term investment.
     the company has therefore appointed its financial advisors, west hill corporate
     finance limited, to advise the company as to its options with regard to this
     shareholding.
     the share price of this holding was as of 10 june 2007 85p and was as of the end
     of september 2007 66p per share. it is the management's view that the sale of this
     sizable holding may take quite some time and may necessarily have to be
     executed with a discount compared to the booked value.
     …”
af aktiv gruppen holding a/s’ årsrapport for 2006/2007 fremgår blandt andet:
     ”…
     ledelsen er fuldt ud klar over, at selv om vindaktiviteterne har en yderst positiv
     udvikling, vil ejendomsaktiviteterne ikke på kort sigt generere tilstrækkelig likvid
     kapital til at realisere selskabets planer indenfor investering i vindaktiviteter. for
     at skaffe den fornødne likviditet til vinddivisionen har bestyrelsen derfor besluttet
     at kapitalisere vinddivisionen via et potentielt frasalg af aktier i selskabets
     ejendomsdivision.
     eurotrust a/s' muligheder for at udnytte markedsforholdene pa specielt
     vindområdet afhænger af selskabets evne til at skaffe kapital enten som ekstern
     kapital, organisk kapital eller ved frasalg af aktier i ejendomsdivisionen.
     …”
af den ovenfor referede ”draft presentation” af 14. december 2007 udarbejdet af carnegie,
fremgår, at aktiv gruppens værdi per 31. juni 2007, uden at inddrage rømø projektet, blev
                                             - 194 -
vurderet til, at potentiel køber måtte forventes at tilbyde 790 – 940 mio. kr. ”rømø golf &
wellness” blev selvstændigt vurderet til mellem 66 og 146 mio. kr.,
af finanstilsynets rapport af 20. december 2007 udarbejdet på grundlag af tilsynets
ordinære undersøgelse af banken i 2007, fremgår blandt andet følgende som en
risikooplysning:
      "…
      engagement nr. 4 - eurotrust a/s: der er tale om et stort engagement med et
      selskab, der har investeringstunge aktiviteter. der vil kunne være usikkerhed
      om aktivernes værdi, og på grund af det begrænsede cash flow fra driften
      stilles der særlige krav til løbende finansiering. der er tale om et engagement
      omfattet af § 78, stk. 1 i fil, hvorfor bestyrelsen og direktionen i banken, jf.
      § 78, stk. 3 i fil, særligt skal overvåge forsvarligheden og forløbet af
      engagementet.
      …"
den 26. februar 2008 godkendte bankens bestyrelse henrik juuls og michael mikkelsens
orientering på grundlag af en kreditindstilling af 20. februar 2008 om, at banken havde
indhentet yderligere sikkerheder vedsalgs- og pantsætningsforbud vedrørende selskabet 2s
ejendomsinvest aps, pantsætning af anparternee (nom. tdkk 125) i 2s ejendomsinvest
aps, samt udbyttebegrænsning og salgs- og pantsætningsforbud vedrørende aktiverne i
selskabet rgw a/s (rømø golf & wellness) – hensigtserklæring” som erstatning for, at
aktierne i europe vision plc ultimo 2007 var faldet i værdi med ca. 100 mio. kr. til en
kursværdi på ca. 39,5 mio. kr. samtidig godkendte bestyrelsen en afvikling på 40 mio. kr. af
kreditten med 25 mio. kr. pr. 29. februar 2008 og 15 mio. kr. pr. 30. september 2008,
hvorefter kreditten ville være på 100 mio. kr. bestyrelsen godkendte endelig, at der kunne
påbegyndes et salg af de nominelt 21 mio. kr. aktier i europe vision plc med henblik på at
nedbringe engagementet yderligere. engagementet med eurotrust var uændret 140 mio. kr.
samtlige bankens sikkerheder, herunder de nye sikkerheder, blev opgjort til en
sikkerhedsværdi på ca. 9,6 mio. kr., svarende til 25 % af værdien af europe vision plc-
aktierne. blanco var angivet til ca. 130,4 mio. kr.
                                             - 195 -
i kreditindstillingen var anført, at eurotrusts koncernårsregnskab for 2006/2007 viste et
resultat før skat på ca. 91 mio. kr., aktiver for cia.4,1 mia. kr. og en egenkapital på ca.
1,8 mia. kr.
som nævnt ovenfor viste årsrapporten 2006/2007 for eurotrust, der blev fremsendt til
blandt andre lasse lindblad, henrik juul og michael mikkelsen den 10. oktober 2007,
et underskud før skat på -81 mio. kr., aktiver for 3,378 mia. kr. og en egenkapital på
1,145 mia. kr.
den 29. februar 2008 blev der indbetalt 22,75 mio. kr. på eurotrusts lån på 100 mio. kr. i
banken og samme dag overførtes 25 mio. kr. til nedbringelse af eurotrusts lån på 40 mio. kr.
det samlede engagement var herefter ca. 115 mio. kr.
i revisionsprotokollatet om udkast til årsrapport for 2007 af 28. marts 2008 tiltræder
revisionen, at risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
risiko, således at der ikke er behov for nedskrivning, og anfører, at der frem til ”dags dato”
ikke var indtruffet omstændigheder, der havde ændret nedskrivningsbehovet.
den 13. marts 2008 sendte bo kristensen fra eurotrust et likviditetsbudget til lasse
lindblad, der viste eurotrusts behov for likviditet i resten af 2008.
eurotrust indgik en formidlingsaftale med banken afen 14. marts 2008 som ændret ved tillæg
af 30. april 2008 . af denne fremgår blandt andet:
       ”…
       på de i aftalen anførte vilkår giver et herved cb en ret til at formidle salg af
       samtlige aktier (men ikke en del heraf) ('formidlingsretten') til en eller flere
       erhververe herunder cb selv. såfremt cb anviser en erhverver har denne ret til at
       erhverve aktierne og et har pligt til at sælge aktierne på de i aftalen anførte
       vilkår ("erhvervelsesretten').
       …”
bemyndigelsen angik alle aktier i selskaberne aktiv gruppen holding a/s og real
ejendomme a/s og 50,1 % af aktierne i agh norge a/s, hvoraf de resterende 49,99 % var
                                             - 196 -
ejet af aktiv gruppen holding a/s. kontantprisen for aktierne var efter formidlingsaftalen
215 mio.kr. suppleret med et earn out.
banken indgik herefter den 19. marts 2008 aftale med csv invest aps (csv invest), der er
et datterselskab til holding, hvorefter banken blev bemyndiget til på vegne af csv invest at
indgå forhandlinger vedrørende køb af selskaberne aktiv gruppen holding a/s (med
undtagelse af rømø golf og wellness a/s), agh norge a/s, real ejendomme a/s og c2
invest aps. henrik juul og niels kryger andersen underskrev for banken og lasse lindblad
underskrev for csv invest.
dette resulterede i, at eurotrust i juni 2008 solgte sine ejendomsaktiviteter i de nævnte
selskaber til csv invest, der samme dag videresolgte en væsentlig del af aktiviteterne til
olicom, mens de resterende aktiviteter forblev i csv invest aps' datterselskab c2
invest aps (eurotrust/olicom-transaktionen), jf. afsnit 13.2.
ved kreditindstilling af 14. april 2008, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen,
anføres om en forhøjelse af eurotrusts kredit med 23,3 mio. kr., således at det samlede
engagement herefter blev cirka 138,3 mio.kr., blandt andet:
       ”…
       udvidelsen af kreditfaciliteten indstilles til efterbevilling, idet udvidelsen er
       effektueret efter forudgående drøftelse med bestyrelsesformanden. der er lagt
       særlig vægt på de nye og forbedrede sikkerheder for engagementet, heraf
       forbedrede exitmuligheder samt rentabiliteten.”
af kreditindstillingen fremgik samme oplysninger om eurotrusts resultat, aktiver og
egenkapital pr. 30. juni 2007, som fremgik af den foregående kreditindstilling af 20.
februar 2008. det fremgik samtidig, at eurotrust i 2. halvår 2007 havde haft et resultat
før skat på ca. -66 mio. kr., resultat af primær drift på cirka 16,6 mio.kr., en
regnskabmæssig egenkapital på cirka 1,2 mia.kr. og egenkapital korrigeret for goodwill
på cirka 887 mio.kr.
det fremgik endvidere, at der samtidig med forhøjelsen blev indhentet følgende
yderligere sikkerheder for det samlede engagement:
                                             - 197 -
      ”…
          •    sekundært håndpant i ejerpantebrev tdkk 99.261 l/marienlyst palæ aps,
               næst efter roskilde bank med foranstående engagement på ca. tdkk
               56.000
          •    pant i deponeringskonto tdkk 17.220 i/ ejd.selskabet parkhusene aps
          •    primært pant i nom. dkk 1 mio. (aktiekapitalen) i aktiv gruppen
               holding a/s (dette pant er forbedret, idet vi tidligere har haft sekundært
               pant).
          •    primært pant i nom. dkk 0,5 mio. (aktiekapitalen) i agh norge a/s
          •    tertiært pant i nom. dkk 0,125 mio. (aktiekapitalen) i aktiv wind aps,
               næst efter forstædernes bank a/s og erik damgaard porteføljeinvest a/s
          …”
engagementsudvidelsens blanco var 6 mio. kr., således at blanco på det samlede
engagement var angivet til cirka 121 mio.kr.
af posteringsoversigten fremgår, at der den 11. april 2008 blev overført 5 mio. kr. til
sydbank, den 24. april 2008 yderligere 12,6 mio. kr. til sydbank og ligeledes den 24.
april 2008 5 mio. kr. til forstædernes bank, i alt 22,6 mio. kr.
af referat af bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 fremgår under punktet efterbevilliger
blandt andet:
      ”…
      hju: gennemgik kreditindstillingen og oplyste, at engagementet er udvidet med
      dkk 23,3 mio. mod deponering af en række nye sikkerheder, således
      blancoudvidelsen er på dkk 6 mio. de nye sikkerheder er:
        1. sekundær pant i ejerpantebrev udstedt af marienlyst palæ aps.
        2. pant i deponeringskonto udstedt af ejendomsselskabet parkhusene aps.
        3. primær pant i aktier i aktiv gruppen holding a/s.
        4. primær pant i aktier i agh norge a/s.
        5. tertiær pant i anparter i aktiv wind aps.
      cø: spurgte om pantet i aktiv gruppen holding a/s, agh norge a/s og aktiv
      wind a/s repræsenterer nogen værdi - på trods af at kursværdi og ssv er
      angivet til 0,
      hju: fortalte, at selskabskapital altid værdiansættes til 0.
      ll: fremførte at det dog vil være en god ide aktivt at tage stilling til selve værdien
      af sikkerheden i kommentarerne til indstillingen.
      mmi: fortalte at der arbejdes på et frasalg af ejendomsdivisionen (aktiv gruppen
      holding a/s) med henblik på at nedbringe engagementet.
      hju: fortalte at eurotrust har signaleret, at de, såfremt frasalget lykkes, har brug
      for et samlet engagement på dkk 115 mio. hvorfra dog skal trækkes
                                             - 198 -
      bridgefinansieringerne på dkk 62 og 14 mio.
      ll: syntes ikke at kreditindstillingen er tilstrækkelig i forhold til, at man skal
      kunne vurdere det fremtidige engagement.
      cø: var enig. det, der mangler, er en uddybende forklaring af casen, fremtiden
      og de sikkerheder, der ligger til grund for engagementet.
      hju: fortalte at den konkrete indstilling er en efterbevilling, og den derfor er
      bevilget. men der vil blive udarbejdet en ny indstilling, når resultatet af frasalget
      af aktiv gruppen holding a/s og agh norge a/s er gennemført og eurotrust
      har oplyst det forventede likviditetsbehov.
      beslutning bestyrelsen bevilgede engagementet.
      …”
ved finansieringstilsagn af 23. juni 2008, underskrevet af henrik juul og claus ørskov,
tilbød banken eurotrust en kredit på 65 mio. kr. om baggrunden herfor er i tilsagnet
angivet:
      ”eurotrust a/s ("låntager”) og capinordic bank a/s ("banken") har indgået en
      aftale om formidling af salg af aktiv gruppen holding a/s (med undtagelse af
      rgw a/s), agh norge a/s, real ejendomme a/s og c2 invest aps
      ("selskaberne"). salget er nu aktualiseret. i forbindelse med gennemførelsen af
      salget afgiver banken hermed følgende finansieringstilsagn til låntager:
      …
              1.1. faciliteten skal anvendes til den fortsatte drift af eurotrust a/s efter
              frasalget af selskaberne.
              1.2. følgende sikkerheder er en forudsætning for faciliteten:
      ...
      2. forudsætninger
              2.1. banken har lagt vægt på låntagers oplysninger om:
                      2.1.1. at der foreligger en positiv tilkendegivelse overfor låntager
                      om at nye investorer vil tilføre låntager eur 150 mio. i ny
                      kapital. denne oplysning er af afgørende betydning for banken, og
                      banken forudsætter at endelige aftaler herom bliver indgået ikke
                      senere end den 1. september 2008.
      …
      3. finansielle krav
                                             - 199 -
              3.1. låntagers egenkapital skal på datoen for facilitetens underskrivelse
              udgøre mindst dkk 475 mio.
      …
      4. faciliteten
              4.1. facilitetens hovedstol er på dkk 65 mio. faciliteten udgør det eneste
              engagement med banken, når frasalget af selskaberne er sket.
      …
              5.1. faciliteten inklusiv påløbne, men endnu ikke betalte renter og
              omkostninger, forfalder til fuld indfrielse 1. oktober 2008.
      …
              6.1. etableringsgebyr låntager skal betale et etablenngsgebyr på tdkk
              650 (‘etableringsgebyret”). etableringsgebyret forfalder til betaling senest
              den 1. oktober 2008.
      …”
af en posteringsoversigt fremgår, at kreditten blev etableret den 1. juli 2008 ved
overførsel af 65 mio. kr.
af kreditindstilling af 23. juni 2008, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen den
20. juli 2008, fremgår, at den vedrørte frigivelse af sikkerheder i forbindelse med frasalg af
agh a/s, agh norge a/s og real ejendomme a/s, samt delvis indfrielse af engagement.
det fulde indstillede engagement var på 65 mio. kr., og blanco var ligeledes på 65 mio. kr.
den nye sikkerhedsstruktur var følgende:
      ”…
           •  pant i 21 mio. stk. aktier i europe vision plc. med en kursværdi pr.
              18.08.08 på dkk 36,8 mio. da papiret er ekstremt illikvidt, er aktivet af
              forsigtighedsmæssige grunde, sat til en sikkerhedsmæssig værdi på dkk
              0.
           •  sekundær panteret i nom. dkk 300.000 anparter (anpartskapitalen) i
              eurotrust wind energy aps (cvr-nummer 17 62 92 71) med tilhørende
              udbyttebegrænsning samt tinglysning af salgs- og pantsætningsforbud,
              næst efter erik damgaard porteføljeinvest a/s’ primære panteret på dkk
              250 mio. den sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
           •  sekundær panteret i aktier knyttet til 50,25 % af den nominelle
              aktiekapital på nom. dkk 6.029.800 i european wind farms a/s (cvr-
                                              - 200 -
               nummer 28 50 18 38) med tilhørende udbyttebegrænsning. den
               sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
           •   tertiært pant i nom. dkk 125.000 anparter (anpartskapitalen) i aktiv
               wind aps (cvr-nummer 27 68 47 26) med tilhørende
               udbyttebegrænsning samt tinglysning af salgs- og pantsætningsforbud,
               næst efter forstædernes bank a/s primære panteret på dkk 75 mio. og
               erik damgaard porteføljeinvest a/s' sekundære panteret på dkk 250
               mio. den sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
           •   sideordnet sikkerhed for et beløb på op til dkk 155 mio. i mellemregning
               mellem eurotrust a/s og eurotrust wind energy aps på ca. dkk 390
               mio. (dkk 390.468.362,16 pr. 31.12.07) og i tilsvarende mellemregning
               mellem eurotrust wind energy og aktiv wind aps med erik damgaard
               porteføljeinvest a/s, firkanten aps og rossini aps i fællesskab samt
               sikring af, at der ikke uden bankens samtykke, foretages betaling af renter
               og afdrag på mellemregningerne, så længe låntager ikke har indfriet
               engagementet. den sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
           …”
af kreditindstillingen fremgår tillige blandt andet:
   "…
   jf. tilsagn af 23.06.2008 forudsættes følgende punkter opfyldt:
    • tilsagn fra nye investorer om at ville tilføre eurotrust a/s eur 150 mio. i
         ny kapital. aftale skal være indgået ikke senere end 01.09.2008.
    • egenkapìtalen i eurotrust a/s skal på dato for underskrift af det nye
         dokumentsæt udgøre mindst dkk 475 mio. (efter salget af aktiv gruppen
         holding a/s, agh norge a/s og real ejendomme a/s).
    •
    …"
af referat af bestyrelsesmøde den 26. august 2008 fremgår om eurotrust under punktet
”efterretningssager” følgende:
       ”…
       hju: gennemgik indstillingen. der er tale om frigivelse af sikkerheder i
       forbindelse med frasalg af agh, agh norge og real ejendomme samt delvis
       indfrielse af engagement. engagementet er nu på dkk 68 mio. og yderligere
       styrket med flere sikkerheder.
       beslutning: bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
       …”
                                           - 201 -
salget af eurotrusts ejendomsportefølje omfattede ikke rømø golf and wellness. det
fremgår af sagen, at der i december 2007 var udarbejdet materiale til brug ved tegning af
andele i et k/s rømø wellness, herunder en vurderingsrapport af 21. december 2007
udarbejdet af colliers hans vestergaard a/s. ejendommen beliggende sønder strandvej 1,
havneby, der blev drevet som golfbane af rømø golf og wellness, blev vurderet til 32,4
mio.kr.
eurotrust indfriede ikke lånet ved forfaldstid den 1. oktober 2008.
den 6. november 2008 bevilgede bankens bestyrelse et overtræk på 1,6 mio. kr., således
at det trukne beløb af 66,6 mio.kr. og en prolongering frem til ultimo november 2008 og
godkendte en strategi for afvikling af engagementet, som indstillet ved kreditindstilling
af 30. oktober 2008 underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen. bankens
sikkerheder var fortsat opgjort til en skønnet sikkerhedsværdi på 0 kr., således at hele
engagementet på nu cirka 66,6 mio. kr. var blanco.
af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      der er tale om et fil § 78 engagement, idet erik damgaard nielsen er
      bestyrelsesmedlem i selskabet.
      prolongering af engagementet frem til 30. november 2008, idet selskabet har
      kunnet indfri sit engagement, som følge af forhalinger i forbindelse med salget af
      rømø golf og wellness. såfremt eurotrust ikke kan opfylde sine forpligtigelser
      og indfri engagementet ultimo november, vil banken realisere de pantsatte
      sikkerheder, med henblik på fuld inddækning. se nedenfor under strategi.
      …
      strategi
      per 1. oktober 2008 har eurotrust været i default på lånet fra capinordic bank på
      dkk 65 millioner og der har været en løbende kontakt til eurotrust siden 1.
      oktober. eurotrust havde en forventning om, at de havde en køber til rømø, og
      der var underskrevet en spa [share purchase agreement], der bekræftede dette.
      betaling af købesummen er dog blevet udskudt flere gange og det må nu
                                              - 202 -
      formodes, at dette salg ikke bliver til noget, da køberen ikke har vist den fornødne
      betalingsevne. derfor er der nu indsat 3 personer fra erik damgaard portefølje
      invest og capinordic bank i bestyrelsen og direktionen af eurotrust wind energy
      aps og i datterselskabet aktiv wind energy aps, hvor de væsentlige
      vindaktiviteter er placeret. ideen er, sammen med den nuværende ledelse, at sikre
      de værdier, der er i vinddelen af eurotrust. værdierne vil blive tilført erik
      damgaard portefølje invest og capinordic bank via det positive cash flow, der
      forventes at være på dkk 40 - 50 millioner, fra vindmølledriften. herudover
      forventes et frasalg af vindaktiviteter til de nye ejere, således at det pant, der er
      opnået i mellemregningen mellem eurotrust og eurotrust wind energy aps
      udnyttes optimalt til at sikre tilbagebetalingen af de stillede kreditter. det er ikke
      muligt, på nuværende tidspunkt, at vurdere om en konkurs i eurotrust vil kunne
      forhindre en gennemførsel af den skitserede plan, men det har været væsentligt, at
      der er taget aktion, således at de nævnte tiltag er foretaget før, der er udnævnt en
      kurator. det er den umiddelbare vurdering, at der skulle være frie
      aktiver for over dkk 400 millioner i eurotrust wind energy aps og i
      datterselskabet aktiv wind energy aps. på baggrund af de frie aktiver skulle der
      være mulighed for fyldestgørelse af de stillede kreditter forudsat, at afviklingen
      sker på en hensigtsmæssig måde.
      …”
af kreditindstillingen fremgik følgende hovedtal for regnskabsåret 2006/2007:
               ”
          ”
i sin vurdering af 5. november 2008 gav advokat thomas kjøler engagementet
karakteren b2.
finanstilsynets anførte om engagement i et brev af 19. december 2008 til banken, attention
henrik juul, følgende om resultatet af tilsynets ekstraordinære undersøgelse den 12.
november 2008:
                                            - 203 -
     ”…
     tilsynet vurderer, at der på grund af debitors betydelige økonomiske
     vanskeligheder (bl.a. betalingsstandsning) forligger objektiv indikation for
     værdiforringelse. banken skal således foretage en beregning af
     nedskrivningsbehov.
     endvidere vurderer tilsynet på det foreliggende grundlag, at de stillede
     sikkerheder i solvensmæssig sammenhæng ikke kan tillægges væsentlig
     sikkerhedsværdi. udover en eventuel nedskrivning er der et solvensbehov med en
     sådan størrelse, at den samlede risiko på 67 mio. kr. bliver afdækket.
     …”
den 24. november 2008 anmeldte eurotrust betalingsstandsning og blev erklæret
konkurs den 6. juli 2009 .
af revisionsprotokollatet om udkast til årsrapport for banken for 2008 af 23. marts 2009
fremgår om status vedrørende eurotrust:
     ”…
     status siden maj 2008
     banken har siden primo 2008 arbejdet aktivt for at reducere engagementet med
     eurotrust a/s, der ultimo maj 2008 havde et engagement i niveau dkk 138 mio.
     banken har forestået salget af aktiv gruppen holding a/s og agh norge a/s til
     olicom, hvilket har resulteret i en reduktion af engagementet fra dkk 138 mio.
     til i dag ca. dkk 68 mio. banken er i løbende dialog med selskabet og forventer,
     at engagementet er afviklet i sin helhed inden for 12-18 mdr. denne afvikling vil
     enten være i form af selskabets egen tilbagebetaling, alternativt ved realisering af
     de deponerede sikkerheder. ved realisering af de deponerede sikkerheder vil
     banken sælge vinddivisionen og de store industri møller til professionelle
     operatorer, eksempelvis greentech energy systems eller dong. de lidt mindre
     møller vil blive pakketeret i k/s format og solgt til privatpersoner og
     virksomheder til brug for skattemæssige afskrivninger.
     revisors vurdering:
     vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
     revisionsbekendtgørelsen § 24, stk. 3, erklære, at ovenstående engagement er målt
     korrekt.
     …”
af e-mailkorrespondance af 24. august 2009 mellem pia frank og paolo astorri, ansat i
bankens private banking afdeling, henrik juul, niels kryger andersen og birgitte
                                           - 204 -
drewes vedrørende bridgelån til eurotrust, som banken havde formidlet, fremgår blandt
andet:
     ”from: pia frank
     to: henrik juul
     …
     fredag den 21. august kl. 15.30 blev paolo og jeg bekendt med eurotrust'
     særdeles alvorlige problem med hensyn til tilbagebetaling til investorerne i
     bridgefinansieringen på hhv. 70 mio. kroner og 14 mio. kroner. det har givet
     stof til eftertanke!
     det undrer os i den grad, at paolo og jeg skal høre fra kunder (max og bøje
     vinther) samme dag fredag den 21. august, at de har fået oplyst (men ikke af
     capinordic bank), at der er store problemer omkring tilbagebetalingen af
     bridgefinansieringen. herefter tager vi fat i niels kryger, som informerer os
     sidst på eftermiddagen via mail og møde.
     …
     vi har gennem længere tid forhørt os hos henrik, niels og birgitte omkring
     indfrielsen af bridgefinansieringen. vi rykker ofte for svar og bliver mødt med
     undskyldninger af forskellig karakter. vi har læst al korrespondance i sagen og
     kan efterhånden se en rød tråd i den manglende information.
     vi begynder nu at have forståelse for investorernes spørgsmål omkring de
     ændringer i pantsætningsrækkefølgen og til de kritiske spørgsmål til
     capinordic banks særinteresse i denne sag, og vi har i den forbindelse brug
     for en redegørelse til os selv og til investorerne.
     det er os dybt foruroligende, at sagen har taget denne frygtelige drejning, da
     vi adskillige gange har udtrykt vores bekymring omkring tilbagebetalingen af
     investorernes penge, og hver gang er blevet mødt med et svar, af hhv. niels,
     birgitte og henrik, om at investorerne kan være fortrøstningsfulde og
     komfortable (niels har imidlertid aldrig været komfortabel) omkring
     eurotrust' situation og tilbagebetalingen af investorernes indskud på 84 mio.
     kroner.
     til orientering så oplyser henrik os på mødet med birgitte drewes [bankens
     chefjurist] fredag den 17. juli 2009, at tabet for vores investorer i eurotrust
     muligvis vil ligge i størrelsesordenen 6 mio. kroner samt tabt rente. dette
     drøftes i forbindelse med aftalen omkring mbo af private banking (proviso
     fondsmæglerselskab), hvor paolo og jeg giver udtryk for vores bekymring
     omkring eurotrust, som muligvis kan komme til at give os problemer ved
     købet af private banking og disses kunder, som har eurotrust.
                                             - 205 -
      vi føler os forpligtet til at værne bedst muligt om kundernes interesse for
      tilbagebetaling og har indtil nu følt os trygge gennem orienteringer fra
      banken, og derfor nedtonet kritik fra eksterne rådgivere, advokater og
      utålmodige kreditorer.
      …
      vi har derfor brug for en redegørelse omkring capinordic's interesse vedrørende
      forlængelsen af bridgelånet i juli 2008, capinordic's incitamenter for forlængelsen
      af det oprindelige bridgelån, samt rimeligheden i kreditorernes prioritets-
      /sikkerhedsstilling hurtigst muligt. vi føler os nødsaget til, på kundernes vegne, at
      kigge objektivt og kritisk på sagens håndtering. dette skal også ses i lyset af at vi
      d. 27. juni 2008 på vegne af banken fremsender bekræftelse på de særlige
      betingelser omkring sikkerhed og frasalg af ejendomsdivision, samt at capinordic
      bank betragter bridgefinansieringen som en fornuftig forretning.
      …
      jeg kan huske, da vi i juni måned 2008 blev bedt om af hhv. peter søholt og
      henrik juul at forlænge denne bridgefinansiering. der var et massivt pres på
      os. peter søholt skrev en mail til os den 13. juni 2008, hvor han pointerer
      vigtigheden af denne forlængelse. jeg havde derefter et møde med henrik
      juul på hans kontor, hvor jeg får at vide, at vi skal have den forlængelse på
      plads. i og med det var så vigtigt for capinordic bank (peter søholt og
      henrik juul) at få forlængelsen på plads, så ser vi risikoen for et
      habilitetsproblem, som vi gerne vil have afklaret.
      …"
af referat af bestyrelsesmøde i banken den 13. august 2009 fremgår om frasalg af bankens
private banking afdeling blandt andet:
      ”…
      hju: fulgte op på frasalget af private banking. der har været ført en række
      forhandlinger med pia og paolo (pp). såfremt der opnås enighed, vil pp overtage
      rettighederne til navnet proviso, og banken vil stille en filialtilladelse til
      rådighed, hvortil kundeporteføljen vil overgå. sideløbende vil pp ansøge om en
      fondsmæglertilladelse hos tilsynet. som det ser ud nu vil pp give dkk 7,5 mio.
      for private banking afdelingen. heri indgår afståelse af lønninger på tddk 800.
      desuden er deres krav, at banken tager ansvaret for en evt. tvist vedr. eurotrust
      bridgefinansieringen. løsningen er ikke optimal, men tilbuddet skal overvejes,
      idet der ellers kan opstå nogle operationelle risici i forbindelse med afviklingen.
      …”
                                             - 206 -
efter det oplyste frasolgte banken den 1. september 2009 sin private banking aktivitet
(proviso) til artha kapitalforvaltning a/s, i hvilken forbindelse blandt andre pia franks og
paolo astorris ansættelsesforhold i banken ophørte.
på baggrund af kreditindstilling af 25. oktober 2009 underskrevet den 12. november 2009 af
henrik juul og martin hjort hansen blev bankens engagement med eurotrust prolongeret
frem til den 30. juni 2010. engagementet var klassifiseret d. det fremgår ikke af
bestyrelsesmødereferaterne, at bestyrelsen bevilgede prolongeringen.
af kreditindstillingen fremgår, at engagementet var på 71,7 mio. kr. blanco var angivet til 6,7
mio. kr. det fremgår endvidere blandt andet:
      ”…
      banken har anmeldt et krav pa tdkk 72.924 og har pant i mellemregningen med
      selskabets datterselskab eurotrust wind energy aps og i mellemregningen
      mellem førnævnte selskab og aktiv wind aps, der er moderselskab for
      størstedelen af de tyske, polske og spanske vindaktiviteter organiseret i
      selvstændige selskaber.
      lånet på ca. tdkk 72.000 forventes afviklet ved realisation af vindaktiviteterne
      under aktiv wind aps og på denne baggrund forventes lånet at kunne indfries
      indenfor de næste 6-9 måneder.
      …”
i finanstilsynests vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i december 2009 fik
engagementet karakteren 2 c svarende til ”kunder med væsentlige svaghedstegn, men uden
objektiv indikation for værdiforringelse”. finanstilsynet anførte i en oversigt af 18. januar
2010 blandt andet:
      ”…
      engagementet var på 74. mio. kr.
      sikkerheden bestod bla. i 50 % for et beløb op til 130 mio. kr. af en
      mellemregning mellem eurotrust og eurotrust wind energy. erik damgaard
      porteføljeinvest har de andre 50 %. beløbet skal indgå ved salg af
      vindmølleparker i polen (er solgt), tyskland og spanien.
      frigivelsen af det første salg afventer konkursbehandlingen af eurotrust.
      tilsynet vurderede, at der knyttede sig en risiko til hvornår og hvor meget banken
      ville opnå.
      tilsynet gav karakteren 2c og vurderede et solvensbehov på 36 mio. kr.”
                                               - 207 -
af referat af bestyrelsesmøde i banken den 6. januar 2010 fremgår blandt andet:
      ”…
      hju: … på særligt to engagementer - eurotrust og bram gruppen -
      har tilsynet efter bankens opfattelse været usædvanligt restriktive, idet der på dem
      skal kreditreserveres hhv. dkk 36 og 35 mio. dette på trods af, at sikkerheden på
      eurotrust består i transport i en mellemregning, hvor salget af de
      underliggende aktiver delvist er eksekveret, og bram gruppen er styrket med en
      kautionserklæring fra ab stena metall finans på dkk 7 mio.
      hju: oplyste at banken derudover er sagsøgt for i alt dkk 176 mio. disse
      stævninger er blevet vurderet både internt og af bankens advokater, og den
      samlede opfattelse er, at der ikke er belæg for de fremførte påstande, og at de
      reducerede påstandsbeløb vil kunne rummes inden for de operationelle risici.
      hju: forklarede at såfremt tilsynet fortsætter sin restriktive og udokumenterede
      vurderingskriterier i behandlingen af bankens engagementer, vil det kunne blive
      problematisk i forhold til bankens solvensbehov.
      hju: redegjorde på den baggrund for bankens kapitalberedskabsplan, der bl.a.
      beskriver bankens nødplan for fremskaffelse af kapital. gennemgik endvidere
      reglerne for pligt til indberetning til tilsynet, når der er formodning for, at banken
      ikke opfylder kapitalkravet. konkluderede at de foreløbige tilbagemeldinger fra
      tilsynet gør, at banken er nødsaget til at igangsætte kapitalberedskabsplanen,
      hvilket bl.a. betyder, at alle risikobelastende aktiviteter skal stoppes.
      hju: gennemgik endvidere oversigten over samtlige af bankens engagementer,
      der nederst viser, at banken pr. 30. november 2009 har en basiskapital på dkk
      333 mio. og en dækning på 109 % i forhold til solvensbehovet. dette skal ses i
      forhold til, at der fortsat er en række uafklarede engagementer, der afventer
      tilsynets tilbagemelding.
      …”
af referat af bestyrelsesmøde i banken den 21. januar 2010 fremgår, at lasse lindblad nu var
fratrådt som bestyrelsesmedlem. det fremgår tillige blandt andet:
       ”…
      hju: gennemgik listen med retssager: øverst er de sager, hvor banken er sagsøger.
      dernæst er der to stævninger angående synerco og k/s city parkering. i
      førstnævnte er bankens andel mindre end det angivne påstandsbeløb, da
      stævningen er tilgået i alt 6 selskaber. sidstnævnte er på dkk 58,6 mio. desuden
      er der voldgiftssager vedr. tegning af aktier i olicom og salg af aktier allokton
      ab, der begge forventes afgjort i foråret 2010. og en ansættelsessag samt en
      varsling om stævning vedr. eurotrust.
      hju: oplyste at tilsynet har signaleret, at de mener, at sidstenævnte er kommet
                                               - 208 -
       dem i hænde for sent, hvorfor det sandsynligvis vil blive taget op på mødet i dag.
       tilsynet har indtil videre signaleret et solvensbehov på dkk 36 mio. på
       eurotrust, men har telefonisk i dag skønnet, at det skal sættes op til dkk 100
       mio.
       ...”
i et notat af 3. februar 2010 udarbejdet af advokat kristina andersen, accura
advokataktieselskab, vurderes capinordic bank a/s‘ økonomiske risiko i forbindelse med
den af eurotrust a/s under konkurs i brev af 22. december 2009 varslede omstødelsessag på
140 mio. kr. vedrørende bankens sikkerhed i mellemregninger mellem eurotrust og eurotrust
wind energy aps og aktiv wind aps. i notatet konkluderes følgende:
       ”4.     konklusion
       på baggrund af det ovenfor anførte er det min vurdering, at cn's risiko i
       forbindelse med et eventuelt sagsanlæg er i størrelsesordenen dkk 0-5 mio,
       hvilket skal betragtes som en 20 % risiko for omstødelse af residualen på dkk 24
       mio..
       ved min vurdering har jeg lagt til grund:
            -  at cn har fuld dækning eller i hvert fald så godt som fuld dækning for sit
               tilgodehavende ved uomstødelig sikkerheder, hvorfor der ikke kan ske
               omstodelse af den skete nedbringelse af låneengagementet med et og den
               efterfølgende sikkerhedsstillelse for engagementet pr. 30. juni 2008.
            -  at et endnu ikke har dokumenteret, at betingelserne for omstødelse i
               medfør af konkurslovens § 74 er opfyldt. i denne forbindelse har jeg
               særlig lagt vægt på, at dispositionerne er foretaget mere end fem måneder
               for fristdagen, og jeg finder, at boet ikke har dokumenteret at der
               foreligger insolvens og utilbørlighed på dette tidspunkt.”
den 30. september 2010 anlagde eurotrust a/s under konkurs og eurotrust wind energy
aps under konkurs sag mod fs finans a/s (tidligere banken) med krav om omstødelse af
bankens pant i mellemregning mellem eurotrust og eurotrust wind energy aps og
mellemregning mellem eurotrust wind energy aps og aktiv wind aps. banken havde i
juni 2008 modtaget pant for op til 155 mio. kr. i de nævnte mellemregninger, jf. ovenfor.
sagen blev forligt i marts 2012 ved fs finans a/s' - og de øvrige panthaveres - accept af
aktiv wind aps' betaling af 75 mio. kr. til eurotrust wind energy aps under konkurs (og
videre til eurotrust a/s under konkurs) mod konkursboernes accept af fs finans a/s' og de
øvrige panthaveres pant i den resterende mellemregning. forliget omfattede også
                                             - 209 -
bridgelånsdeltagerne. fs finans a/s og de øvrige panthavere accepterede aktiv wind aps'
betaling af 25 mio. kr. til bridgelånsdeltagerne.
eurotrust a/s under konkurs havde også ved sagsanlæg den 31. august 2010 anfægtet
bankens sekundære pant i nominelt cia. 3 mio. aktier i european wind farms a/s. ved
dom af 5. juli 2013 stadfæstelse vestre landsret kolding rets dom af 4. november
2011, hvorefter eurotrust a/s under konkurs skulle anerkende bankens pant som
gyldigt.
tabsopgørelse
sagsøger har ikke gjort gældende, at der er lidt selvstændigt tab på engagementet med
eurotrust.
13.2. eurotrust/olicom transaktionen
som beskrevet i afsnit 13.1 indgik banken den 14. marts 2008 med tillæg af 30. april
2008 formidlingsaftale med eurotrust vedrørende bankens formidling af et salg af
eurotrusts ejendomsaktiviteter bestående af samtlige aktier i aktiv gruppen holding
a/s, real ejendomme a/s og agh norge a/s. rømø golf and wellness a/s var ikke
omfattet af aftalen.
af bankens formidlingsaftale med eurotrust, der for banken var underskrevet af lasse
lindblad og henrik juul, fremgår, at banken enten kunne købe eurotrusts
ejendomsaktiviteter eller formidle et salg til en køber. købesummen var kontant 215
mio. kr. og en earn out på maksimalt 200 mio. kr.
den 19. marts 2008 indgik banken en formidlingsaftale med csv invest aps, der var et
datterselskab af banken. af formidlingsaftalen fremgår, at csv invest aps ønskede at
købe eurotrusts ejendomsaktiviteter med henblik på et helt eller delvist videresalg til en
køber. som vederlag skulle banken af csv invest aps modtage et ”succeshonorar” på 5
% af balancesummen af ejendomsaktiviteterne, dog maksimalt 90 % af csv invest aps’
avance ved videresalget. lasse lindblad underskrev formidlingsaftalen på vegne af csv
invest aps, mens henrik juul og niels kryger andersen underskrev for banken.
                                               - 210 -
ved aftaler af 23. juni 2008 formidlede banken således dels eurotrusts salg af
ejendomsaktiviteter til csv invest aps, herunder de aktiviteter, der lå i eurotrusts
datterselskab c2 invest aps, dels csv invest aps' videresalg af eurotrusts
ejendomsaktiviteter til olicom bortset fra aktiviteterne i c2 invest aps.
aktiverne i c2 invest aps var følgende:
            - skn projektet
            - ejendomsselskabet marienlyst palæ aps
            - ejendomsselskabet parkhusene aps
            - ejendomsselskabet ølbycentervej 65 aps
            - tilgodehavende hos alpen holidays ferienhäuser gmbh
            - den gamle skibssmedie aps
            - nordan parkhusene aps
eurotrust/olicom-transaktionen kan illustreres som følger:
                                                  capinordic a/s
                                                  csv invest aps                       olicom
                  eurotrust
         aktiv                   real      aktiv                    real      aktiv                real
        gruppen               ejendomme   gruppen                ejendomme   gruppen             ejendomme
      holding a/s                       holding a/s                        holding a/s
         agh norge          c2 invest      agh norge          c2 invest                agh norge
            a/s                aps            a/s                 aps                     a/s
ved eurotrusts salg af ejendomsaktiviteterne til csv invest aps i henhold til aftale af 23.
juni 2008 med ”closing” den 30. juni 2008 var købesummen 75 mio. kr. kontant, fordelt med
40 mio. kr. for aktiv gruppen holding a/s, 6 mio. kr. for agh norge a/s, 4 mio. kr. for
real ejendomme a/s og 25 mio. kr. for c2 invest aps. eurotrust modtog desuden en earn
out på maksimalt 250 mio. kr. csv invest aps skulle ifølge aftalen tillige indfri alle ”inter
company loans”. det er under sagen oplyst, at dette hovedsageligt vedrørte aktiv gruppen
holding a/s' gæld til eurotrust på cirka 42 mio. kr., som blev overtaget af olicom.
                                               - 211 -
det er tillige under sagen oplyst, at den kontante betaling på 75 mio. kr. til eurotrust og
indfrielsen af eurotrusts tilgodehavende hos aktiv gruppen holding a/s på 42 mio. kr. (med
ca. 40,8 mio. kr.), i alt ca. 115,8 mio. kr., blev overført til eurotrusts konto i banken til
nedbringelse af engagementet. det fremgår af en posteringsoversigt for eurotrusts konto i
banken, at der den 1. juli 2008 indsættes cirka 39 mio.kr. og 64,35 mio.kr.
ved aftale af 23. juni 2008, ligeledes med closing den 30. juni 2008, videresolgte csv invest
aps de fra eurotrust købte ejendomsaktiviteter til olicom, bortset fra c2 invest aps.
købesummen var 105 mio. kr. kontant, fordelt med 85 mio. kr. for aktiv gruppen holding
a/s, 10 mio. kr. for agh norge a/s og 10 mio. kr. for real ejendomme a/s. csv invest
aps modtog desuden samme earn out på maksimalt 250 mio. kr.
skematisk kan købs-og salgspriserne opstilles således:
                                           købt af eurotrust       solgt til olicom
                                                  for                    for    _
            aktiv gruppen holding a/s         40 mio. kr.            85 mio. kr.
            agh norge a/s                       6 mio. kr.           10 mio. kr.
            real ejendomme a/s                  4 mio. kr.           10 mio. kr.
            i alt selskaber til videresalg     50 mio. kr.          105 mio. kr.
c2 invest aps, havde pr. 30. juni 2008 en egenkapital på ca. 35,3 mio. kr.
ifølge det oplyste modtog banken et honorar på 46,8 mio. kr. for formidlingen af
eurotrust/olicom-transaktionen.
ifølge pkt. 6.3 i aftalen mellem csv invest og olicom var denne blandt andet betinget af
følgende:
      ” closing of this agreement shall on the part of olicom be conditional upon
      that the following conditions have been fulfilled:
                                             - 212 -
      (i)     that olicom procures proper and sufficient finance for the transaction
              in the form of a fully paid up increase of olicoms share capital with
              paid in capital amounting to at least dkk 100,000,000.
      …”
banken finansierede i en række tilfælde kunders tegning af aktier i olicom ligesom
transaktionens gennemførelse var betinget af, at banken ydede olicom et lån.
bankens finansiering af kunders tegning af aktier i olicom
banken udbød kapitalforhøjelsen i olicom i juni 2008.
af et udateret og ikke underskrevet dokument betegnet ”olicomtegning fortroligt” fremgår
blandt andet:
      ”
          ”
foran selskaberne synerco aps, harry rosenberg, sydbank og euro trust/edi er med
håndskrift angivet initialerne ”lli”, og foran selskaberne bent helmer, wealth management,
hans henrik klovborg, bionord, jca (alminde) og per bram er angivet initialerne ”sha”.
                                               - 213 -
i en mail af 3. juli 2008 fra bankens chefjurist birgitte drewes til henrik juul med kopi til
blandt andre lasse lindblad og søren hansen anføres det blandt andet:
       ”…
          -    søren hansen håndterer: bent helmers, wealth management, hans
               henrik klovborg, bionord, jca (alminde) og per bram. jeg mangler en
               bekræftelse på, at alt er på plads.
          -    søren hansen håndterer ombytningen af gamle/nye aktier med synerco.
          -    spar bank har vi ikke kaldt endnu, da de jo ikke vil deponere pengene,
               men kun betale mod papirerne.
          -    jeg har kaldt synerco, a o holding. dansk anlægsinvest. volleshave
               holding og erik damgaard.
       udeståender:
          - ib er vendt tilbage, at de kun overfører 25 mio., da de sidste 15 skal
               komme fra harry. efter aftale med lasse gør vi ikke noget ved denne
               melding, men rykker for de sidste 15 mio. i morgen.”
adr nr. 1904 aps, som forinden kapitalforhøjelsen i olicom ejede majoriteten af aktierne i
olicom, deltog ikke i kapitalforhøjelsen.
vedrørende per bram nielsen og bram gruppens investering i olicom henvises til dommens
afsnit 13.37.
vedrørende synercos investering i olicom henvises til dommens afsnit 13.9.
vedrørende volleshave holdings investering i olicom henvises til dommens afsnit 13.7.
også capinordic a/s' datterselskab aktie & valutainvest aps finansierede to kunders
tegning af aktier i olicom i forbindelse med kapitalforhøjelsen i juni 2008:
           a.o. holding aps                                         6,0 mio. kr.
           volleshave holding aps                                   8,6 mio. kr.
           i alt                                                  14,6 mio. kr.
endelig havde sparbank afgivet et tilsagn om tegning af aktier i olicom for 12,2 mio.
kr. i forbindelse med kapitalforhøjelsen i juni 2008. ved voldgiftskendelse af 20. januar
                                             - 214 -
2012 i en sag anlagt af fs finans a/s om, hvorvidt dette tilsagn var bindende for
sparbank, blev voldgiftssagen afvist med den begrundelse, at de to personer, der havde
underskrevet for sparbank ikke kunne forpligte sparbank. det fremgår blandt andet af
voldgiftskendelsen, at forhåndstilsagnet om tegning af aktierne blev fremsendt til lasse
lindblad, der også forinden var blevet orienteret herom ved e-mail. endelig fremgår det,
at beløbet for tegning af de omhandlede aktier, blev indbetalt af banken til olicom den
10. juli 2008.
bankens finansiering vedrørende aktiver i c2 invest aps
banken indgik efterfølgende i finansieringsforhold vedrørende en række af de af c2 invest
aps' ejede aktiver:
ejendomsselskabet ølbycentervej 65 aps
ejendomsselskabet ølbycentervej 65 aps ejede ejendommen beliggende ølbycenter 65 i
køge, hvilken ejendom senere blev solgt til fussing & hjermind ejendomme a/s for 10 mio.
kr. banken bevilgede fussing & hjermind ejendomme a/s en kredit på 10 mio. kr. til
finansiering af fussing & hjermind ejendomme a/s' køb af ejendommen. der henvises til
dommens afsnit 13.3 om fussing og hjermind ejendommen a/s.
tilgodehavende på ca. 12,8 mio. kr. hos alpen holidays ferienhäuser gmbh
banken bevilgede den 24. februar et lån på 48,425 mio. kr. til alpen holidays. af dette lån
blev ca. 12,8 mio. kr. anvendt til indfrielse af c2 invest aps' tilgodehavende hos alpen
holidays på samme beløb. der henvises til dommens afsnit 13.5 om alpen holidays.
ejendomsselskabet marienlyst palæ aps
c2 invest aps solgte den 24. marts 2009 ejendomsselskabet marienlyst palæ aps til
ejendoms- og investeringsselskabet marienlyst a/s. købesummen blev i første omgang
finansieret ved et lån i aktie & valutainvest aps. lånet på 7,5 mio. kr. blev imidlertid den
22. september 2009 ført ned i banken. der henvises til dommens afsnit 13.6 om ejendoms-
og investeringsselskabet marienlyst a/s.
den gamle skibssmedie aps
                                            - 215 -
som beskrevet i afsnit 12.5 ønskede capinordic a/s, at c2 invest aps byttede den gamle
skibssmedie aps med ejendommen borbjerg holmgaard. borbjerg holmgaard blev
overtaget, men salget af den gamle skibssmedie aps blev ikke gennemført.
olicom
bankens engagement med olicom var et af bankens største udlånsengagementer og på
tidspunktet for bankens konkurs det største udlånsengagement i banken.
bankens engagement med olicom blev etableret i juni 2008 efter eurotrust/olicom-
transaktion, jf. dommens afsnit 13.2.
bankens engagement med olicom vedrører i det væsentlige finansiering af olicoms køb
af en del af eurotrusts ejendomsaktiviteter i juni 2008, jf. ovenfor
omeurotrust/olicom-transaktionen.
olicom er efter det oplyste stiftet i 1984 og var oprindeligt et ventureselskab, der i 1997
blev noteret på københavns fondsbørs (nasdaq omx copenhagen a/s).
i 2006 påbegyndte olicom en omlægning af sine aktiviteter fra it venturevirksomhed til
ejendomsinvesteringer. i årsrapporten 2006 er således anført blandt andet:
      ”…
      som nærmere beskrevet under "begivenheder i 2007” vil selskabets bestyrelse på
      en kommende generalforsamling stille forslag om en kapitalforhøjelse, der - hvis
      forslaget opnår den nødvendige tilslutning - vil betyde, at selskabets
      hovedaktivitet i fremtiden vil vare ejendomsinvesteringer.
      …”
af olicoms årsrapporter for 2005-2009 fremgår følgende økonomiske udvikling i
selskabet:
             t.kr.                         2005       2006        2007       2008      2009
             resultat                    -80.839    -142.030      -8.240    -53.731 -131.366
             egenkapital ultimo          138.761       -3.269    -11.509 243.294     106.197
                                              - 216 -
              pengestrømme fra             -12.811     -7.111   -10.543        483     -8.433
              drift
den forbedrede egenkapital i 2008 skyldtes adr nr. 1904 aps' ("adr") apportindskud,
konvertering af gæld til aktiekapital samt kontante kapitalforhøjelser, jf. nedenfor.
årsrapporterne for 2005-2009 blev alle aflagt under forudsætning om olicoms evne til
at fortsætte driften.
af olicoms årsrapport for 2007 fremgår, at der pr. 31. december 2007 var ca. 12.000
aktionærer i olicom og ingen "store aktionærer", jf. dagældende aktieselskabslov § 28a.
af olicoms årsrapporter for 2006 og 2007 og selskabsmeddelelse af 19. december 2007
fremgår, at olicom i januar 2007 indgik aftale med ejendomsselskabet adr om adr's
apportindskud af en ejendomsportefølje i olicom bestående i selskaberne castor holding a/s
og nygade 29-39, ikast aps, som ejede 11 ejendomme, herunder ejendommen kanalvej 150
– 154 i odense. af selskabsmeddelelsen fremgår blandt andet:
      ”…
      forretningsmodel
      olicoms kompetencer, der skal underbygge for retningsmodellen, vil bl.a. blive
      tilført selskabet i forbindelse med apportindskuddet af castor holding a/s og
      nygade 29-39, ikast aps, herunder tre medarbejdere med mange års erfaring fra
      branchen og et udbygget netværk og indgående kendskab til den indskudte
      forretning. disse vil sammen med den administrerende direktør i olicom, der
      startede i olicom i september måned og som også har stor erfaring fra
      ejendomsbranchen, danne kernen i den nye organisation. således har selskabet
      tilpasset ledelsen til det nye forretningsområde med personer, der har den rette
      kompetence til at drive forretning indenfor dette område og implementere den ny
      strategi.
      …
      aftalegrundlag
      som oplyst i tidligere meddelelser har selskabet indgået en aftale med
      ejendomsselskabet adr nr. 1904 aps ("adr”) om nyemission og erhvervelse af
      en ejendomsportefølje fra adr. aftalen er betinget af godkendelse af
      emissionsvilkårene på en ekstraordinær generalforsamling, der nu afholdes den
      20. december 2007. aftalen indebærer, at adr sikrer olicorns driftslikviditet
                                          - 217 -
     frem til emissionens gennemførelse… der erhverves 11 erhvervsejendomme
     fortrinsvis beliggende i danmark med en
     samlet nettoværdi på 100 mio. kr. handelsværdien af ejendommene på 300 mio.
     kr. er for de 281 mio. kr. 's vedkommende fastlagt på grundlag af vurderinger
     foretaget af uafhængige valuarer, medens resten er fastsat på baggrund af nyligt
     konstaterede anskaffelsessummer.…”
adr var ejet af jesper jørgensen og drev virksomhed med besiddelse af kapitalandele i en
række selskaber, herunder ejendomsselskaberne nygade 29-39, ikast aps og castor holding
aps. af adr’s årsrapport 2007 fremgår, at årets result var – 40 mio kr. og egenkapital ca.
122 mio kr. der var anført følgende supplerende oplysning fra revisor:
     ”uden at tage forbehold gør vi opmærksom på oplysningerne i
     ledelsespåtegningen, hvori ledelsen redegør for den usikkerhed, der knytter sig til
     værdiansættelsen af tilgodehavender og kapitalandele i associerede
     virksomheder.”
generalforsamlingen meddelte sin godkendelse af erhvervelsen fra adr den 20.
december 2007.
banken bistod olicom i 2007 og 2008 som finansiel rådgiver i forbindelse med adr's
apportindskud af ejendomsporteføljen i olicom mv., herunder udarbejdelse af et senere
prospekt af 12. marts 2008. i den forbindelse sendte niels kryger andersen den 16. maj
2007 en e-mail til henrik juul, hvori niels kryger andersen omtalte olicoms økonomi i
anledning af, at olicom ikke kunne betale en af banken udstedt faktura på 187.500 kr.
heraf fremgår blandt andet:
     "…
     ja, de har ingen penge og det vidste vi godt da vi indgik aftalen hvorfor vi
     ikke forventede at de betalte men jeg skal nok rykke dem. olicom har negativ
     egenkapital på næsten 8 millioner og lever for lånte penge fra jesper
     jørgensen og det hel[e] skal gå op i en højere enhed for at lykkes.
     …"
af e-mail af 30. maj 2007 fra boje rinhart i olicom til niels kryger andersen, der af
denne videresendes til lasse lindblad med en forespørgsel, om det er korrekt, fremgår
blandt andet:
                                             - 218 -
     ”kære niels
     jeg har vendt spørgsmålet med jesper jørgensen, som bekræfter min opfattelse af,
     at lasse lindblad og jesper jørgensen har aftalt, at retaineren først betales, når
     emissionen er gennemført.”
af e-mail af 13. juli 2007 fra niels kryger andersen til lasse lindblad med kopi til
henrik juul fremgår, at niels kryger andersen havde modtaget olicoms første udkast til
budget for 2007-2009. i mailen anfører niels kryger andersen blandt andet:
     "…
     overskuddet de tre år efter skat er:
     hvilket indikerer en værdi på selskabet på omkring dkk 25 mio. med en p/e på
     10 men ejendommene er indskudt til dkk 70-80 mio.
     samtidig viser første udkast til et driftsbudget omkostninger på dkk 3,2 mio.
     hvor de nuværende omkostninger i castor og olicom viser ca. dkk 10 mio. på
     årsplan uden der er taget stilling til hvad der falder væk.
     selv om omkostningerne fra nuværende niveau halveres vil det give nulresultater i
     alle tre år og så er der ikke vurderet om vedligeholdelsessituationen på
     ejendommene kræver mere end de afsatte dkk 40 per m2.
     lønomkostningen til den administrerende direktør er sat til dkk 300.000 mens
     regnskabschef hos castor får dkk 560.000 og bogholderne får 360/400 tdkk
     hvilket også er uholdbart.
     ejendomsporteføljen er sammensat af ejendomme i sverige, ikast, randers,
     odense, padborg, haderslev, fredericia og enkelt til dkk 2,5 mio. i
     københavn og lejeindtægterne er ca. dkk 15 mio. i 2007 og ved fuld
     udlejning ca. 20,5 mio. der er intet afsat til at sikre en højere udlejning og
     den største lejer i odense har sagt lejemålet op med udgangen af dette år og
     lejemålet gav dkk 3,6 mio. på årsplan. selv om det kan lejes ud kommer der
     formentlig ikke ubetydelige likviditetsudgifter ved en ny lejer til en anden
     indretning. der er i øvrigt intet oplyst om udlejningsperioden herunder hvad
     der er uopsigeligt.
     …
     ejendommene synes at være højt værdiansat.
                                          - 219 -
     fih har tilbudt at et lån stort dkk 34,5 mio. kan erstatte lånet fra norden
     equity ejendomme 7 a/s, men når der spørges ind til dette viser det sig at
     fih kræver kaution fra adr for at yde lånet!!!
     derfor er det min vurdering at den foreslåede ejendomsportefølje ikke kan
     indskydes i olicom og samtidig give en stabil og sund udvikling. kun hvis
     ejendomsmarkedet inden for erhvervsejendomme i de områder hvor castor's
     ejendomme ligger kan vise betydelige værdistigninger kan der være en
     mulighed men det er ikke sikkert at likviditeten kan tilsikre dette, endvidere
     er der ingen bemanding til ejendomsudvikling og heller ikke afsat
     omkostninger til dette.
     jeg anbefaler at der tages en drøftelse med jesper jørgensen for ingen synes
     at have konfronteret jesper med den reelle situation.
     herudover har de ikke indbetalt deres retainer og de skylder os nu dkk
     450.000 plus moms, for, som boje siger, har du aftalt dette med jesper!! jeg
     ved godt dette er tvivlsomt, men det er situationen."
af lasse lindblad svar til niels kryger andersen samme dag fremgår blandt andet:
     "…
     umiddelbart er det en kompliceret sag - hvorledes skal vi forholde os når vi
     ikke skal hente kapital men "alene" ekspedere sagen - jeg mener i fald revisor
     står "på mål" for værdiansættelse og budget - eller tager de fornødne forhold
     i prospektet."
af niels kryger andersens svar herpå fremgår blandt andet:
     "…
     problemet er i sin enkelhed at hvis ejendomsporteføljen ikke bliver værdisat
     til den høje pris kan jesper ikke stille garanti for tegningen og så er det
     tvivlsomt om der er en tegning og hvis der kun tegnes for eksempelvis dkk
     30 mio. er der sikkert ikke kapital til andet end vente på ejendomsporteføljen
     bliver en formue værd og det tager formentlig rigtig lang tid.
     niels thygesen arbejder loyalt på sagen men han har sin store tvivl om det
     hele kan lade sig gøre og jeg tror han helst var fri og boje vil bare gerne ud
     af det uden for megen ravage, så der er ingen i selskabet der driver processen
     og dette går ikke.
     …"
                                         - 220 -
den 20. december 2007 blev adr's apportindskud af castor holding a/s og nygade
29-39, ikast aps i olicom gennemført ved en kapitalforhøjelse på 100 mio. kr.
apportindskuddet blev alene tegnet af adr. samtidig konverterede adr et
tilgodehavende hos olicom på ca. 28,3 mio. kr. til aktier i olicom. adr ejede herefter
96,73 % af den samlede aktiekapital i olicom.
af castor holdings aps’ årsrapport 2007 fremgår følgende hovedtal:
 af kanalvej 150 – 154, odense aps’ årsrapport 2007 fremgår følgende hovedtal:
af nygade 29 – 39, ikast aps’ årsrapport 2007 fremgår følgende hovedtal:
som vederlag for apportindskuddet modtog adr nominelt 100 mio. kr. aktier i olicom.
af bankens kreditindstilling af 23. juni 2008 fremgår, at der var optaget gæld i
ejendommene/selskaberne for samlet ca. 181 mio. kr., som udgør forskellen op til
værdiansættelsen på 300 mio. kr.
                                             - 221 -
ejendommen kanalvej 150-154 i odense var værdiansat til 135,5 mio. kr. og oprindeligt
købt for 70,5 mio. kr. værdiansættelsen af kanalvej 150-154 baserede sig på en
vurdering pr. 29. januar 2007 foretaget af colliers, hans vestergaard.
på bankens bestyrelsesmøde den 14. januar 2008 oplyste henrik juul bestyrelsen om, at
bankens engagement med adr (jf. afsnit 13.10) var i overtræk, og ved bankens
bestyrelses gennemgang af overtræk og restancer på bestyrelsesmødet den 26. februar
2008 anførtes det, at adr havde en rød markering, hvilket ifølge sagsøgte henrik juul
betød, at der skulle udvises særlig agtpågivenhed.
den 12. marts 2008 gennemførte olicom en kontant kapitalforhøjelse på 70,4 mio. kr.
samtidig konverterede axi alpha x investor limited et tilgodehavende hos olicom på
ca. 4 mio. kr. til aktier i olicom.
adr ejede efter apportindskuddet af ejendomme og kapitalforhøjelsen men inden købet
af aktiv gruppen 57,41 % af den samlede aktiekapital i olicom.
det fremgår af børsprospektet af 12. marts 2008, at der med jesper jørgensen om adr’s
indflydelse i olicom var aftalt blandt andet:
”selskabet har aftalt med ejeren af adr, jesper jørgensen, at denne ikke, via sit ejerskab af
adr, vil benytte sin stemmeret til på generalforsamlingen at vælge eller stemme for egne
indstillede bestyrelsesmedlemmer og ikke vil vælge et flertal af bestyrelsens medlemmer.
dette skal forstås således, at hvis der skalvælges tre eller fire medlemmer til bestyrelsen, så
vil jesper jørgensen kun stemme på et
medlem, og hvis der skal vælges 5 medlemmer vil jesper jørgensen kun stemme på
maksimalt 2. dette vil gælde så længe jesper jørgensen direkte eller indirekte ejer mere end
50% af aktiekapitalen i olicom a/s, dog maksimalt 5 år efter at emissionen er afsluttet.
jesper jørgensen har på intet tidspunkt ydret ønske om at blive valgt ind i selskabets
bestyrelse.”
som beskrevet i afsnit 13.2, købte olicom den 30. juni 2008 (via csv invest aps)
eurotrusts ejendomsaktiviteter, bortset fra de aktiviteter, som forinden var blevet
udskilt og overdraget til c2 invest aps ("lykkeposen").
olicom købte således aktiv gruppen holding a/s for 85 mio. kr., real ejendomme a/s
for 10 mio. kr. og agh norge a/s for 10 mio. kr., samlet 105 mio. kr., mens c2 invest
                                             - 222 -
aps ("lykkeposen") forblev et datterselskab til csv invest aps og dermed capinordic
a/s.
olicoms køb blev finansieret ved optagelse af lån i banken og ved en forhøjelse af
olicoms aktiekapital med et provenu på ca. 100 mio. kr., jf. afsnit 13.2. af en
selskabsmeddelelse af 1. juli 2008 fremgår blandt andet:
     ”…
     den projektportefølje, der overtages, domineres af 4 store projekter, 3 i danmark
     og 1 i norge.
     på et areal i umiddelbar nærhed af skejby sygehus og det kommende nye
     universitetshospital planlægges opført ca. 1.900 boliger omfattende både
     enfamilliehuse og etagebyggeri. ejerandelen i dette projekt, der er opdelt i faser,
     varierer fra knap 30 % til godt halvdelen, mens lokale investorer vil eje den
     resterende del. de første udviklingsopgaver forventes tidligst igangsat i 2009.
     i samarbejde med herning kommune planlægges et areal på 7-800 ha beliggende
     i umiddelbar tilknytning til herning byudviklet. det er netop vedtaget at opføre et
     nyt hospital på et areal tæt ved. projektet omfatter i første etape udvikling af et
     boligområde bestående af 945 grunde til villa- og byhuse med omfattende
     fritidsfaciliteter herunder en større sø, golfbane og en skisportshal. udviklingen
     vil blive forestået af et selskab, hvori herning kommune ejer 40% og
     aktivgruppen ejer 60%. projektet er i planlægningsfasen, og de indledende
     udviklingsarbejder forventes påbegyndt ultimo 2008 med den første lokalplan
     vedtaget i april 2009.
     i st. rørbæk ved frederikssund planlægges opført en ny by med ca. 6.400 boliger
     bestående af både enfamilliehuse og etagebyggeri. den nye bys centrum vil blive
     en kommende s-togsstation og et butikscenter m.v. projektet forventes udviklet i
     etaper over en 15 årig periode. projektet er i planlægningsfasen, og de indledende
     udviklingsarbejder forventes tidligst påbegyndt i 2010.
     på justneshalvøen ved kristiansand i norge etableres infrastruktur og lokalplaner
     til et bymæssigt kvarter med plads til 1.075 boliger, der forventes opført over en
     10 årig periode. projektet er igangsat, og den første fases 49 parcelhusgrunde er
     alle solgt.
     herudover er der ca. 30 øvrige mindre og mellemstore projekter beliggende både
     på sjælland. fyn og i jylland. projekterne omfatter væsentligst boligbyggeri, men
     der er også enkelte erhvervsprojekter. i porteføljen indgår også et renoverings- og
     salgsprojekt af dansk folkeferies feriecentre, som har nogle helt unikke
     placeringer ved nogle af danmarks bedste badestrande.
     …”
                                            - 223 -
det fremgår af sagen, at der forventedes due diligence omkostninger på i alt 2,283 mio.
kr. i anledning af transaktionen.
adr, som forinden kapitalforhøjelsen i olicom ejede majoriteten af aktierne i olicom,
deltog ikke i kapitalforhøjelsen og fik derfor udvandet sin ejerandel i olicom til fordel
for bl.a. en række nye aktionærer, som også var aktionærer i eurotrust. efter
kapitalforhøjelsen i olicom i juni 2008 ejede adr således 40,15 % af den samlede
aktiekapital i olicom mod tidligere 57,41 %. synerco og to andre navngivne hidtidige
aktionærer fik på samme måde udvandet deres ejerandel.
den 18. juni 2008 sendte kurt martin larsen et 8-siders notat om olicom til henrik
juul. af notatet fremgik blandt andet følgende:
       ”…
       det ’nye’ olicom
       i marts-april 2008 gennemførtes den vedtagne kapitalforhøjelse.
       kapitalforhøjelsen vedrørte et apportindskud af selskaberne castor holding a/s
       og nygade 29-39, ikast aps indeholdende en ejendomsportefølje, der blev
       indsk[u]dt til nominelt dkk 100.000 000 (svarende til 400.000.000 nye aktier a
       nominelt dkk 0,25 i olicom a/s). herudover blev konverteret gæld for i alt
       nominelt dkk 32.288.582 (svarende til 129.154.328 nye aktier). desuden blev
       der foretaget en kontant fortegningsemission, der endte med et bruttoprovenu på
       dkk 70.377.679
                                      - 224 -
…
det nye forretningsområde
alle ejendomme, på nær ejendommen nygade 29-39, 7430 ikast, indskydes via
castor holding a/s. ejendommen beliggende nygade 29-39 indskydes via
selskabet nygade 29-39, ikast aps
ejendomsporteføljen
…
lejeindtægten på tidspunktet for indskuddet baseret på den aktuelle tomgang blev
opgjort til mellem dkk 15-17 mio. i kvartalsrapporten for olicom a/s pr. 31.
marts 2008 var lejeindtægterne dkk 3,5 mio. (svarende til en forventet indtægt
på ca. dkk 14 mio. på årsbasis ved lineær fremskrivning) det oplyses ligeledes,
at der er indgået en salgskontrakt på en af ejendommene for ca. dkk 5 mio.
i nedenstående tabel er hovedtal for de enkelte ejendomme vist.
de anførte købspriser er selskabernes oprindelige anskaffelsespriser (indenfor de
seneste år) og indskudsprisen er den værdi, de enkelte ejendomme indskydes til i
forbindelse med apportindskuddet. ejendomsporteføljen er beskrevet i bilag 1 til
dette notat
alle ejendomme, dog med undtagelse af ejendommen kompasrosevej 6. dragør,
er erhvervet af eksterne sælgere indenfor de seneste 3 år. ejendommen
kompasrosevej 6, dragør er erhvervet af et søsterselskab, der er 100% ejet af
adr, til castor holding a/s den 1. oktober 2007. ejendommen blev i denne
anledning vurderet af ekstern valuar, som vurderede ejendommen til godt 70 mio.
kr. fuldt udlejet. under hensyntagen til ejendommens særegenhed og ligeledes, at
ejendommen ikke var fuldt udlejet, blev handelsprisen for ejendommen vurderet
til 40 mio. kr.
ejendommene er erhvervet som følger af nedenstående skema:
                                        - 225 -
ejendomsporteføljen er indskudt i olicom a/s til dkk 300 mio.. idet en del af
den overtagne belåning i ejendommene henføres til det indskudte selskab castor
holding a/s, og ikke til den konkrete ejendom, er det ikke muligt at danne et
korrekt billede af de enkelte ejendommes belåning nedenstående tabel viser gæld
pr. 31. december 2007 til bank og kreditinstitutter.
finansielt overblik
efter den kontante tegning på dkk 70 mio. har selskabet nedbragt forpligtelser
for ca. dkk 40 mio. hvilket medfører at den likvide beholdning udgør ca. dkk
30 mio.
selskabets soliditet er illustreret på proforma basis nedenfor
                                               - 226 -
       …”
ved finansieringstilsagn af 23. juni 2008, underskrevet af henrik juul og niels kryger
andersen, blev olicom bevilget et lån på 95 mio. kr. med en midlertidig forhøjelse på 22 mio.
kr., der forfaldt ved gennemførelse af kapitalforhøjelsen. det fremgår af
finansieringstilsagnet, at dette var betinget af følgende:
       ”8.1. låntager skal fremsende følgende til banken
       8.1.1. revisionsprotokollater for regnskabsåret 2006 og 2007
       8.1.2. årsrapporternes specifikationer på koncernniveau og revisionsprotokollat
       første gang 15. marts 2009 for regnskabsåret 2008
       8.1.3. månedsbalancer inkl. specifikationer de øvrige måneder hvor ikke
       ovenstående materiale bliver udarbejdet første gang senest den 15. august 2008
       for perioden 1. juni til 30. juni 2008
       8.1.4. referat af bestyrelsesmøder …
       8.2. dette finansieringstilsagn er gyldigt indtil den 4. juli 2008 hvorefter det
       bortfalder uden varsel hvis låntager ikke har opfyldt de opstillede betingelser og
       behørigt underskrevet dette finansieringstilsagn samt afledt kreditaftale og
       sikkerhedsdokumenter.”
af e-mail af 1. juli 2008 fra per brøndum andersen, olicom, til henrik juul fremgår blandt
andet:
       "olicom anmoder herved om, at det bevilges, at olicom i en periode på op til
       en måned fra dags dato, må overtrække selskabets finansieringstilsagn med
       op til 9 mio. kr."
                                            - 227 -
det fremgår af posteringsoversigten for olicoms konto i banken, at denne den 1. juli 2008 var
trukket med i alt 126,375 mio. kr.
lånet blev den 15. juli 2015 nedbragt til 95 mio.kr.
lånet skulle anvendes af olicom til finansiering af købet af de nævnte
ejendomsaktiviteter fra eurotrust. olicom skulle betale 105 mio. kr. for de nævnte
ejendomsaktiviteter og skulle samtidig indfri aktiv gruppen holding a/s' gæld til
eurotrust på ca. 43,3 mio. kr.
den 26. august 2008 efterbevilgede bankens bestyrelse lånet på 126,375 mio. kr. til
olicom.
af kreditindstillingen af 20. juli 2008 fremgår, at den skønnede sikkerhedsværdi af
sikkerhederne var ansat til 58,125 mio. kr. og at blanco til 68,250 mio.kr. det fremgår
endvidere blandt andet:
      ”…
      sikkerheder:
         • primært pant i nom. dkk 1 mio. aktier i aktiv gruppen holding a/s og
             tilhørende udbyttebegrænsning. ssv-værdi er tdkk 0.
         • primært pant i nom. dkk 0,5 mio. aktier i agh norge a/s og tilhørende
             udbyttebegrænsning. ssvværdi er tdkk 0.
         • håndpant i ejerpantebrev nom. dkk 100 mio. i ejendommen kanalvej
             150 - 154, odense, næst efter pant til fih erhvervsbank a/s på dkk 43,5
             mio. ejendommen er vurderet af colliers/hans vestergaard til dkk
             135,5 mio. (ej efter opdrag fra banken). på denne baggrund kan ssv-
             værdien fastsættes til tdkk 58.125.
         • primært pant i nom. tdkk 125 anparter i ejendomsselskabet hadsundvej
             164 og torvegade 14 aps og tilhørende udbyttebegrænsning. ssv-værdi
             er tdkk 0.
         • salgs- og pantsætningsforbud af ejendommene i ejendomsselskabet
             hadsundvej 164 og torvegade 14 aps (skal tinglyses). ssv-værdi er
             tdkk 0.
         • primært pant i nom. tdkk 125 anparter i ejendomsselskabet nygade 29-
             39, ikast aps og tilhørende udbyttebegrænsning. ssv-værdi er tdkk 0.
         • salgs- og pantsætningsforbud af ejendommene i ejendomsselskabet
             nygade 29-39, ikast aps (skal tinglyses). ssv-værdi er tdkk 0.
      …
                                             - 228 -
      regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
      der er modtaget følgende materiale:
      årsrapport 2007 - olicom a/s - 23. regnskabsår - ernst & young statsaut.
      revisionsaktieselskab, statsaut. revisor henrik reedtz og statsaut. revisor alex
      pedersen. ingen forbehold fra revisor.
      urevideret resultatopgørelse for 1. kvartal 2008 viser et resultat før skal på tdkk
      -1.573, og en bogført egenkapital på dkk 130,4 mio. (efter gennemførsel af
      kapitalforhøjelse og gældskonvertering medio marts 2008).
      urevideret resultatopgørelse for 2. kvartal 2008 foreligger endnu ikke, tillige med
      at selskabet er ved at udarbejde nye budgetter for resten af 2008 og frem efter
      købet af aktiv gruppen holding a/s mfl.
      det er dog en forudsætning i finansieringstilsagnet, at olicoms egenkapital på
      dato for udskrift af dokumentsættet udgør min. dkk 200 mio. (ca. dkk 100 mio.
      kommer fra kapitalforhøjelse, som er gennemført senest 01.08.2008).
      …”
efter det oplyste forelå der endnu ikke en urevideret resultatopgørelse for 2. kvartal
2008.
                                           - 229 -
af kreditindstillingen fremgår endvidere, at ”banken har ikke finansieret aktiviteter i aktiv
gruppen a/s eller agh norge a/s og er derfor ikke bekendt med de specifikke cash flows i
disse projekter, men har alene en overordnet viden som følge af bankens pant i aktierne i
begge selskaber.”
banken kendte ejendommen kanalvej, fordi banken tidligere havde modtaget samme
pant som sikkerhed for bankens engagement med adr, der blev etableret i februar
2007, og hvor banken frigav pantet i oktober 2007.
bankens opgørelse af sikkerhedsværdien af pantet i ejendommen kanalvej 150-154 i
odense baserede sig på en vurdering pr. 29. januar 2007 på 135,5 mio. kr. foretaget af
colliers, hans vestergaard.
af en regnskabsmeddelelse 1. halvår 2008 for olicom, dvs. efter opkøbet af
aktivgruppen, fremgår blandt andet, at resultatet af den primære drift før renter var
2,266 mio.kr. og – 3,434 mio.kr. efter renteregulering blandt andet vedrørende
finansieringsudgifter. endvidere, at de kortfristede gældsforpligtelser var på 649,519
mio.kr., at de materielle anlægsaktiver var på 304,481 mio.kr. og egenkapitalen på
201,594 mio. kr. det fremgår endvidere, at pengestrømmene fra driften var – 311.000
kr., – 93.927 mio. kr. fra investeringsaktivitet navnlig på grund af køb af virksomheder,
og 140,645 mio.kr. fra finansieringsaktivitet, heraf ca. 107,939 mio.kr. ved udstedelse
og salg af egne aktier og 32,706 mio.kr. ved låneoptagelse.
det fremgår af sagen, at olicom i september 2008 kom på den såkaldte ”røde liste” i
roskilde bank, det vil sige kundeengagementer, som en eventuel køber af roskilde
bank ikke skulle overtage.
i en indberetning til finanstilsynet af 10. oktober 2008 vedrørende bankens
ejendomsrelaterede engagementer er om olicom oplyst:
      ”opfølgning
      engagementet er etableret 30. juni 2008 i forbindelse med selskabets køb af bl.a.
      aktiv gruppen holding a/s; agh norge a/s og castor holding a/s. der var i
      den forbindelse udarbejdet eksteme vurderingsrapporter, som banken har lagt til
      grund for sin kreditgivning. banken har modtaget pant i fast ejendom, med
      baggrund i de eksterne vurderinger. henset til, at engagementet er etableret for ca.
                                            - 230 -
      3 mdr. siden, har banken på nuværende tidspunkt ikke vurderet et behov for, at
      indhente nye vurderinger af sikkerhederne.”
i et notat af 4. november 2008 vurderede thomas kjøller, specialkonsulent hos
kromannreumert, på bankens foranledning blandt andet dette engagement og gav det
karakteren 2 b.
af referat af bestyrelsesmøde den 6. november 2008 fremgår om olicom:
      ”…
      mmi: gennemgik sikkerhederne og konstaterede, at der ikke er indikation på
      nedskrivninger.
      …”
ved e-mail af 13. november 2008 sendte kurt martin larsen, projektleder i banken, et af ham
udarbejdede notat vedrørende ejendommen kanalvej 150-154 til morten steen pedersen, med
bemærkning om navnlig:
      "hermed en opdatering af lejesituationen samt værdifastsættelse af
      ejendommen kanalvej 150-154, 5000 odense, som er ejet af olicom a/s.
      oplysningerne indeholdt i notatet er fremkommet efter samtale med olicom
      a/s' administrerende direktør per brøndum andersen samt øvrige
      regnskabsmæssige oplysninger benyttet i forbindelse med udarbejdelse af
      prospekt for olicom a/s. bemærk at en del af disse oplysninger er ikke
      offentlige og er derfor fortrolige."
notatet blev videresendt til michael mikkelsen, der videresendte til det til henrik juul
med bemærkningen "dette er ikke godt!!!"
af notatet fremgår bl.a.:,
      "…
      denne bygning har hidtil været anvendt af odense tekniske skole til
      undervisningsbrug, men blev fraflyttet af lejer ultimo 2007. lejemålet har
      efterfølgende ligget tomt som følge af en erstatningssag anlagt mod odense
      tekniske skole som følge af hærværk mod de fraflyttede lokaler. olicom a/s
                                             - 231 -
      har modtaget erstatning i denne forbindelse på dkk 2 mio. til udbedring af
      disse skader.
      halvdelen af arealet var tidligere udlejet til skat, der er fraflyttet i 2008.
      …
      lejeindtægten for 2007 udgjorde dkk 7 mio. ved fuld udlejning ville lejen have
      udgjort dkk 10.7 mio. lejeindtægten for 2008 forventes ligeledes at ligge i
      omegnen af dkk 7 mio.
      ejendommen er vurderet de 29. januar 2007 af colliers v/hans vestergaard
      (se vedhæftet) til dkk 135.500.000, baseret på en skønnet leje pa dkk
      10.668.000 p.a.
      ejendommen kanalvej 150-154 er indskudt i foråret 2008 i olicom a/s via
      apportindskud af castor holding aps til en værdi pa dkk 135.500.000.
      ejendommen har ikke varet værdireguleret efterfølgende og er på nuværende
      tidspunkt optaget til samme værdi i olicom a/s’ boger. værdien af ejendommen
      vil blive vurderet ved aflæggelse af årsregnskab 2008. det er endnu ikke til at sige
      om dette vil medføre en regulering i værdien (jf. beskrivelse nedenfor).
      den samlede gæld i kanalvej 150-154, odense aps udgør ca. dkk 45,5
      mio.
      …"
det fremgår af sagen, at roskilde bank omkring november 2008 havde opsagt flere af
roskilde banks engagementer med selskaber i aktivgruppen. i et brev af 21. november
2008 fra olicom til roskilde bank er herom anført blandt andet:
      ”…
      en del af dette var, at vi via korrespondance med roskilde bank, sikrede os, at
      samtlige engagementer i de overtagne selskaber kunne forblive uændrede i det
      næste år, hvilket blev bekræftet af banken. roskilde bank var bekendt med
      overdragelsesaftalen og dermed også, at vort køb var betinget af dette tilsagn fra
      roskilde bank. samtlige handelens parter, deres advokater og andre rådgivere var
      den 30/6 2008 enige om. at der var indgået en retlig forpligtende aftale med
      roskilde bank, hvorefter handelen blev gjort endelig.
      vi oplever nu, at flere af engagementerne i de overtagne selskaber er blevet
      opsagt, ligesom vi har konstateret, at roskilde bank ikke har gennemført de
      ændringer af lånedokumenterne, der skal udmønte aftalen fra den 30/6-2008 med
      roskilde bank i praksis.
      …”
                                             - 232 -
i en regnskabsmeddelelse for 3. kvartal 2008 for olicom fremgår blandt andet, at
resultatet af den primære drift før renter var 2,665 mio.kr. og - 8,233 mio.kr. efter
renteregulering blandt andet vedrørende finansieringsudgifter og efter skat, – 7,798 mio.
kr. før skat. endvidere, at de kortfristede gældsforpligtelser var på 633,134 mio.kr., at de
materielle anlægsaktiver var på 300,465 mio.kr. og egenkapitalen på 290,648 mio. kr.
det fremgår endvidere, at pengestrømmene fra driften var – 134,849 mio.kr., – 89,911
mio. kr. fra investeringsaktivitet navnlig på grund af køb af virksomheder, og 262,505
mio.kr. fra finansieringsaktivitet, heraf ca. 202,832 mio.kr. ved udstedelse og salg af
egne aktier og 59,673 mio.kr. ved låneoptagelse.
af en selskabsmeddelse af 15. december 2008, fremgår,
      ”finansierings- og likviditetsforhold i olicom a/s
      set i lyset af såvel den nuværende vanskelige situation på finansmarkederne som
      af nogle af selskabets bankers fremsatte ønsker om nedbringelse af deres
      bestående engagementer, har selskabet valgt at udsende nærværende meddelelse
      om selskabets finansierings- og likviditetsforhold.
      selskabets aktiviteter består af ejendomsinvestering og udvikling af
      ejendomsprojekter, hvilket medfører, at selskabet er eksponeret overfor både en
      finansierings- og en likviditetsrisiko. ejendomsinvestering/udvikling er en
      finansieringstung aktivitet, hvorfor selskabet er påvirket af finansmarkedets
      lånemuligheder. i tider med vanskelige betingelser på lånemarkederne påvirkes
      selskabets aktiviteter naturligvis heraf. selskabet forsøger i disse situationer, at
      mindske de negative konsekvenser ved dels at tilpasse de igangsatte projekter til
      disse markedskonditioner og dels ved at forlænge eller udsætte gennemførelsen af
      projekter.
      selskabet er som normalt for branchen finansieret ved kortfristede lån fra
      kreditinstitutter og således afhængig af. at disse ikke opsiges indenfor den
      planlagte tidshorisont for projektet, i hvilken de realiserede salgsindtægter er
      planlagt til at afvikle de pågældende underliggende lån.
      selskabet har i den seneste tid oplevet, at det er blevet betydeligt vanskeligere og
      dyrere at opnå finansiering til projekter og ejendomsinvestering. samtidig har
      selskabet i takt med omverdenens og kreditinstitutternes fokus på engagementer
      inden for ejendomsinvestering/udvikling oplevet, at én af selskabets banker
      ønsker at nedbringe deres eksponering overfor olicom koncernen.
      …
      selskabet har en igangværende dialog med de pågældende banker og forventer,
                                              - 233 -
     at dette vil resultere i løsninger, der kan tilfredsstille begge parter,
     …”
vedrørende forhøjelsen af olicoms aktiekapital med 100 mio.kr. foreligger prospekt af
17. december 2008.
den 19. december 2008 bevilgede bankens bestyrelse et nyt lån til olicom på 8 mio. kr.
på baggrund af kreditindstilling af 18. december 2008 underskrevet af henrik juul og
michael mikkelsen. efter kreditindstillingen skal lånet ”indgå i den nuvarende drift af
olicom, til servicering af renter og løbende forpligtelser”. blanco på forhøjelsen er
angivet til 4,760 mio. kr. det samlede engagement er angivet til 104,583 mio. kr., heraf
med en blanco på 43,218 mio. kr. den skønnede sikkerhedsværdi udgjordes af et
ejerpantebrev på 8 mio.kr. i to ejendomme i vordingborg.
om de eksisterende sikkerheder var anført:
     ”…
          •   primært pant i nom. dkk 1 mio. aktier i aktiv gruppen holding a/s og
              tilhørende udbyttebegrænsning. ssv-værdi er tdkk 0.
          •   primært pant i nom. dkk 0,5 mio. aktier i agh norge a/s og tilhørende
              udbyttebegrænsning. ssv-værdi er tdkk 0.
          •   håndpant i ejerpantebrev nom. dkk 100 mio. i ejendommen kanalvej
              150 - 154, odense, næst efter pant til fih erhvervsbank a/s pa dkk 43,5
              mio. ejendommen er vurderet af colliers/hans vestergaard til dkk
              135,5 mio. (ej efter opdrag fra banken). pa denne baggrund kan ssv-
              værdien fastsættes til tdkk 58.125. ejendommen har i perioden ikke
              varet værdireguleret, idet selskabet ikke har fundet behov herfor. værdien
              af ejendommen vil blive vurderet ved aflæggelse af årsregnskab 2008 og
              det er endnu ikke til at sige, hvad dette vil medføre. selskabet har ansøgt
              myndighederne om reklassificering af ejendommens status, således at
              ejendommen kun benyttes til beboelse. svar på ansøgningen forventes
              inden udgangen af 2008. reklassificering forventes af selskabet at øge
              ejendommens værdi, idet selskabet kan ombygge de enkelte bygninger til
              lejligheder til en meget fordelagtig byggepris eftersom olicom a/s
              allerede, via ejerskab af aktiv gruppen, har kompetencer til opførelse af
              lejligheder, salg og administration af lejemål.
          •   primært pant i nom. tdkk 125 anparter i ejendomsselskabet hadsundvej
              164 og torvegade 14 aps og tilhørende udbyttebegrænsning. ssv-værdi
              er tdkk 0.
                                             - 234 -
          •   salgs- og pantsætningsforbud af ejendommene i ejendomsselskabet
              hadsundvej 164 og torvegade 14 aps. ssv-værdi er tdkk 0.
          •   primært pant i nom. tdkk 125 anparter i ejendomsselskabet nygade 29-
              39, ikast aps og tilhørende udbyttebegrænsning. ssv-værdi er tdkk 0.
          •   salgs- og pantsætningsforbud af ejendommene i ejendomsselskabet
              nygade 29-39, ikast aps. ssv-værdi er tdkk 0.
          …”
af kreditindstillingen fremgår regnskabstal fra årsrapporten 2007 og
kvartalsregnskabet for 3. kvartal 2008. i kommentarerne til regnskabstallene er
anført blandt andet, at ”de store kortsigtede forpligtelser er med til at tynge
olicoms cashflow betydeligt, og som det fremgår af pengestrøm opgørelsen er der
negativ cash flow på driften i størrelsen dkk 134 mio. og negativt cash flow fra
investeringsaktivitet på dkk 89 mio. det er udelukkende pengestrømme fra
finansieringsaktivitet, der er med til at give selskabet positivt cash flow og som i
dette tilfælde udgør dkk 262 mio.
selskabet udtrykker selv i regnskabsmeddelelsen. at der er tale om ekstraordinært store
betalinger som følge af nedbringelse af kreditorer i forbindelse med overtagelsen af aktiv
gruppens ejendomme. disse vil, efter selskabets eget udsagn, vare væsentlig lavere
fremover.”
afslutningsvist er i kreditindstillingen anført:
      ”…
      banken har i q4 foretaget påtænkte nedskrivninger på olicom i størrelsen dkk
      30 mio. det er kreditafdelingens vurdering, at blanco på udvidelsen tillige skal
      nedskrives. udvidelsen er således alene begrundet i en sikring af likviditeten, der
      var en forudsætning for godkendelsen af prospektet.
      ovenstående indstilles til bestyrelsens bevilling.”
det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 19. december 2008:
      ”hju: gennemgik indstillingen, der er tale om et særskilt lån på dkk 8 mio. der
      skal gå til omkostningerne ved godkendelse af børsprospekt. - 1. noteringsdag på
      mandag.
      lo: spurgte om en bevilling vil betyde yderligere nedskrivninger på
      engagementet.
                                             - 235 -
      hju: svarede nej. bestyrelsen bevilgede engagementet.”
finanstilsynet tilskrev samme dag, også pr. fax kl. 12.46, henrik juul og henledte
opmærksomheden på de økonomiske risici, der var forbundet med bankens engagement
med olicom, som finanstilsynet havde gennemgået i november 2008. finanstilsynet
vurderede, at banken skulle foretage nedskrivninger på minimum 27 mio. kr. og et
solvensbehov herudover på minimum 20-25 mio. kr.
i revisionsprotokollatet om udkast årsrapport 2008 for banken er engagementet med
olicom opført med en nedskrivning på 31,970 mio.kr. i løbet af året, en udnyttelse per
31. december 2008 på 101,730 mio.kr., og blanco på 40,480 mio.kr.
af e-mail af 1. april 2009 fra per brøndum andersen, olicom, til blandt andre henrik
juul fremgår om "datoselskabet" (anpartsselskabet af 10. april 2006):
      ”aftalen på mødet mellem capinordic og olicoms bestyrelse m.m. var, at
      datoselskabet kun skulle bruges, fordi olicom ikke kunne få et direkte lån på
      de 10 mio. kr., hvorfor vi skulle arrangere denne handel så olicom var stillet,
      som om det var et lån. derfor må vi finde en metode, så dette imødekommes,
      idet vi skal undgå, at olicom skal ud og foretage en nedskrivning på denne
      investering her og nu. der skal formuleres en aftale, hvor olicom kan købe
      datoselskabet tilbage i henhold til nedennævnte kalkulation, idet dette sikrer
      at vi ikke skal nedskrive. dette må kunne formuleres i aftalen, idet olicom jo
      kun kan udnytte dette ved at indfri hele lånebeløbet + renter, hvorved
      capinordic jo ikke øger det nuværende engagement og derved ikke har risiko
      på dette."
ved betinget finansieringstilsagn af 3. april 2009 blev olicoms eksisterende
kreditfaciliteter i banken videreført, idet banken af olicom købte anpartsselskabet af
10. april 2006 for 10 mio. kr. anpartsselskabet af 10. april 2006 ejede en andel af et
kommanditselskab, der igen ejede en andel af scalado ab, comlog a/s og hymite a/s.
banken blev samtidig meddelt en put option vedrørende anpartsselskabet af 10. april
2006, som kunne gøres gældende over for olicom i perioden 1. januar - 31. december
2010. put-optionen var sålydende:
      ”…
      capinordic eller ordres putoption vedrørende datoselskabet, hvorefter capinordic
      eller ordre i perioden 1. januar 2010 - 31. december 2010 kan putte anparterne i
      datoselskabet til låntager til en pris af dkk 10 mio. med tillæg af
                                             - 236 -
     renter 10 % p.a. fra 1. maj 2009 mod kontant betaling, og
     …”
banken udnyttede ikke put optionen.
af olicoms årsrapport 2008 fremgår af revisors påtegning følgende:
     ”…
     forbehold
     som det fremgår af afsnittet "overtagelse af aktiv gruppen" i ledelsesberetningen
     side 13 og 14 har virksomheden i regnskabsåret erhvervet aktiv gruppen, der
     består af en række projekter i selskaber og datterselskaber under aktiv gruppen
     holding a/s, real ejendomme a/s og aktiv gruppen norge a/s. en af aktiv
     gruppens større bankforbindelser havde i forbindelse med olicoms
     køb af aktiv gruppen afgivet tilsagn om fortsatte faciliteter til gennemførelse af
     en række igangværende projekter. som følge af, at banken er under afvikling er
     olicom i stedet mødt med krav om afvikling af disse kreditfaciliteter, hvorfor
     ledelsen konkluderede, at olicom ikke har haft kontrol over de berørte projekter.
     derfor overtog selskabets ledelse i november 2008 kun de selskaber
     i aktiv gruppen, som banken ikke havde finansieret og som dermed er under
     kontrol af olicom. der er usikkerhed knyttet til rækkevidden af den foretagne
     overtagelse og beskaffenheden af selskabets dokumentation gør det ikke muligt
     for os at få tilstrækkelig overbevisning om, hvorvidt afgrænsningen af
     udeholdelsen af aktiver og gæld i forbindelse med anførte overtagelse er
     berettiget.
     konklusion
     det er vores opfattelse, at årsrapporten, bortset fra den mulige virkning af det i
     forbeholdet anførte, giver et retvisende billede af koncernens og moderselskabets
     aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af
     koncernens og moderselskabets aktiviteter og pengestrømme for regnskabsåret 1.
     januar - 31. december 2008 i overensstemmelse med international financial
     reporting standards som godkendt af eu og yderligere danske oplysningskrav til
     årsrapporter for børsnoterede selskaber.
     supplerende oplysninger
     uden at det har givet anledning til forbehold men alene en supplerende oplysning
     skal vi gøre opmærksom på oplysningerne i året i hovedtræk, side 10, hvori
     ledelsen redegør for usikkerhed om selskabets evne til at fortsatte driften de næste
     12 måneder. usikkerheden henføres til, at salg af nogle projekter og ejendomme i
     regnskabsåret 2009 er en forudsætning for tilstrækkelig finansiering af driften og
     de nødvendige investeringer i de næste 12 måneder. ledelsen bedømmer, at
     tilstrækkelig likviditet bliver tilvejebragt ved salg af projekter og ejendomme i
     regnskabsåret 2009 og aflægger i overensstemmelse hermed årsrapporten under
     forudsætningen om virksomhedens fortsatte drift.
                                      - 237 -
     …”
af årsrapporten fremgår følgende hovedtal:
     ”
                                              - 238 -
af årsrapportens pengestrømsopgørelse fremgår, at pengestrømmen fra drift før renter
var -8,358 mio.kr, og efter rentereguleringer -26,655 mio.kr.pengestrømme fra
investeringsaktivitet var -222,973 mio.kr., og pengestrømme fra finansieringsaktivitet
262,567 mio.kr.
af castorselskabets årsrapport 2008 fremgår et årsresultat på – 28,763 mio.kr., og en
egenkapital på 66,231 mio. kr.
af årsrapport 2008 for nygade 29 – 39, ikast aps fremgår et årsresultat på -7,337 mio.
kr. og en egenkapital på -2,956 mio.kr. af revisor påtegning fremgår blandt andet:
      ”…
       konklusion
      det er vores opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af selskabets
      aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af
      selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2008 i
      overensstemmelse med den danske årsregnskabslov.
      supplerende oplysning
      uden at det har givet anledning til forbehold, men alene en supplerende oplysning
      skal vi gøre opmærksom på, at der er betydelig usikkerhed om selskabets evne til
      at fortsatte driften de næste 12 måneder. usikkerheden henføres til, at
      likviditetsmæssig støtte fra den øvrige olicom a/s koncern er en væsentlig
      forudsætning for tilstrækkelig finansiering af driften og de nødvendige
      investeringer i de næste 12 måneder. likviditetsmæssig støtte fra den øvrige
      olicom a/s koncern afhænger af koncernens evne til, at salg af nogle projekter og
      ejendomme gennemføres i regnskabsåret 2009. ledelsen bedømmer, at
      tilstrækkelig likviditet bliver tilvejebragt fra den øvrige olicom a/s koncern og
      aflægger i overensstemmelse hermed årsrapporten under forudsætningen om
      virksomhedens fortsatte drift.
      …”
af årsrapport 2008 for kanalvej 150 – 154, odense aps, fremgår et årsresultat på -
2,803 mio.kr., heraf lejeindtægter på 2,064 mio.kr. aktiverne er angivet til i alt 138,634
mio.kr., heraf 136 mio. kr. investeringsejendomme. egenkapitalen er angivet til 51,108
mio.kr.
aktivgruppen holding blev taget under konkursbehandling den 15. maj 2009.
                                              - 239 -
den 16. oktober 2009 meddelte finanstilsynet efter ansøgning i henhold til lov om finansiel
virksomhed § 145, stk. 4, tilladelse til, at banken kunne have et engagement efter fradrag med
olicom på op til 103.016.594 kr. indtil 31. januar 2009, idet bankens engagement med
olicom efter fradrag udgjorde 25,47 % af bankens basiskapital og dermed overskred 25 %-
grænsen.
den 10. november 2009 bevilgede bankens bestyrelse en prolongering af engagementet
på samlet 105,99 mio. kr. frem til den 1. oktober 2010 på baggrund af kreditindstilling
af 9. november 2009.
af kreditindstillingen fremgår, at blanco er angivet til 27,325 mio.kr. om sikkerhederne
fremgår blandt andet:
      ”…
                            deponeret af kanalvej 150-154 aps til sikkerhed for ethvert
                            mellemværende:
      tdkk 100.000          ejerpantebrev med pant i ejendommene beliggende kanalvej
                            150-154 i odense
                            næstefter:
                            fih erhvervsbank a/s, tdkk 43.500
      …
                            offentlig ejendomsværdi udgør tdkk 189.000
                            finanstilsynet har i november 2008 besigtiget og vurderet
                            ejendommen til tdkk 97.500. banken har på den baggrund
                            ikke fået foretaget en ny vurdering.
                            den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 52.500
                            deponeret af nyråd vordingborg aps til sikkerhed for
                            ethvert mellemværende:
      tdkk 8.000            ejerpantebrev med pant i ejendommene beliggende
                            olsbjergvej 9 og 25 i vordingborg. banken er 1.
                            prioritetspanthaver i begge ejendomme.
                            ejendommene er solgt og der er deponeret tdkk 2.917 i
                            banken, som vil blive frigivet af berigtigende advokat, så
                            snart der foreligger anmærkningsfrit skøde
                                      - 240 -
                      pantet omfatter yderligere den resterende del af de grunde på
                      olsbjergvej, der endnu ikke er solgt.
                      banken har modtaget en foreløbig købsaftale på de
                      resterende 2 grunde på olsbjergvej i vordingborg på tdkk
                      5.000.
                      der er tale om 2 storparceller, hvor der kan opføres 24
                      rækkehuse på den første og 15 på den anden.
                      grundene værdiansættes til en skønnet sikkerhedsværdi på
                      tdkk 2.500.
                      den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 5.417
                      deponeret af agh norge a/s til sikkerhed for ethvert
                      mellemværende
    tnok 1.000        sekundær pant i aktiekapitalen i selskabet topdalsfjorden
                      utvikling as, norge næst efter sparebanken sør, nuværende
                      udnyttelse tnok 160.000
    …
                      den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
                      deponeret af olicom a/s og agh a/s u/konkurs til
                      sikkerhed for ethvert mellemværende:
    tdkk 500          primær pant i hele aktiekapitalen nominel tdkk 500 i
                      agh norge a/s.
    …
                      den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 20.750 samlet
                      for agh norge a/s og topdalsfjorden utvikling as.
    …
                      deponeret af olicom a/s til sikkerhed for ethvert
                      mellemværende:
    tdkk 1.000        primær pant i hele aktiekapitalen nominel tdkk 1.000 i
                      aktiv gruppen holding a/s. selskabet er under konkurs.
                      den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
    …”
om de regnskabsmæssige forhold var anført blandt andet:
                                           - 241 -
     ”der er modtaget følgende materiale:
               − regnskabsmeddelelse h1 2009
               − årsrapport 2008
               − likviditetsoversigt august 2009 til september 2010
     årsrapporten er revideret af pricewaterhousecoopers statsaut.
     revisionsaktieselskab ved statsaut. revisor jens otto damgaard og statsaut.
     revisor torben nørskov jensen. årsrapporten indeholder et forbehold samt
     supplerende oplysninger.
     forbeholdet vedrører selskabets valg om ikke at konsolidere enkelte aktiver
     erhvervet i forbindelse med købet af aktiv gruppen og at udskille de projekter,
     der var finansieret i roskilde bank.
     udover ovenstående forbehold indeholder revisionspåtegningen supplerende
     oplysninger, der vedrører usikkerhed om, hvorvidt salg af projekter og
     ejendomme i 2009 vil kunne tilføre den fornødne likviditet.
     i nedenstående tabel er gengivet hovedtal for olicom a/s.
     …”
af e-mail af 3. december 2009 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår blandt
andet:
     "der er kun dkk 1 mio i årlig leje, med et afkast på mellem 5.7 pct giver det
     en værdi på dkk 15-20 mio. sidste årsrapport viste dkk 6 mio. jeg kan
     være bange for at vi får en vurdering på baggrund af dette der viser at vores
     pant er værdiløst!"
af en vurderingsrapport udarbejdet af firmaet sadolin/albæk fremgår en vurdering
af markedsværdien af kanalvej per 7. december 2009 på 68,2 mio kr. af rapporten
fremgår blandt andet, at der ”henset til ejendommens beliggenhed sammenholdt
                                           - 242 -
med bygningsdesign, bygningsmæssig stand såvel som lejernes bonitet, skønnes
der at være beskeden efterspørgsel efter ejendommen i det lokale marked og
investorernes nettostartafkastkrav forventes at ligge i niveauet 7,5-8,0 %.”
som beskrevet ovenfor meddelte finanstilsynet ved brev af 19. december 2008, at
nedskrivningsbehovet på olicom var på minimum 27 mio. kr. og solvensbehov herudover på
minimum 20-25 mio. kr., således at den samlede risiko udgjorde minimum 47-52 mio. kr.
finanstilsynets vurdering er i mødematerialet fra januar 2010 beskrevet således:
      ”…
      engagementet var på undersøgelsestidspunktet på 102 mio. kr.
      banken havde i forvejen nedskrevet 32,2 mio. på engagementet og har efter 30/9-
      09 udarbejdet ny nedskrivningsberegning og yderligere nedskrevet 4,0 mio. kr.
      derudover har olicom afhændet aktiviteterne agh i norge til et nyt selskab og
      vil nedbringe engagementet med 37 mio. kr. til 65 mio.kr.
      tilbage af sikkerhed er ejendom i odense vurderet til 68 mio. kr. med
      foranstående 44 mio. kr.
      tilsynet har givet karakteren 1 og vurderet et solvensbehov
      på 6 mio. kr.”
olicom blev erklæret konkurs den 18. juni 2010.
den 10. september 2010 blev agh norge a/s, som olicom havde købt i juni 2008 fra
eurotrust (via csv invest aps), erklæret konkurs.
anpartsselskabet af 10. april 2006 solgte den 12. oktober 2010 kommanditanparterne til
tredjemand for 13 mio. kr.
tabsopgørelse
sagsøgeren har opgjort tabet til 77.197.812,32.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 56.666.475,24
kr. herfra skal efter sagsøgtes opfattelse trækkes følgeforretninger opjort til i alt
57.232.456,00, hvoraf de 46,8 mio. kr. udgør bankens honorar for formidlingen af
eurotrust/olicom transaktionen de resterende følgeforretninger er 1.350.000 kr.
vedrørende ”olicom a/s, 2007”, 6.082.450 kr. vedrørende ”olicom, 2007”, og 3 mio.
kr. vedrørene ”fortjeneste anpartsselskabet af 10. april 2006”.
                                            - 243 -
13.3. fussing & hjermind ejendomme a/s
fussing & hjermind ejendomme a/s ("fussing & hjermind") var efter det oplyste ejet
af søren fussing og steffen hjermind og beskæftigede sig med ejendomsinvestering og
udlejning af investeringsejendomme.
som beskrevet i afsnit 13.2 ovenfor blev ejendomsselskabet ølbycentervej 65 aps, som
ejede ejendommen ølbycenter 65 i køge, i juni 2008 udskilt fra aktiv gruppen holding
a/s til c2 invest aps ("lykkeposen"), der ved eurotrust/olicom-transaktionen blev
solgt til capinordic a/s' datterselskab csv invest aps, men ikke videresolgt til olicom
a/s.
forinden eurotrust/olicom-transaktionen i juni 2008 havde henrik juul den 27. maj
2008 bevilget en garanti på 10 mio. kr. til fussing & hjermind ejendomme a/s' køb af
ejendommen ølbycenter 65 på baggrund af en kreditindstilling af 27. maj 2008.
kreditindstillingen er ikke underskrevet, men der er enighed om, at garantien blev
bevilget af henrik juul. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      oprettelse af betalingsgaranti for fussing & hjermind ejendomme a/s, til brug
      for købesum for ejendommen ølbycenter 65, 4600 køge.
      fussing & hjermind ejendomme køber ejendommen af aktivgruppen med
      henblik på videresalg inden 01.09.08. der er overtagelsesdato d. 01.09.08.
      garantien stilles frem til 03.09.08.
      der er som betingelse for garantien forudsat, at ejendommen skal være solgt inden
      01.09.08.
      der er endvidere truffet aftale om at, hvis ikke ejendommen ikke solgt pr.
      01.08.08, skal der indhentes tilbud fra realkreditinstitut om finansiering af
      købesummen for nedbringelse bankgarantien.
      der er stillet personlig selvskyldnerkaution fra søren fussing og steffen hjermind
      for garantien og der er ligeledes underskrevet negative pledge, som vil blive lyst,
      hvis ikke ejendommen er solgt pr. 01.09.08.
      der er taget uigenkaldelig transport i provenuet ved salget af ejendommen.
      …
                                          - 244 -
     regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
     der er modtaget følgende materiale: resultatopgørelse og balance 2007
     (urevideret), årsrapport 2006(revideret, kpmg peter gath, ingen forbehold)
     …
     omsætningsaktiverne er på tdkk 2.040 og de kortsigtede gældsforpligtelser
     er på tdkk 1.034. hvilket må siges at være tilfredsstilende i forhold til
     selskabets kapitalbehov og dets størrelse.
     …
     indstilling
     garantien indstilles til bevilling set i lyset af den begrænsede tid garantien
     skal være til rådighed, samt den, af de involverede parter, stillede sikkerhed.
     der ligges vægt på, at risikoen er tilfredsstillende lav set i lyset af den
     indgåede aftale om indhentning af realkredittilbud, transport i
     slagsprovenuet, negative plegde og personlig selvskyldnerkaution.
     …”
der forelå ikke en ekstern vurdering af ejendommen.
                                             - 245 -
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 0 kr., således at blanco var angivet
til 10 mio. kr.
den reviderede årsrapport for 2007 forelå 26. juni 2008 og viste, at egenkapitalen på
12,623 mio. kr. ud af en balance på 32,967 mio. kr. i det væsentlige bestod af en reserve
for nettoopskrivning efter den indre værdis metode på 9,557 mio. kr., og at fussing &
hjermind havde omsætningsaktiver for ca. 4,579 mio. kr., og kortfristede
gældsforpligtelser for ca. 6,203 mio. kr.
engagementet blev behandlet på bestyrelsesmødet den 17. juni 2008 som en
efterretningssag, hvor bestyrelsen tog kreditchefens orientering om engagementet til
efterretning. på bestyrelsesmødet blev det oplyst, at ejendommen var udbudt til salg for
11,5 mio. kr., men købt af fussing & hjermind for 10 mio. kr. og udbudt af fussing &
hjermind til videresalg for 12 mio. kr. af referatet fremgår tillige:
       ”…
       ll: spurgte hvorfor banken har stillet en bankgaranti.
       mmi: fortalte at ejendommen først overtages 01.09.08, hvorfor banken stiller
       garanti frem til overtagelsesdagen, mod sædvanlig betaling fra kunden.
       ov: spurgte hvorfor engagementet er bevilget på blanco basis.
       hju: svarede at provenuet for realkreditlånet i ejendommen er sikkerheden.
       cø: spurgte om det vil sige, at transaktionsflowet er helt normalt.
       hju: svarede ja.
       …”
ved brev af 24. juni 2008 meddelte finanstilsynet til banken, at man tog bankens
forhøjelse af solvensbehovet til 24,4 % til efterretning. forhøjelsen var en opfølgning af
tilsynets undersøgelse af bankens ejendomsrelaterede engagementer over 5 % af
basiskapitalen, jf. dommens afsnit 9.3.
ejendommen blev ikke solgt inden den 1. september 2008, hvor fussing & hjermind
skulle overtage ejendommen og betale købesummen på 10 mio. kr. i mellemtiden var
ølby centervej overdraget fra eurotrust til c2 invest.
den 28. august 2008 bevilgede henrik juul, at garantien blev ændret til en kredit på 10
mio. kr. på baggrund af kreditindstilling af 28. august 2008. kreditindstillingen er ikke
                                          - 246 -
underskrevet, men der er fortrykt navne med henblik på underskrift af henrik juul og
michael mikkelsen. der er enighed om, at kreditten blev bevilget af henrik juul.
af kreditindstillingen fremgår, at brf kredit var ved at godkende realkreditbelåning af
ejendommen på 7 mio. kr. (70 %), hvorefter kreditten i banken ville blive nedskrevet til
3 mio. kr. banken ville modtage pant i ejendommen næstefter brf kredit. kredittens
løbetid var 1 år.
om de regnskabsmæssige forhold fremgår af kreditindstillingen blandt andet:
      ”der er modtaget følgende materiale: resultatopgørelse og balance 2007(revideret
      ap statsaut. revisor bo lysen, ingen forbehold), årsrapport 2006( revideret,
      kpmg peter gath, ingen forbehold)
      …
      omsætningsaktiverne er på tdkk 4.578 og de kortsigtede gældsforpligtelser
      er på tdkk 6.203. umiddelbart er det ikke tilfredsstillende når de
      kortsigtede gældsforpligtelser overstiger omsætningsaktiverne, da selskabet i
      teorien ikke kan indfri sine kortsigtede forpligtelser.
      …”
                                             - 247 -
bevillingen af kreditten blev ikke behandlet som en efterretningssag på et bestyrelsesmøde i
banken. af referat af bestyrelsesmøde den 6. november 2008 fremgår under punktet
”værdiansættelse af større aktiver/aktivgennemgang af bankens 30 største
engagementer” følgende vedrørende fussing og hjermind:
      ”…
      mmi: fortalte at der er et restengagement på dkk 2 mio., som er dækket af med
      private kautioner.
      …”
ved brev af 25. september 2008 gjorde finanstilsynet instituttets ledelse opmærksom på, at
der er en betydelig risiko forbundet med en høj koncentration i krediteksponeringen og
anmodede om en redegørelse. vedrørende fussing og hjermind vurderede tilsynet, at der var
et solvensbehov på 2,7 mio.kr. og gav engagement karakteren 2c.
på bestyrelsesmødet den 24. februar 2009 oplyste michael mikkelsen, at engagementet
ville blive nedbragt med 7 mio. kr. i løbet af marts 2009. den 6. marts 2009 blev der
indsat provenu fra brf kredit, ca. 6,98 mio. kr., hvorefter engagementet var ca. 3,3
mio. kr.
det lykkedes ikke efterfølgende fussing & hjermind at videresælge ejendommen.
den 28. oktober 2009 bevilgede michael mikkelsen en prolongering af engagementet,
der var på ca. 3,86 mio. kr. frem til den 1. oktober 2010 . blanco var opgjort til 2,677
mio.kr. banken indgik samtidig en aftale med fussing & hjermind om en
afdragsordning på 60.000 kr. i kvartalet, startende december 2009. om sikkerheder og
regnskabsmæssige forhold fremgår, ud over selvskyldnerkaution fra de to ejere af
selskabet, af kreditindstillingen blandt andet:
      ”…
                             deponeret af fussing & hjermind ejendomme aps til
                             sikkerhed for ethvert mellemværende:
      tdkk 10.000            ejerpantebrev med pant i ejendommen beliggende
                             ølbycenter 65, 4600 køge.
                                       - 248 -
                      næstefter:
                      brf kredit, tdkk 7.000
                      ejendommen er udbudt til salg for tdkk 12.000 af nai
                      danmark a/s.
                      ejendommen er en erhvervsejendom med detailbutikker.
                      ejendommen er udbudt til salg med et afkast pa 6,00 %.
                      bankens beregninger viser, at selv med et afkast pa 6,60 %,
                      svarende til en salgspris pa tdkk 10.900, vil banken blive
                      fuldt indfriet ved et salg af ejendommen.
…
5.      regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
    − årsrapport og specifikationer 2008 for fussing & hjermind ejendomme
       aps
    − likviditetsbudget for fussing & hjermind ejendomme aps 2009-2010.
revisor har taget forbehold omkring værdiansættelse af selskabets kapitalandel i
k/s hyvinkää home center grundet manglende ekstern vurdering af k/s’ets
ejendom. det samme galder for selskabets kapitalandel i k/s finsk retail, da
denne ikke har grund i ekstern vurdering og værdiansættelsen af selskabets
ejendom beliggende ølbycenter 65, 4600 køge, da denne ikke støttes af en
ekstern vurdering.
årsrapporten er revideret ap revisorer, statsautoriserede revisorer, statsaut.
revisor bo lysen.
                                            - 249 -
      …”
af årsrapporten for 2008 fremgår, at omsætningsaktiver i alt var på 998,556 mio.kr. af
ledelsesberetningen fremgår tillige:
      ”…
      usikkerheder eller usædvanlige forhold der har påvirket indregningen
      selskabets anlægsaktiver på kr. 38,3 mio. består af investering i ejendomme,
      kommanditselskaber med finansielle marked er værdiansættelsen af disse aktiver
      behæftet med skøn, idet der ikke på nuværende tidspunkt foreligger et
      velfungerende marked for handel med ejendomme.
      …”
fussing & hjermind ejendomme a/s blev erklæret konkurs den 28. januar 2011. af
kurators redegørelse af 6. december 2011 i henhold til konkurslovens § 125, stk. 3
fremgår blandt andet:
      ”…
      endvidere er der modtaget et beløb som følge af købe-
      sumsregulering vedrørende ølbycenter 65 aps, 4600
      køge. i forbindelse med erhvervelsen af erhvervsleje-
      målet ølby center 65, påtog sælger sig en købesumsre-
      gulering på kr. 1 mio. under betalingsstandsningen
      blev der indgået en forligsaftale med newcap holding
      a/s, som blev tiltrådt af kreditorerne, hvorved der til-
      faldt fussing & hjermind a/s et kontant og modreg-
                                              - 250 -
      ningsfrit beløb på kr. 750.000 til fuld og endelig indfri-
      else af ethvert mellemværende mellem fussing &
      hjermind a/s under konkurs og newcap holding a/s.
      beløbet er overført til konkursboet.                            kr. 750.000
      …
      fast ejendom:
      konkursboet var indehaver af en ejendom beliggende
      ølbycenter 65, st., 4600 køge, der blev afhændet ved
      tvangsauktion den 21. januar 2011, og 2. tvangsauktion
      over ejendommen den 11. februar 2011, hvorved denne
      blev bortauktioneret for et beløb, stort kr. 4,620 mio.
      ejendommen var overbehæftet, og der er ikke tilgået
      konkursboet provenu eller panthaversalær ved salget.            kr.       0
      …
      det anslås fortsat, at dividende til kreditorer med usikrede krav i medfør af
      konkurslovens § 97 vil udgøre ca. 1-3 %.
      …”
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort et tab for banken på 3.807.934,77 kr.
sagsøgte har opgjort bankens tab efter fradrag af fortjeneste i form af renter og
provisioner til 2.882.181,43 kr.
fussing & hjermind ejendomme a/s er under konkurs. der forventes en dividende på
1-3 % den forventede dividende er ikke fratrukket i tabsopgørelsen.
steffen hjermind og søren fussing har kautioneret for engagementet. der er vedtaget en
tvangsakkord for de to kautionister, og sagsøger har modtaget dividende på henholdsvis
5,3 % hos steffen hjermind og 1,9 % hos søren fussing, der har nedbragt
engagementet.
ejendommen er solgt uden provenu til sagsøger.
der er ingen tilbageværende sikkerheder.
                                              - 251 -
13.4. bo kristensen
bo kristensen var ejer af dansk anlægsinvest a/s, der blandt andet var aktionær i
eurotrust a/s.
der henvises til afsnit 13.8 vedrørende bankens engagement med dansk anlægsinvest
a/s og afsnit 13.1vedrørende bankens engagement med eurotrust a/s.
ved e-mail af 24. november 2008 til lasse lindblad anmodede bo kristensen om
følgende:
      ”… et meget kortvarigt lån på usd 800.000 / modværdien i euro, hvilket
      beløb skal anvendes til upfront betaling af mægler i forbindelse med vores
      jersey baserede køber af rømø golf & wellness samt en række efterfølgende
      transaktioner.
      …
      vi tilbyder et afkast på 50 % af beløbets størrelse, således at vi ultimo denne
      uge kan tilbagebetale usd 1.200.000 / modværdien i euro.
      til sikkerhed tilbyder vi følgende:
          •   lånet etableres med undertegnede som låntager/debitor
          •   jan larsen og brian jørgensen som solidariske selvskyldnerkautionister
          •   sekundær ejerpant i min byggegrund fjordvej 12, 6000 kolding næstefter
              realkredit danmark på kr. 950.000. det er nok byens bedste byggegrund
              med direkte adgang til kolding fjord. jeg har det sidste års tid sagt nej tak
              til flere købstilbud i niveauet kr. 10 mio., da jeg selv ønsker at bebygge det
              når tiden er til det. jeg vedlægger skøde fra købet.
          •    om ønsket kan brian jørgensen tilbyde førsteprioritet i ca. 70
              sommerhusgrunde til helårsbrug på adressen marsvej og plutovej, alslev,
              6800 varde. grundene, der er byggemodnede og infrastrukturen etableret,
              er til salg hos realmæglerne i blåvand til en pris på mellem kr. 320-
              380.000 pr. styk. såfremt denne sikkerhed ønskes skal jeg hurtigt
              fremskaffe de relevante skøder mm.
          •   om ønsket kan jeg tilbyde pant i mine kr. 9 mio. aktier i olicom, der som
              bekendt blev erlagt kontant, hvor jeg ikke på daværende tidspunkt ønskede
              at udnytte dit lånetilbud på kr. 6 mio.
      …
      da udlånet er ekstremt presserende for at "redde" eurotrust a/s, rgw mm,
      vil det være af største betydning at låneprovenuet kan overføres i morgen
      formiddag, hvilket jeg håber du kan foranledige.
                                             - 252 -
      …”
denne e-mail blev af lasse lindblad videresendt til henrik juul og michael mikkelsen
således:
      "lad os lige drøfte dette - isoleret måske uinteressant men muligvis kunne
      sikkerhederne suppler andre faciliteter?"
af kreditindstillingen af 25. november 2008, der ikke er underskrevet, men med henrik
juuls og michael mikkelsens navne angivet med henblik på underskift, fremgår blandt
andet:
      ”…
      etablering af kreditfacilitet til bo kristensen i forbindelse med betaling til rømø
      golf & wellness, samt omkostninger forbundet hermed.
      til sikkerhed for engagementet er der lagt ejerpantebrev på dkk 9,0 mio. med
      pant i fjordvej 60, 6000 kolding. pantet er en byggegrund beliggende på én af
      koldings mest eksklusive adresser ned til kolding fjord. ssv er beregnet til
      dkk 5,050 mio.
      faciliteten bliver etableret uden rentetilskrivning, men med en
      stiftelsesprovision på dkk 2,263 mio.
      …”
der foreligger håndpantsætningserklæring ligeledes af 25. november 2008 vedrørende
ovennævnte ejerpantebrev.
det fremgår af låneaftalen af 25. november 2008, at lånet forfaldt til indfrielse den 1.
december 2008, og at der var selvskyldnerkaution fra jan larsen og fra brian jørgensen.
lånets provenu på 4,8 mio. kr. blev af bo kristensen, via hans selskab dansk
anlægsinvest a/s, overført til udlandet.
lånet blev ikke tilbagebetalt af bo kristensen.
af e-mail af 7. januar 2009 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår:
                                            - 253 -
      ”jeg har talt med bo i tlf. - jeg tror fortsat ikke på sagen, men det gør bo.
      der er endnu ikke underskrevet noget som helst, men det skulle gerne ske i
      dag eller i morgen hvorefter vi skulle modtage kopi. jeg har bedt om også at
      modtage kopi af bekræftelse fra efg bank på at pengene er til stede. jeg
      synes sagen begynder at lugte en lille smule af wissum sagen. noget med
      nogle penge der skal overføres og der er ingen der har set én dkk, eur,
      usd eller andet endnu! efter sigende skulle transaktionen gennemføres d.
      10.02.09. da det er interne hedgefonde papir fra efg som skal sælges og der
      er derfor en 3 ugers salgs periode.”
det påtænkte salg af rømø golf & wellness via en samarbejdspartner i dubai, som
lånet skulle anvendes til, blev ikke gennemført.
den fremgår af en formidlingsaftale underskrevet af bo kristensen den 11. juni 2009, at
den pantsatte ejendom blev sat til salg og udbudte med en kontantpris på 8,475 mio. kr.
bo kristensen blev efterfølgende på baggrund af en konkursbegæring indgivet den 7.
april 2009 taget under konkursbehandling den 9. november 2009.
af kreditindstilling af 2. november 2009, der ikke er underskrevet men med angivelse af
navnene henrik juul og morten s. pedersen med henblik på underskrift, fremgår, at
engagementet indstilles til prolongering. baggrunden for prolongeringen var, at man
afventede endelig realisation af bankens pant samt udfaldet af en eventuel
konkursbehandling af bo kristensen.
af kreditindstillingen fremgår, at engagementet var på 7,188 mio.kr., heraf 1,588
blanco. om sikkerhederne fremgår, at der fortsat var selvskyldnerkaution fra jan larsen
og brian jørgensen. kreditindstillingen indeholdte ikke økonomiske oplysninger om jan
larsen og brian jørgensen, men det fremgår, at jan larsen var under konkurs.. det
fremgår endvidere:
      ”…
      grunden er solgt for tdkk 6.750, hvoraf realkredit danmark er foranstående
      med tdkk 961. banken har modtaget såvel kontant deponering samt garanti for
      restkøbesum.
      den skønnede sikkerhedsvardi udgør tdkk 5.600
      …”
                                          - 254 -
det fremgår af en posteringsoversigt, at der den 30. juni 2010 indgik 5.638.058,85 kr. til
banken. provenuet dækkede det fulde udlånte beløb på 4,8 mio. kr. og ca. 1/3 af
stiftelsesprovisionen på 2,4 mio. kr. bankens udækkede tilgodehavende udgjorde derfor
ca. 1,564 mio. kr.
efter det oplyste gjorde kurator for bo kristensen under konkurs oprindeligt indsigelse
mod stiftelsesprovisionens størrelse men accepterede efterfølgende at udbetale
provenuet på ca. 5,6 mio. kr. ligeledes efter det oplyste indgik banken aftale med
konkursboet efter bo kristensen om, at restkravet blev frafaldet.
tabsopgørelse
sagsøger har ikke gjort tab gældende vedrørende engagementet med bo kristensen.
13.5. alpen holidays ferienhäuser gmbh (”alpen holidays”)
alpen holidays ferienhäuser gmbh ("alpen holidays") var oprindeligt ejet af aktiv
gruppen holding a/s, som blev overtaget af eurotrust i april 2006.
den 16. august 2007 blev ah dk aps stiftet af j. l. invest holding aps (jan larsen),
og var herefter ejet ligeligt med hver 25 % af j. l. invest holding aps (jan larsen),
volleshave holding aps (peter juul), dansk anlægsinvest a/s (bo kristensen), og
a.o. holding aps (arne olsen). de var alle tidligere aktionærer i aktiv gruppen
holding a/s og modtog aktier i eurotrust ved salget af aktiv gruppen holding a/s.
i september 2007 købte ah dk aps aktierne i alpen holidays fra aktiv gruppen
holding a/s for 1 euro med overtagelse pr. den 30. juni 2007.
det fremgår af overdragelsesaftalen, at alpen holidays havde en gæld til aktivgruppen
på ca. 15,1 mio. kr. denne gæld forblev i alpen holidays ved overdragelsen. det
fremgår tillige af sagen, at aktiv gruppen holding a/s' tilgodehavende hos alpen
holidays, som pr. 31. marts 2008 var opgjort til ca. 14,6 mio. kr., som led i
eurotrust/olicom-transaktionen i juni 2008 blev udskilt og overdraget til c2 invest aps
                                           - 255 -
for 7 mio. kr., som ifølge overdragelsesaftalen svarede til den bogførte værdi af
tilgodehavendet.
alpen holidays ejede en grund i waidring, østrig, på ca. 16.000 kvm., hvorpå der kunne
opføres et hotel ("hotel steinplatte"). alpen holidays havde opnået en kredit i bank
austria på samlet 9 mio. euro, fordelt på 8,75 mio. euro til delvis finansiering af en
opførelse af hotellet og 250.000 euro som en kassekredit. det fremgår af bank austrias
lånetilsagn, at dette var betinget af blandt andet pant med første prioritet i de af projektet
omfattede ejendomme. af et bilag til lånetilsagnet med selskabets balance og
resultatopgørelse fremgår, at egenkapitalen per 30. juni 2007 var – 392.494,42 euro.
ved ah dk aps’ køb af alpen holidays overtog ah dk projektet med opførelse af
hotellet. opførelsen heraf var ikke påbegyndt på overtagelsestidspunktet. det fremgår,
at selskabets gæld til aktivgruppen på ca. 15,1 mio. kr. forfaldt ved salg af hotellet eller
hotellets ibrugtagning. det er købsaftalen anført, at alpen holidays havde en negativ
egenkapital på ca. – 1,23 mio. kr., og at der var forfaldne fakturaer i selskabet.
hotellet blev opført i perioden efter ah dk aps' overtagelse af alpen holidays i
september 2007 og blev indviet i oktober 2008.
ved e-mail af 19. december 2008 fra bo kristensen til bankens chef for investment
banking afdeling niels kryger andersen blev størrelsen af c2 invests tilgodehavende
hos alpen holidays korrigeret til ca. 12,3 mio. kr. pr. den 30. juni 2008.
af alpen holidays' foreløbige årsrapport for 2007/2008 fremgår, at alpen holidays
havde en negativ egenkapital pr. 30. juni 2008 på -163.767,90 euro, gæld til
kreditinstitutter udgjorde 13.136.359,44 euro, leverandørgæld 1.594.078,94 euro og
anden gæld 1.714.400,76 euro, herunder 1.654.137,23 euro til ”aktivgruppen”.
 af e-mail af 28. januar 2009, kl. 10.38, fra bo kristensen (direktør i aktivgruppen) til
henrik juul med kopi til lasse lindblad fremgår blandt andet:
      "…
      som jeg nævnte i telefonen er jeg nu ganske sikker på, at vi enten kan få
      refinansieret og/eller solgt hotellet på ganske kort sigt - i samarbejde med jer
      naturligvis.
                                           - 256 -
      som vi drøftede på mødet forleden er det meget magtpåliggende for mig, at
      mit selskab efter denne transaktion sikres at vi laver en win-win situation,
      således at der ikke længere er nogle kautionsforpligtelser, hvilket også er et
      krav fra roskilde bank, som jeg efterfølgende skal have afsluttet en
      akkordordning med.
      derfor kan jeg ikke acceptere, at de kr. 7,5 mio., der tilgår volleshave
      holding fragår 50/50 på hans engagement, således at jeg står tilbage med en
      fortsat kaution for peters selskab [volleshave holding].
      derudover noterede jeg mig, at lasse vil se positivt på en løsning, således at
      jeg ikke skal stå med en kaution overfor synerco bagefter.
      disse frigørelser under de klare forudsætninger, at c2 invest, ao holding,
      capinordic banks engagement med alpen holiday og den kautionsdækkede
      del for volleshave indfries med min medvirkning.
      venligst bekræft denne win-win problemstilling."
i forlængelse heraf skrev lasse lindblad ved e-mail af 28. januar 2009, kl. 11.21, til
henrik juul, at han havde ”drøftet og afklaret sagen direkte”, hvorfor henrik juul kunne
glemme mailen.
den 28. januar 2009 skrev bo kristensen til michael mikkelsen, at leverandørerne i
hotellet ville genoptage leveringer af mælk og kød, hvis de modtog en mail fra banken
om, at de ville få deres penge i næste uge, og at dette havde henrik juul godkendt.
michael mikkelsen spurgte umiddelbart herefter henrik juul, om han havde accepteret
dette ”inden dok og sikkerheder er paa plads”.
der blev med datering samme dagoprettet et gældsbrev mellem banken og alpen
holidays på 6,5 mio. euro, underskrevet af henrik juul for banken.
af e-mailkorrespondance af 29. januar 2009 mellem lasse lindblad og henrik juul
fremgår, at dokumenter nu var underskrevet, og at pengene kunne "køres rundt" den
efterfølgende dag.
bo kristensen anmodede på vegne af alpen holidays ved e-mail af 30. januar 2009
henrik juul om at overføre 1 mio. euro til alpen holidays' "overtrukne driftskredit med
max. på euro 250.000" i bank austria.
                                             - 257 -
ved kreditindstilling dateret og underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen den
1. februar 2009 indstilles et lån til alpen holidays lån på 48,425 mio. den skønnede
sikkerhedsværdi er angivet til 18,766 mio. kr. og blanco til 29,658. mio kr.
engagementet er anført med karakteren er b-. af kreditindstillingen fremgår blandt
andet:
      ”…
      formål
      der etableres et lån på tdkk 48.425 til alpen holidays ferienhäuser gmbh til
      brug for indfrielse af øvrige kreditorer, samt løbende drift af hotellet frem til det
      bliver solgt. der er igangværende salgsforhandlinger, hvor den mulige køber har
      budt eur 18 mio. for hotellet.
      der er i værdiansættelsen af hotellet lagt vægt på værdien af det igangværende
      arbejde sammenholdt med finansieringstilsagnet fra bank of austria creditanstalt.
      der er i finansieringstilsagnet angivet en samlet investeringssum pa eur
      16.975.000. denne lægges til grund som værende udtryk for den mindste samlede
      værdi af hotellet efter færdiggørelse af igangværende byggeri. værdien må vare
      udtryk for den værdi bank of austria har lagt til grund for værdiudmåling til deres
      udlån til byggeriet.
      der er tinglyst følgende i ejendommen:
      …
      budget:
      der er indleveret 8 års budget med de nuværende 78 værelser og udvidelsen med
      50 værelser (tallene er afrundet)
      udvidelsen uden de 50 værelser vil få følgende betydning for bundlinjen:
                                        - 258 -
belægningsprocenten er stigende fra 50% i 2008/9 til 70% i 2014/15, skemaet
herunder viser de enkelte år:
…
virksomhedsprofil
…
i de seneste 5 år har region pillerstal manglet hoteller i kategorien 4-5 stjerner,
hvilket har resulteret i en nedgang af overnatninger pa ca. 14 % i alt.
antallet af senge på hoteller med 4-5 stjerner ligger på 31-36 % i gennemsnit for
andre regioner, mens det i pillerstal er på 13%.
alene dette illustrerer, at der er kapacitetsproblemer med 4-5 stjernede hoteller,
hvor hotel steinplatte vil passe godt ind efter de seneste ombygninger.
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale: årsrapport 2007/8, awt mbh, ingen
forbehold, helmut lettner & hermann kralinger.
…
indstilling
ejendommen er sat til salg for eur 18-19 mio. der er tre potentielle købere til
ejendommen som alle har meldt sig interesseret i at købe.
                                           - 259 -
      banken har med dette lån indfriet en række mellemregninger for debitor, for på
      den måde at sikre sig det bedst mulige cash flow til bankens egen fordring, samt
      sikre det bedst mulige udgangspunkt for bankens pant i ejendommen. .
      ssv vurderes som tilfredsstillende på nuværende tidspunkt. det er
      sandsynliggjort at ejendomme vil være mere værd efter endt ombygning, da
      investeringen i ombygningen må beregnes som den pris bygningen er værd efter
      det færdige arbejde.”
som sikkerhed modtog banken pant i hotellet på 2. prioriteten efter bank austria.
banken modtog ikke kaution fra ejeren af selskabet, ah dk aps, eller de ultimative
ejere. banken modtog ifølge kreditindstillingen ingen stiftelsesprovision for lånet på
48,425 mio. kr. den samlede "kunderentabilitet" på alpen holidays var en marginal på
350 basispunkter, svarende til ca. 1,694 mio. kr. p.a., hvilket svarer til ca. 3,5 % p.a.
ved e-mail af 2. februar 2009 til henrik juul skrev bo kristensen, at hotellet ville få
store problemer med bank austria ved manglende afklaring samme dag eller dagen efter
idet bank austria i tilfælde af manglende overførsel fra banken ville lade hotellet
overgå til deres saneringsafdeling. ved e-mail af 5. februar 2009 til henrik juul
anmodede bo kristensen banken om at overføre ”ekspres euro 1 mio." til bank austria.
bo kristensen anmodede i samme e-mail henrik juul om overførsel af 7 mio. kr. til
volleshave holding aps, 6 mio. kr. til a.o. holding aps og 7 mio. kr. til dansk
anlægsinvest a/s med tillæg af renter til indfrielse af engagementerne.
det fremgår af en posteringsoversigt, at bankens lån til alpen holidays blev etableret
den 5. februar 2009. der blev overført 1 mio. euro til bank austria den 6. februar 2009.
endvidere blev der den 6. februar 2009 trukket følgende beløb på alpen holidays' konto
i banken:
              −   7.412.168,13 kr., der samme dag indgik på volleshave holdings konto i
                  banken, der hermed blev indfriet.
samme dag, den 6. februar 2009, blev der imidlertid på volleshaves konto i banken
hævet 3,1 mio. kr. med teksten "nedskrivning gæld".
                                               - 260 -
af posteringsoversigt for holdingsselskabets konto i banken fremgår, at der den 6.
februar 2009 blev indsat 3,1 mio. kr. på holdingsselskabets konto med teksten
"avi/volleshave". dette skete via aktie & valutainvest aps [avi], der havde
ydet et lån på ca. 8,6 mio. kr. til volleshaves tegning af aktier i olicom i juni 2008.
              −   7.235.187,33 kr., der indgik på dansk anlægsinvest a/s' konto i
                  banken, der hermed blev indfriet.
              − 12.771.839,46 kr., der blev overført til holdingsselskabets konto i
                  banken. beløbet svarer til alpen holidays gæld til c2 invest aps per
                  30. juni 2008 på 12,3 mio. kr. med tillæg af rente på 6 % p.a.
              − 6.303.401,17 kr., til indfrielse af a.o. holding aps' engagement i
                  holdings datterselskab aktie & valutainvest aps.
af en posteringsoversigt for holdings konto i banken fremgår således, at 6.303.401,17
kr. blev overført til holdingsselskabet den 6. februar 2009 med teksten "avi ao
holding". overførslen via aktie & valutainvest aps fremgår tillige af udskrift af
mellemregningskontoen mellem holding og aktie & valutainvest aps, hvor der den 6.
februar 2009 med teksten "indbet. vedr. alpen holidays ferienhäus".
der blev således overført samlet ca. 33,7 mio. kr. til banken og holding. de resterende
ca. 14,7 mio. kr. blev efter det oplyste anvendt til betalinger til bank austria og til
hotellets drift.
alpen holidays' lån var i februar 2009 udnyttet med ca. 42,264 mio. kr.
den 19. februar 2009 fremsendte bo kristensen på vegne af alpen holidays
"presentation for bo kristensen, dansk anlægsinvest a/s" af 8. februar 2009 udarbejdet
af valartis europe ag. præsentationen blev sendt til martin hjort hansen,
kreditkonsulent i banken, med kopi til henrik juul og lasse lindblad. af e-mailen
fremgår blandt andet:
      "p.t. er hotellet sat til salg til to østrigske hotelinvestorer, en russisk
      køber/kapitalindskyder og en potentiel køber fra dubai. jeg vender tilbage
      når der foreligger noget konkret.”
                                             - 261 -
af præsentationen fremgår blandt andet:
      “…
              ■ the calculated gross operating profit margin of hotel steinplatte
              (two scenarios) ranges between 33% - 35%
              ■ austrian average gop for a 4-star hotel ranges between 10% - 31%
      …
              ■ the multiple analysis derived from the prepared business plans for
              hotel steinplatte and are based on the last planning year 2015/2016
              ■ indicative value for the hotel (without extension) ranges between eur
              13.6m - eur 20.7m and for the hotel (with extension) of eur 20.3 -
              30.0m
              ■ the shareholder of hotel steinplatte consider a purchase price in
              the range between eur 25m - eur 26m
          …”
den 24. februar 2009 bevilgede bankens bestyrelse lånet på 48,425 mio. kr. til alpen
holidays. af referatet fra bestyrelsesmødet fremgår:
      ”…
                             alpen holidays ferienhåuser gmbh (bilag a)
      forhandling            hju: gennemgik indstillingen og oplyste, at engagementet
                             med dansk anlægs invest og volleshave holding ville blive
                             nedbragt.
      beslutning             bestyrelsen bevilgede engagementet
      …”
af et udateret beslutningsnotat udarbejdet af martin hjort hansen, kreditkonsulent i banken,
som ifølge de sagsøgte er fra juni 2009 fremgår blandt andet:
      ”…
      likviditeten i hotellet er spændt og i den henseende søges der om mulighed for, at
      de eksisterende bankforbindelser kan yde finansiering til driften af hotellet
      således, at dette ikke går konkurs, men stadig kan holde driften intakt.
                                        - 262 -
der er brug for eur 500.000 for at sikre driften af hotellet samt at sikre, at
forhandlingerne med en mulig køber/forpagter (jjw hotels) ikke kompliceres
grundet dårlig likviditet.
bank austria har meldt ud at de ikke ønsker at bidrage med yderligere
finansiering af hotellet.
…
økonomi
den nuværende værdi af ejendommen opgøres på denne måde:
der er følgende hæftelser i ejendommen:
det er blevet banken mundtligt oplyst, at hotellet er opført for sammenlagt eur
11,4 mio.. der er mulighed for efterfølgende at opføre 50 ekstra værelser til en
anslået pris på eur 4 mio.
banken har tilkendegivet, at en salgspris på eur 15 mio. er for lidt, det er mere
rigtigt at prisen skal ligge på mellem eur 16-19 mio., da dette vil indfri alpen
holidays kredit i banken fuldt ud.
…
regnskab
banken har modtaget oplysninger vedr. driften af hotellet for de første 3 mdr. af
2009. tallene viser et underskud på eur -246.000 før finansielle poster
(betriebsergebnis 1), efter finansielle poster (betriebsergebnis 2) er det eur -
25.000.
…
likviditet
der er behov for likviditet til hotellet. scheimer consulting anslår, at der skal
bruges min. eur 500.000 i akut likviditet for at holde hotellet flydende. hvis alle
tiltag for personalereduktion og marketingbudget fastholdes bliver det samlede
likviditetsbehov for hele 2009 på eur 1,15 mio.
der er d. 29/5-09 overført eur 150 000 fra capinordic bank a/s til bank
austria, som ligeledes vil overføre eur 150.000, så der er skaffet likvider
svarende til eur 300 000, så lønninger og basale regninger kan betales.
                                            - 263 -
      der er i øjeblikket trukket tdkk 45.038 på alpen holidays kredit. bankens pant
      er på eur 6,5 mio., svarende til tdkk 48.425, hvilket giver tdkk 3.887 i luft,
      før pantet er udnyttet fuldt ud.
      konklusion
      aftalen med jjw hotels om forpagtning er i realitetsfasen og dermed er der stor
      sandsynlighed for at aftalen indgås i løbet af efteråret 2009, hvis parterne kan
      blive enige.
      forpagtningsaftalen vil sikre den løbende drift af hotellet og dermed også betaling
      af løbende renter på lånet hos capinordic bank a/s.
      konkurssituationen skal for enhver pris undgås, da det kan resultere i langstrakt
      sagsbehandling og uvished om udbetaling, så er konklusionen er banken hellere
      vil hellere holde hotellet flydende end at lade det gå konkurs.
      …”
på bestyrelsesmøde den 23. juni 2009 orienterede henrik juul om, at der forhandledes med
hotelgruppen jjw om en forpagtningsaftale, men at alpen holiday uanset resultatet manglede
eur 400.000 for at klare sig igennem de næste måneder.
ved e-mail af 28. juli 2009 anmodede henrik juul om lasse lindblads kommentarer til
bankens eventuelle udbetaling af yderligere 200.000 euro til driften af hotellet. beløbet
udgjorde halvdelen af det aktuelle likviditetsbehov. bank austria ville i givet fald også
udbetale yderligere 200.000 euro. lasse lindblad svarede ved e-mail af 28. juli 2009
navnlig:
      "det ville være fint om der kunne fremlægges et udkast til en forpagteraftale
      saaledes at vi beregne en markedsværdi paa hotellet. herudover hvorvidt der
      tages højde for tilsvarende forpagtningsaftale for den mulige tilbygning -
      sidste er vigtigt med henblik paa en kapitalisering.
      endvidere bør vi overveje at en struktur med hold i cash flow til capi bank
      hvor vi sikrer, at der defacto sker rentebetaling af gæld til capi og bank
      austria.
      vi bør deslige overveje en handelsfuldmagt da vi antagelig kan sælge hotellet
      til en ks struktur eller andet!
      lad os lige tage en snak i morgen formiddag."
                                              - 264 -
i den efterfølgende periode blev der trukket yderligere beløb på alpen holidays' kredit i
banken.
af nordic hotel consultings vurdering af 12. oktober 2009, udarbejdet af knud larsen
og olaf vangstein, fremgår en værdiansættelse af hotellet i 2010 på 7.596.975 -
9.003.704 euro (afhængig af kravet til forrentning på 6,75-8,00 %). det fremgår af
vurderingen, at denne er baseret på hotellets ”present situation”. af rapporten fremgår i
øvrigt:
      ”…
      spa and wellness centre.
      a total of 2000 m2 of the hotel's area is set aside for the spa and wellness centre.
      these stand out as extremely elegant areas, with good and varied offerings. these
      include, among many other things:
      indoor swimming pool heated to 29 °c
      outdoor swimming pool heated to 29 °c year-round
      handsome sun terrace with windbreak
      exercise and activity room
      various baths and saunas…
      …
      restaurant and bar
      the hotel’s bar is done in good taste and located in connection with the reception
      area. the restaurant and dining room can accommodate slightly more than 200
      people. this area, like the rest of the hotel, also has the appearance of an attractive
      and inviting area.
      …
      we have ascertained through interviews at the hotel and other observations that
      the hotel is lacking any form of systematic and strategic sales efforts.
      …
      in its first year of operation, the hotel achieved an occupancy of 11,400 occupied
      rooms and approx. 21,700 guest-days. this makes for a room occupancy rate of
      40.2 % and there are 1.9 guests on average staying in each room sold.
      …
                                              - 265 -
     if the hotel is to survive, there must be a pronounced increase in the level of
     occupancy. we have seen budgets for the hotel that reckon on a 68 % room
     occupancy for 2009/10 and over 78 % in 2015/16.
     occupancy of 40 % was achieved during the first year of operation.
     it takes time to work a hotel into the market, but it is hardly very realistic to
     believe that occupancy will be 68 % in the second year (2010).
     we would not dare calculate the occupancy as more than 50 % in the second year
     and 55 % in the third year (2011). with a belief that the hotel's owners will
     associate themselves with capable management that can undertake good sales
     efforts, we would dare to infer an occupancy of 60 % in the fourth year of
     operation.
     …”
der blev afholdt et møde mellem banken og knud larsen den 30. oktober 2009 kl.
14.00, og den 1. november 2009 afgav nordic hotel consultings ved knud larsen en ny
vurdering, hvoraf fremgår en værdiansættelse af hotellet til 16.644.718 euro. af
rapporten fremgår blandt andet:
     ”…
     nærværende vurderingsforretning er udarbejdet med følgende formål:
              "at fastsætte ejendommens og virksomhedens fremtidige værdi og
              indtjeningsevne ud fra ’’going concern” princippet under
              hensyntagen til de særlige kvalitetsfordele og det markedspotentiale,
              der frembydes for den i ejendommen værende virksomhed".
     …
     anbefaling
     med udgangspunkt i nærværende vurderingskonklusioner anbefales capinordic
     bank a/s at overtage ejendom og drift med henblik på at forfølge det potentiale
     hotelvirksomheden har for at forbedre såvel den løbende driftsøkonomi som den
     heraf afledte værdistigning i ejendommen.
     …
     hotellets aktuelle situation
     en belægningsprocent på 40,2 % og 21.700 gæstedøgn i første driftsår har ikke
     været tilstrækkeligt til at skabe økonomiske resultater, som kunne afholde udgifter
     til den daglige drift af hotellet eller at kunne servicere den rentebærende gæld i
     ejendommen på ca. 15 mio. euro.
     med en udestående fordring på 6 mio. euro som 2. prioritet overvejer capinordic
     bank at overtage ejendommen. såfremt denne løsning tages i anvendelse, er det
                                       - 266 -
fordi, der kan sandsynliggøres et potentiale i den økonomiske drift og dermed
værdi, som kan reducere bankens engagement helt eller delvist.
…
beregning af belægningsprocent
belægningsprocenten i området har i de seneste år været på 50,4 %. når der
henses til, at 4 - 5 stjerne hotellerne har haft den største fremgang, og at 3
stjerne hoteller i regionen udgør ca. halvdelen af den samlede hotelkapacitet
samt at højkvalitetshoteller ifølge det oplyste kan præstere en
belægningsprocent som nærmer sig 90 % på årsbasis vil et passende bud på et
kvalitetsprodukt som hotel steinplatte være en belægningsprocent på 75 - 78
% efter endt indkøring. det forventes, at indkøringen vil vare i 3 driftsår fra
dags dato med en belægning på 50 % i første år, 68 % i andet år og 75 % i
tredie år.
…
forudsætninger
    − at hotel steinplatte er bygget i en høj produktkvalitet som er på højde med
        de bedste resorthoteller i østrig,
    − at der identificeres og tilknyttes operatør, som er specialiseret i at drive
        højt profilerede resorthoteller,
    − at hoteldrfiten tilføres den nødvendige likviditet til at kunne iværksætte de
        nødvendige initiativer, der kan bringe resortet ind i den rette
        markedsmæssige position,
    − at den verserende finanskrise ikke forværres for så vidt angår
        privatmarkedet,
    − at den verserende finanskrise aftager af hensyn til at identificere en
        bredere købergruppe til ejendom og drift efter endt udvikling af hotellet,
…
vurdering
ved vurderingen er anlagt følgende forudsætninger:
                                           - 267 -
      vurderingsmodellen anvendes typisk af hotelejendomsselskaber, som i lighed
      med kapitalfonde, forventer et afkast af egenkapitalen på 15 %.
      …”
på grundlag af en kreditindstilling af 6. november 2009, underskrevet af henrik juul og
michael mikkelsen, bevilgede bankens bestyrelse den 10. november 2009en
prolongering af lånet på 48,425 mio. kr. frem til den 1. oktober 2010. af
kreditindstillingen fremgår, at resultatet af den primære drift var -1.375.157 kr. i
2008/2009 mod -156.187 kr. i 2007/2008 og at resultatet efter finansiering var -
2.097.223 kr. i 2007/2008 mod -549.162 kr. i 2007/2008. . det fremgår, at banken har
pant i et ejerpantebrev på 6,5 mio. euro med 2. prioritet. den skønnede sikkerhedsværdi
er angivet således:
      ”…
      …”
af e-mail af 3. november 2009 fra ole andersen, o.a. consult & partners, til henrik
juul fremgår, at banken havde engageret ole andersen, o.a. consult & partners.
ved e-mail af 11. november 2009 skrev knud larsen, nordic hotel consulting, til
henrik juul:
                                              - 268 -
      ”…
      jeg tror at jeg er opdateret på situationen omkring hotel steinplatte i østrig og at
      hr. ole andersen er sat på opgaven sammen med holger brodersen.
      jeg er ligeledes oplyst om jeres syn på vores rapport.
      for at lægge låg på ovenstående og for ikke at lukke døre til et eventuelt
      fremtidigt samarbejde vil jeg foreslå at vi afholder uformelt møde i nærmeste
      fremtid, om muligt allerede i morgen for at udveksle synspunkter.
      …”
på et møde med banken den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet sine
konklusioner vedrørende engagementet. det blev under kreditmæssige bemærkninger
nævnt blandt eksempler på meget store udlånsengagementer, der ”indebærer væsentlige
risici”, og blandt eksempler på udlånsengagementer, hvor "der ikke er udvist
forsigtighed" i kreditgivningen, men ”stor risikovillighed og manglende indsigt”.
af præsentationen fra mødet fremgår blandt andet:
”…
…
nedskrivning og solvens, 8
3.1 alpen holidays:
engagementet var på 46 mio. kr.
engagementet var i overtræk. *
sikkerheden i et ejerpantebrev (ssv 40 mlo. kr.) med pant
i ejendom med nystartet hotel i waldring, ostrig.
hotellet gav stort underskud og havde også ledelsesmæssige
problemer.
tilsynet gav karakteren 1 og vurderede en nedskrivning på
18 mio. kr. og et solvensbehov på 9 mio. kr.”
…
kreditmæssige bemærkninger, 3
• 3.1 alpen ferienhåuser:
bevilget lån til nystartet hotel i østrig med 2.
prioritetspant og uden moderselskabshæftelse
i januar 2009.
der er oiv, da engagementet er i overtræk pga.
selskabets finansielle situation.”
af henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår blandt andet:
                                            - 269 -
      "…
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
      …
      2. alpen holiday ferienhäuser. lasse lindblad har ført forhandlinger med
      ole vagner om køb af hotellet.
      …"
den 12. januar 2010 blev alpen holidays erklæret konkurs. det fremgår afredegørelse
for konkursboets behandling af 17. april 2012 fra rechtsanwalt dr. gunther hanslik, at
hotellet var solgt i februar 2011 for 7,5 mio. euro. der blev herefter ikke dækning til
bankens pant idet bank austria havde “a first ranking pledge on the property in the
maximum amount of eur 11,592,590.44 mio”. banken modtog af sit anerkendte krav
på 724.102,50 euro dividende på 2,23 % svarende til 16.072,68 euro.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 47.891.869,74 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen på udbetalinger og indbetalinger til 47.480.604,54. herfra
skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes 7.412.168,13 kr. vedrørende nedbringelse af
engagementet med volleshave holding aps, og 7.459.500,00 kr. vedrørende nedbringelse af
engagementet med dansk anlægs invest aps.
endvidere skal fradrages 2.5 mio. kr. vedrørende ”aktiv gruppen, 2007”, 3.127.737,00 kr.
vedrøende ”eurotrust honorar, 2007”, 1.250.000 kr. vedrørende ”eurotrust, 2007”, 400.000
kr. vedrørende ”eurotrust penaltygebyr, 2007”, 100.000 kr. vedrørende ”eurotrust, 2007”,
1.750.001,00 kr. vedrørende ”bridgelån (eurotrust), 2008” og 600.000 kr. vedrørende
”eurotrust, 2008”.
                                          - 270 -
endelig skal fradrages ”negativ nettoindbetaling” med 6.032.910,26 kr.
13.6. ejendoms- og investeringsselskabet marienlyst a/s
ejendoms- og investeringsselskabet marienlyst a/s ("marienlyst") er ejet af pacific
dragon ltd., der har hjemsted på de britiske jomfruøer. bankens engagement med
marienlyst indgår som en del af engagementet med aps kbus 8 nr. 2051, der er ejet af
harry rosenberg og annette rosenberg.
ejendomsselskabet marienlyst palæ aps blev i juni 2008 udskilt fra aktiv gruppen holding
a/s til c2 invest aps ("lykkeposen"), der ved eurotrust/olicom-transaktionen blev solgt til
csv invest aps, men ikke videresolgt til olicom a/s.
c2 invest aps var herefter ejer af marienlyst hotelinvest a/s og ejendomsselskabet
marienlyst palæ aps.
ved aftale af 24. marts 2009 købte marienlyst af c2 invest aps selskaberne marienlyst
hotelinvest a/s og ejendomsselskabet marienlyst palæ aps for ca. 7 mio. kr. kontant,
således at de to overdragne selskabers gæld på ca. 23,6 mio. kr. til c2 invest herved
ansås for fuldt indfriet.
købesummen blev finansieret ved, at holdings datterselskab aktie & valutainvest aps
ydede marienlyst et lån på 7.132.132 kr. i henhold til gældsbrev af 24. marts 2009.
bankens engagement med marienlyst bestod i et lån på 7,5 mio. kr. til "indfrielse af lån i
aktie & valutainvest aps".
af en e-mail af 24. august 2009 fra lasse lindblad til henrik juul fremgår navnlig:
      ”hej henrik - har lige vendt marienlyst med claus ørskov - som gerne
      bakker sagen op. marienlyst ejers af ihændehaver aktier og skal maaske
      umiddelbart ikke konsolideres. tak for hjælpen.
      …”
                                            - 271 -
henrik juul videresendte mailen til michael mikkelsen med et ”?”, hvortil michael
mikkelsen den 24. august 2009 svarede:
      "som nævnt i fredags har jeg intet hørt om et lån til marienlyst før du bragte
      det på banen. for ca. 3-4 mdr siden var den i spil, men blev, som jeg husker
      det, finansieret af capinordic a/s, jeg ved ikke om dette endnu en gang er et
      lån der forsøges flyttet til banken.
      så givet fald er der ved at tegne sig et mønster som ser ud som følge.
      1. vi afviser at finansieret qua dårlig bonitet, manglende oplysninger ect.
      2. capinordic a/s yder finansieringen i stedet på det spinkle grundlag.
      3. efter en periode kommer a/s i likviditets nød 4. lånet overføres til banken
      for at hjælpe moder 5. banken har efterfølgende et nyt lån som er
      nedskrivningsmodent.
      jeg kan tage fejl, da jeg ikke kender den specifikke sag - men umiddelbart ser
      det sådan ud i mine øjne.
      …”
det fremgår af sagen, at der herefter samme dag er e-mail kontakt mellem michael mikkelsen
og torben lyst, der i holding var stilllingsbetegnet som ”senior executive director, advokat
ll.m. pa for ceo lasse lindblad”. torben lyst skrev:
      ”ok - jeg ved at lasse tager den direkte med hju og ørskov senere i dag.”
det fremgår ligeledes, at michael mikkelsen orienterer henrik juul herom og senere
samme dag mailer til henrik juul under emnet ”ejendoms- og investeringsselskabet
marienlyst a/s”:
      ”som skal være debitor er ejet af pacifik dragon ltd som er domicileret på
      de britiske jomfruøer. i bestyrelsen er bla dina asmussen - det må på
      baggrund heraf konkluderes at harry er involveret. jeg spørger niels til
      lykkeposen og vender tilbage.
      men det ligner endnu et dårligt lån i porteføljen - hvis det bliver til noget,
      også allerede fordi der er tale om et lån til en ukendt ultimativ ejer.”
senere samme dag skriver michael mikkelsen til henrik juul:
      ”…
      jeg har nu talt med niels, uden at skabe for meget opmærksomhed.
                                             - 272 -
      men det virker som om at det der var i lykkeposen, som er solgt til harry
      kunne være en del af det som ligger her til refinansiering. det er noget der
      køre i ring.
      i forlængelse af min konspirationsteori fra tidligere kunne man i en snæver
      vending forstille sig 2 motiver i dette.
        1.     fjerne dårligt udlån fra a/s
        2.     bevise at der rent faktisk er et deal flow - om end det kun kan hænge
               sammen med finansieringen.
      men lige meget hvordan vi vender og drejer dette, så vil det, som det
      foreligger nu, ikke være noget vi vil få ros for af, tilsynet, revisionen eller for
      den sags skyld a/s bestyrelse.
      …”
ved e-mail af 18. september 2009 skriver michael mikkelsen til henrik juul, at
”lånedokumenter er givet til lasse for underskrift, så det er vel en del af det der
skal til at hjælpe dem over 30.09.09.”
af en posteringsoversigt vedrørende marienlysts konto i banken fremgår, at der den 30.
september 2009 blev indsat 7,5 mio. kr., og at der samme dag blev hævet 7,330 mio.kr
med teksten ”indfrielse aktie & valutainves”. dette fremgår af udskrift af
mellemregningskontoen mellem holding og aktie & valutainvest aps, at der den 30.
september 2009 blev overført 7,4 mio. kr. til holding med teksten "likv. avi t/cap".
den 22. september 2009 bevilgede bankens bestyrelse lånet på 7,5 mio. kr. til
marienlyst. af referat af bestyrelsesmødet fremgår:
      ”…
      pkt. 4                bevillinger af lån, kreditter og garantier
      pkt. 4.1              ejd. & inv. selskabet marienlyst a/s (bilag b)
                            hju: gennemgik indstillingen. der ønskes oprettet et lån på
                            dkk 7,5 mio. til indfrielse af lån i aktie- og valutainvest
                            aps. lånet dækkes af med sekundært pant på dkk 8,8 mio.
                            i marienlyst hotel, der er vurderet til dkk 148 mio. det
                            indstilles at bevilge lånet.
                            cø: spurgte hvem der har vurderet hotellet.
                                            - 273 -
                           hju: svarede hotelrådgiver knud larsen fra nordic hotel
                           consulting.
      beslutning           bestyrelsen bevilgede lånet.
      …”
af kreditindstillingen af 27. august 2009, underskrevet af henrik juul og michael
mikkelsen, fremgår blandt andet, at banken som sikkerhed modtog sekundært pant i
ejerpantebrev med pant i marienlyst hotelinvest a/s' 52 hotellejligheder. ifølge
kreditindstillingen udgjorde dette fuld sikkerhed for bankens engagement.
hotellejlighederne var pr. 26. august 2009 vurderet til 148 mio. kr. af blandt andet
hotelrådgiver knud larsen. det fremgår tillige følgende om de regnskabsmæssige
forhold i det låntagende selskab:
      ”…
      der er modtaget følgende materiale:
      årsrapport 2008 - ejendoms & investeringsselskabet marienlyst a/s statsaut.
      revisor soren appelrod. 15. regnskabsår.
      …”
det fremgår tillige, at driften i datterselskabet marienlyst a/s de seneste fem
regnskabsår havde givet underskud.
kreditindstillingen afsluttes således:
      ”konsklusion
      bevilling indstilles på baggrund af ovenstående”
                                              - 274 -
det fremgår af en pengestrømsopgørelse i årsrapporten, at marienlyst i 2008 havde et negativt
cash flow fra driften på ca. -4,4 mio. kr., negativt cash flow til investeringsaktivitet på ca. -4,7
mio. kr. og et positivt cash flow fra finansieringsaktivitet på ca. 9,2 mio. kr.
af en oversigt over michael mikkelsens bevillinger efter bevillingsfuldmagt fremgår
bevillingen på 7,5 mio. kr. til marienlyst.
ved e-mail af 5. oktober 2009 modtog michael mikkelsen fra torben lyst orientering af
29. september 2009 fra plesner advokatfirma om, at marienlyst hotelinvest a/s var
erklæret konkurs den 22. september 2009. af michael mikkelsen e-mail af 5. oktober
2009 til henrik juul fremgår:
      "var du bekendt med dette? det er det selskab som vi havde og solgte for 3 mdr
      siden."
af finanstilsynets plancher til præsentation for banken den 18. januar 2010 fremgår
blandt andet:
      ”…
                               kreditmæssige bemærkninger, 10
          •    5.9 ejendoms- & inv.selskabet marienlyst a/s:
          etableret august 2009. ejes 100 % af pacific dragon ltd., som ejes 50% af
          aps kbus 8 nr. 2051 (nr. 3.4).
          de to engagementer skulle allerede ved etableringen være konsoliderede.
          iflg. bankens kreditpolitik s. 5 pkt. 6 "dokumentationskrav: ved kreditgivning
          til virksomheder, der består af flere økonomiske enheder, skal der, medmindre
          engagementet er på fuldt dækket basis, ske indlevering af materiale, der gør
          det muligt at bedømme de samlede økonomiske forhold for den pågældende
          koncern eller gruppe.
                               kreditmæssige bemærkninger, 11
           tilsynet påbyder iflg. § 71 vejledningen, pkt. 126 banken straks sikrer at
               kreditpolitikken bliver efterlevet (påbud).
          …”
tabsopgørelse
                                             - 275 -
sagsøger har ikke gjort tab gældende vedrørende engagementet med marienlyst.
13.7. volleshave holding aps
volleshave holding aps ("volleshave") var ejet af peter juul. volleshave var aktionær i
aktiv gruppen, hvor peter juul var administrerende direktør. ved eurotrusts
overtagelse af aktiv gruppen i april 2006 blev aktionærerne i aktiv gruppen, herunder
volleshave, vederlagt med aktier i eurotrust.
volleshave blev vederlagt med aktier i eurotrust svarende til 8,2 % af den samlede
aktiekapital og var herefter blandt de største aktionærer i eurotrust. peter juul var
samtidig medlem af bestyrelsen i eurotrust.
ved kreditaftale underskrevet for volleshave den 4. december 2006 gav banken en
kreditfacilitet på op til 7 mio. kr. aftaledokumentet var oprettet i bankens system den 1.
december 2006.
kreditindstillingen af 5. december 2006 er ikke underskrevet men angivet med initialerne
mmi og kbr med henblik på underskrift af henholdsvis michael mikkelsen og kåre
breinholt, og med angivelse af kåre breinholt som kundeansvarlig. ud for rubrikken "dato
for etabl. af kundeforhold" er angivet "ny". lånet havde en løbetid på ca. 3 år frem til den 31.
december 2009. i øvrigt fremgår blandt andet:
       ”…
       formål
       etablering af kk stor tkr. 7.000. volleshave holding aps skal bruge lånet ifbm
       en optionsaftale med globework aps og mota aps, omhandlende køb af
       eurotrustaktier. der henvises i øvrigt til tidligere lbg der er bevilget af
       bestyrelsen d. 03.10:06. tidligere lbg er vedlagt nærværende indstilling i kopi,
       den bevilling annulleres ifbm nærværende indstilling.
       …
       regnskabsmæssig udvikling
       regnskab 2005 …
                                            - 276 -
      driften er markant præget af resultat fra associerede virksomheder (gåsebakken
      aps) samt finansielle indtægter med hhv. tkr. 1.789 og tkr. 2.312. den samlede
      balance udgør på 31.12.05 tkr. 39.667, de væsentligste aktivposter udgør
      kapitalandel i associerede virksomhed (aktiv gruppen holding a/s) med tkr.
      33.100 (ansakffelsessum) og andre værdipapirer og kapitalandel med tkr. 5.977.
      de tilsvarende passivposter er ek tkr. 3.857, samt bankgæld stor tkr. 8.952 og
      leverandør af vare og tjenesteydelser tkr. 25.006. efter regnskabsafslutning er
      aktivgruppen solgt til eurotrust der har betalt for selskabet med aktier. den nye
      balancesum efter transaktionen er ukendt men volleshave holding aps ejer
      2.820.000 stk aktier i eurotrust svarende til 8,2% af selskabets udstedte aktier
      med en markedsværdi pr. 05.12.2006 på tkr. 38.098.
      risikoprofil
      de primære risici ved nærværende kreditfacilitet beror i, at de indleverede
      regnskabstal er næsten 12 mdr. gammel og at der har fundet en større
      omstrukturering sted i selskabets aktivmasse, ydermere er det væsentligste aktiv i
      selskabet nu placeret i et vp - eurotrust, der gennem tiden har været og fortsat er
      meget volatil. selskabets kapitalforhold står ikke alene mål med faciliteten men
      risikoen bakkes dog op af krydskaution fra synerco og dansk anlægsinvest aps,
      hvorfor risikoen samlet vurderes acceptabel. synerco aps forpligtigelser,
      kautioner, afdækkes delvist med pant i indlånsmidler, der pt. er placeret i
      capinordic a/s.
      …”
værdien af sikkerhederne var i kreditindstillingen opgjort til 0 kr., således at blanco var
7 mio. kr.
den 21. december 2006 godkendte bankens bestyrelse ved en efterbevilling
engagement. bestyrelsen godkendte samtidig bevillinger af identiske lån til dansk
anlægsinvest aps (bo kristensen) og synerco aps (peter forchhammer). af referatet
for bestyrelsesmødet fremgår under punkt 5 om efterretningssager:
      "…
              i. kreditten bevilget til mota/globework på bestyrelsesmødet den 3.
              oktober 2006 ændres således, at kreditten gives i form af 3* 7 mio
              med krydskaution fra 3 debitorer - i stedet for et samlet lån på dkk
              20.956.000. de tre debitorer er:
                  1. volleshave holding aps
                                           - 277 -
                 2. dansk anlægsinvest aps
                 3. synerco aps
          …”
vedrørende den i kreditindstillingen og bestyrelsesmødereferatet nævnte tidligere
kreditindstilling fremgår af referatet for bestyrelsesmødet den 3. oktober 2006
sammeholdt med kreditindstilling af 3. oktober 2006, med angivelse af lasse lindblad
som kundeansvarlig og underskrevet af lasse lindblad og kåre breinholt, at bestyrelsen
den 3. oktober 2006 bevilgede en kredit på 20.952.000 kr. til "globework aps og mota
aps". af denne kreditindstilling, der var vedlagt kreditindstillingen af 5. december
2006 fremgik blandt andet følgende regnskabstal:
      ”…
      …”
i marts 2007 ydede dansk anlægsinvest sammen med peter juul (volleshave holding
aps) og arne olsen (a.o. holding aps), aktiv gruppen et lån på samlet 50 mio. kr. til
finansiering af aktiv gruppens udvikling af feriecentre for dansk folkeferie.
finanstilsynet gav i juni 2007 angagementet med volleshave karakter 2 a svarende til
”kunder med normal bonitet”.
ved finanstilsynets rapport af 20. december 2007 blev banken meddelt påbud om at
konsolidere engagementet med engagementerne med synerco aps og dansk
anlægsinvest aps, idet de tre engagementer pga. den foreliggende krydskaution skulle
betragtes som indbyrdes forbundne.
                                           - 278 -
ved rentetilskrivningen den 28. december 2007 kom engagementet i overtræk, der efter
2 rykkere blev inddækket den 18. januar 2008.
den 23. maj 2008 modtog banken kaution af peter juul.
i forbindelse med volleshaves tegning af aktier i olicom for 9 mio. kr. i forbindelse
med dette selskabs kapitalforhøjelse i juni 2008 overtrak volleshave sin konto i banken
med 400.000 kr., der blev indbetalt den følgende dag.
det fremgår af sagen, at holdings datterselskab aktie & valutainvest aps ydede
volleshave et lån på 8,6 mio. kr. til finansiering af tegningen af aktier i olicom.
ved rentetilskrivningen den 30. september 2008 kom engagementet påny i overtræk.
ved e-mail af 15. oktober 2008 skrev martin hjort hansen til henrik juul med kopi til
michael mikkelsen:
      "jeg har talt med hhv. bo kristensen og peter juul.
      bo kristensen overfører penge i dag, som gerne skulle være fremme på
      kontoen i morgen.
      peter juul glider af på den, og siger han skal have møde med lasse i denne
      uge om tingenes tilstand og derfor gerne vil have tid til, i hvert fald, næste
      uge før der kan ske indbetaling."
den 29. oktober 2008 blev kautionisten synerco aps erklæret konkurs.
den 3. december 2008 modtog banken pant i volleshaves tilgodehavende på ca. 1 mio.
euro hos alpen holidays, som volleshave havde udlånt til alpen holidays i forbindelse
med ah dk aps’ køb af alpen holidays fra aktivgruppen.
i finanstilsynets brev af 19. december 2008 angav finanstilsynet, at der på bankens
engagement med synerco aps, som kautionerede for bankens engagement med
                                           - 279 -
volleshave, var et nedskrivningsbehov på 13,5 mio. kr., svarende til hele engagementets
saldo.
bankens bevilling af et engagement på 48,425 mio. kr. til alpen holidays i februar 2009
indebar, at bankens engagement med volleshave på ca. 7,4 mio. kr. den 6. februar 2009
blev indfriet. bo kristensen, danske anlægsinvest, havde således ved e-mail af 5.
februar 2009 anmodet henrik juul om følgende:
      ”…
      venligst overfør ekspres euro 1 mio. til
      bank austria: …
      herudover bedes der fra alpen holidays gmbh s konto hos jer overført for
      modværdien i danske kroner til:
      volleshave holding aps - kr. 7.000.000 samt påløbne forfaldne renter
      a.o. holding aps - kr. 6.000.000 samt påløbne forfaldne renter til indfrielse af
      engagementet
      dansk anlægsinvest a/s - kr. 7.000.000 samt påløbne forfaldne renter til
      indfrielse af engagementet.
      …”
i posteringsoversigten for volleshaves konto i banken er ud for den 6. februar 2009
anført ”ophævet”.
samme dag, den 6. februar 2009, blev der imidlertid på volleshaves konto i banken
hævet 3,1 mio. kr. med teksten "nedskrivning gæld".
af posteringsoversigt for holdingsselskabets konto i banken fremgår, at der den 6.
februar 2009 blev indsat 3,1 mio. kr. på holdingsselskabets konto med teksten
"avi/volleshave". dette skete via aktie & valutainvest aps [avi], der havde
ydet et lån på ca. 8,6 mio. kr. til volleshaves tegning af aktier i olicom i juni 2008.
den 20. april 2009 blev den anden kautionist dansk anlægsinvest aps erklæret
konkurs.
                                         - 280 -
af kreditindstilling af 2. november 2009, underskrevet af morten s. pedersen og angivet
”prolongeret” med henrik juuls underskrift, fremgår en prolongering af engagementet
frem til den 1. oktober 2010. af kreditindstillingen fremgår, at volleshave var insolvent,
at begge kautionister var under konkurs, og at det resterende engagement på 3,244 mio.
kr. var blevet nedskrevet fuldt ud.
volleshave blev erklæret konkurs den 27. august 2010.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 3.629.060,66 kr.
sagsøgtes opgørelse af forskellen på udbetalinger og indbetalinger giver en nettoindtægt
for banken på 1.956.300,99 kr.
volleshave holding aps er konkurs uden udbetaling af dividende.
kautionisterne synerco aps og dansk anlægsinvest aps er under konkurs. der
forventes en dividende på 5 % fra boet efter synerco aps. den forventede dividende er
ikke fratrukket i tabsopgørelsen.
der er den 10. februar 2012 modtaget 94.109,81 kr. fra kautionisterne tina og peter
juuls gældssanering, hvilket beløb har nedbragt engagementet.
der er ingen tilbageværende sikkerheder.
13.8. dansk anlægsinvest aps
dansk anlægsinvest aps ("dansk anlægsinvest") var ejet af bo kristensen. dansk
anlægsinvest var aktionær i aktiv gruppen, hvor bo kristensen var bestyrelsesformand.
ved eurotrusts overtagelse af aktiv gruppen i april 2006 blev aktionærerne i aktiv
gruppen, herunder dansk anlægsinvest, vederlagt med aktier i eurotrust. dansk
anlægsinvest blev vederlagt med aktier i eurotrust svarende til 9,9 % af den samlede
                                             - 281 -
aktiekapital og var herefter blandt de største aktionærer i eurotrust. bo kristensen blev
samtidig direktør og tillige, ifølge bevillingsindstillingen, økonomidirektør ("cfo")
samt senere bestyrelsesformand for eurotrust.
ved kreditaftale underskrevet for dansk anlægsinvest den 4. december 2006 gav
banken en kreditfacilitet på op til 7 mio. kr. aftaledokumentet var oprettet i bankens
system den 1. december 2006.
kreditindstillingen af 5. december 2006 er ikke underskrevet men angivet med
initialerne mmi og kbr med henblik på underskrift af henholdsvis michael mikkelsen
og kåre breinholt og med angivelse af kåre breinholt som kundeansvarlig. ud for
rubrikken "dato for etabl. af kundeforhold" er angivet "ny". lånet havde en løbetid på
ca. 3 år frem til den 31. december 2009. om formålet med bevillingen er anført samme
tekst som i kreditindstillingen vedrørende volleshave. af kreditindstillingen fremgik
endvidere blandt andet:
      ”…
      regnskabsmæssig udvikling
      regnskab 2005, udarbejdet af deloitte
      driften er markant præget af resultat fra associerede virksomheder (aktiv
      gruppen holding a/s) samt finansielle indtægter (opskrivning af finansielle
      anlægsaktiver) med hhv. tkr. 10.174 og tkr. 13.734. den samlede balance udgør
      på 31.12.05 tkr. 35.642. de væsentligste aktivposter udgør kapitalandel i
      associerede virksomhed (aktiv gruppen holding a/s) med tkr. 12.564 og andre
      værdipapirer og kapitalandel med tkr. 21.894. de tilsvarende passivposter er ek
      tkr. 24.641, samt bankgæld stor tkr 10.989. efter regnskabsafslutning er
      aktivgruppen solgt til eurotrust, der har betalt for selskabet med aktier. den nye
      balancesum efter transaktionen er ukendt, men dansk anlægsinvest ejer 3.400
      000 stk aktier i eurotrust svarende til 9,9% af selskabets udstedte aktier med en
      markedsværdi pr. 05.12.2006 på tkr. 45.934.
      risikoprofil
                                             - 282 -
       de primære risici ved nærværende kreditfacilitet beror i. at de indleverede
       regnskabstal er næsten 12 mdr. gammel og at der har fundet en større
       omstrukturering sted i selskabets aktivmasse, ydermere er det væsentligste aktiv i
       selskabet nu placeret i et vp - eurotrust der gennem tiden har været og fortsat er
       meget volatil. risikoen bakkes dog op af krydskaution fra synerco og volleshave
       hodling aps, hvorfor risikoen samlet vurderes acceptabel. synerco aps
       forpligtigelser, kautioner, afdækkes delvist med pant i indlånsmidler, der pt. er
       placeret i capinordic a/s.
       …”
værdien af sikkerhederne var i kreditindstillingen opgjort til 0 kr., således at blanco var
7 mio. kr.
den 21. december 2006 godkendte bestyrelsen ved en efterbevilling engagementet
sammen med de tilsvarende engagementer med volleshave holding aps (peter juul) og
synerco aps (peter forchhammer). som anført ovenfor, dommens s. #, erstattede disse
tre bevillinger en tidligere samlet bevilling af 3. oktober 2006 på 20.952.000 kr. til
globework aps og mota aps.
i marts 2007 ydede dansk anlægsinvest sammen med peter juul (volleshave holding
aps) og arne olsen (a.o. holding aps), aktiv gruppen et lån på samlet 50 mio. kr. til
finansiering af aktiv gruppens udvikling af feriecentre for dansk folkeferie.
finanstilsynet gav i juni 2007 engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder med
normal bonitet”.
på bestyrelsesmødet den 30. oktober 2007 oplyste henrik juul, at der var et overtræk på
137.000 kr. på engagementet, og at der var blevet rykket. bestyrelsen tog orienteringen
til efterretning.
som anført ovenfor blev banken den 20. december 2007 meddelt pålæg om at
konsolidere engagementerne med synerco, volleshave og danske anlægsinvest.
det fremgår af referat af bestyrelsesmøde den 14. januar 2008, at der var sendt 2. rykker
til selskabet, som indbetalte overtrækket den 6. februar 2008.
                                            - 283 -
dansk anlægsinvest tegnede i juni 2008 i forbindelse med kapitalforhøjelse i olicom
aktier i dette selskab for 9 mio. kr., der efter det oplyste blev lånt i valuta &
aktieinvest.
den 17. juni 2008 modtog banken kaution af bo kristensen.
den 29. oktober 2008 blev kautionisten synerco aps erklæret konkurs, og den 25.
november 2008 modtog banken pant i dansk anlægsinvests tilgodehavende på ca. 1,17
mio. euro hos alpen holidays.
i finanstilsynets brev af 19. december 2008 angav finanstilsynet, at der på bankens
engagement med synerco aps, som kautionerede for bankens engagement med dansk
anlægsinvest, var et nedskrivningsbehov på 13,5 mio. kr., svarende til hele
engagementets saldo.
bankens bevilling af et engagement på 48,425 mio. kr. til alpen holidays i februar 2009
indebar, at bankens engagement med dansk anlægsinvest på ca. 7,235 mio. kr. den 6.
februar 2009 blev indfriet som en opfølgning på bo kristensens mail af 5. februar 2009
herom.
dansk anlægsinvest blev erklæret konkurs den 20. april 2009 og volleshave blev
erklæret konkurs den 27. august 2010.
13.9. synerco aps
synerco aps (synerco) var ejet af peter forchhammer. synerco drev virksomhed som
holdingselskab for en række porteføljeselskaber.
efter det oplyste havde dka consult aps i 2004 aktier i holding svarende til 14,61 % af
aktiekapitalen, og synerco aps havde aktier svarende til en samlet ejerandel pa 10,32 %, og
efter holdings kapitalforhøjelser i perioden 2005 til 2007 ejede dka consult aps 5,56 % og
synerco aps 6,51 % af aktiekapitalen.
peter forchhammer har i en række retssager anlagt af synerco aps under konkurs mod
blandt andre banken under konkurs forklaret om samarbejdet med sagsøgte lasse
                                            - 284 -
lindblad. af lyngby rets dom af 2. september 2011 (bs 150-3005/2009) fremgår
blandt andet følgende forklaring af peter forchhammer:
     ”…
     han har kendt til lasse lindblad i mange år. han og lindblad begyndte at gøre
     forretninger med hinanden fra 2005 i regi af navnlig capinordic bank a/s, hvor
     de tilsammen havde bestemmende indflydelse. aftalen var, at lasse lindblad
     skulle havde den aktive rolle, mens han selv var passiv investor i banken.
     efterfølgende købte han og lasse lindblad flere virksomheder sammen, ligesom
     de gennem capinordic bank a/s investerede i de samme projekter. de delte
     desuden domicil. lasse lindblad var således godt inde i synerco aps’ forhold.
     han holdt jævnligt møder med lasse lindblad, hvor de drøftede både bankens
     forhold og deres fælles investeringer. lasse lindblad havde således et indgående
     kendskab til synercos økonomiske forhold.
     …”
af lyngby rets dom af 2. september 2011 (bs 150-2980/2009) fremgår blandt andet
følgende forklaring af peter forchhammer:
     ”…
     han har siden 2005/2006 haft et omfattende personligt samarbejde med lasse
     lindblad. samarbejdet mellem synerco aps og capinordic koncernen var
     derimod ikke som sådan tæt. synerco aps havde sjældent et egentligt
     samarbejde med capinordic bank a/s. det var lasse lindblad som
     koncerndirektør, han talte med. lasse lindblad havde en betydelig indsigt i
     synerco aps' forretninger, også fordi han og lasse lindblad i vidt omfang
     havde de samme investeringer.
     …
     medio september 2008 var kassen ved at være tom i synerco aps. kurserne svingede
     meget, og bankemes holdning til synerco svingede i takt hermed. halvdelen af tiden var
     synerco aps illikvid og den anden halvdel af tiden ikke. mødet den 22. september 2008
     med dania advokater blev afholdt på hans foranledning og handlede om, hvad de
     skulle gøre, hvis de kom i betalingsvanskeligheder, herunder hvilke kreditorer der skulle
     have betaling. holdningen på mødet var, at en drøftelse med bankerne måske kunne få
     sat situationen på hold, indtil kurserne bedrede sig igen.
     i ugen op til den 2. oktober 2008 havde han mange telefoniske drøftelser med jens
     rysgaard, der var på ferie i frankrig. rysgaard rådede ham til at være ærlig om
     situationen, også over for pressen. johan christensen fra børsen kontaktede ham flere
     gange i september måned. den 1. oktober 2008 blev han også ringet op af johan
     christensen, og han gav ham et interview. det var en sort dag. han kan bekræfte
     artiklens indhold for så vidt angår de udsagn, han er citeret for. han talte ikke med ole
     vagner eller hans medarbejdere efter interviewet den 1. oktober 2008. når han i artiklen
                                            - 285 -
      har anført, at man ikke kunne regne med en aftale med bankerne, skyldes det, at
      bankerne hele tiden lavede om på deres politik i relation til dækningsgrad og lånevilkår,
      men det var ikke udtryk for, at bankerne havde opsagt engagementerne. han vil mene,
      at synerco aps var illikvid den 1. oktober 2008. der var penge i kassen, men synerco
      aps kunne ikke afholde alle rentebetalinger mv. egenkapitalen lå den 1. oktober 2008
      på omkring 90 mio. kr.”
af østre landsrets dom af 3. juni 2014 (b-2924-11) fremgår blandt andet følgende
forklaring af peter forchhammer:
      ”…
      lasse lindblad havde, udover sit kontor hos capinordic, også kontor hos synerco
      aps. han og lasse lindblad havde en række fælles investeringer blandt andet i
      vindmøller, og talte jævnligt sammen. lasses cfo gik også rundt blandt
      medarbejderne i synerco aps og spiste frokost med dem, så der var en jævnlig
      kontakt.
      …”
det fremgår af sagen, at synerco også var aktionær i bl.a. aktiv gruppen. ved
eurotrusts overtagelse af aktiv gruppen i april 2006, blev aktionærerne i aktiv
gruppen, herunder synerco, vederlagt med aktier i eurotrust. synerco var herefter
blandt de største aktionærer i eurotrust.
banken bevilgede følgende engagementer til synerco:
          1) 7 mio. kr. i december 2006
          2) 25 mio. kr. i december 2007
          3) 30,75 mio. kr. i december 2007
          4) 25 mio. kr. i april 2007, som en "rammebevilling", der ikke blev aktuel
vedr. 1) 7 mio. kr. i december 2006
ved kreditaftale underskrevet for synerco den 13. december 2006 gav banken en
kreditfacilitet på op til 7 mio. kr. aftaledokumentet var oprettet i bankens system den
11. december 2006.
kreditindstillingen af 15. december 2006 er ikke underskrevet men angivet med
initialerne mmi og kbr med henblik på underskrift af henholdsvis michael mikkelsen
                                              - 286 -
og kåre breinholt, og med angivelse af kåre breinholt som kundeansvarlig. ud for
rubrikken "dato for etabl. af kundeforhold" er angivet "ny". lånet havde en løbetid på
ca. 3 år frem til den 31. december 2009. om formålet med bevillingen er anført samme
tekst som i kreditindstillingen vedrørende volleshave. af kreditindstillingen fremgik
endvidere blandt andet:
      ”…
      regnskabsmæssig udvikling
      regnskab 2005 (7. regnskabsår), udarbejdet af revisionsfirmaet lund-larsen
      driften er markant præget af resultat fra avance på børsnoterede aktier fordelt med
      dkk 124 mio ved salg og dkk 268 mio. urealiseret aktieavance. den samlede
      balance udgør på 31.12.05 tkr. 737 214 mod tkr. 292.733 året før. de væsentligste
      aktivposter udgør kapitalandel i porteføljevirksomheder med tkr. 146.164,
      børsnoterede aktier tkr. 466.081 (tkr. 137.743 i 2004) samt likvidbeholding
      83.752. de tilsvarende passivposter er ek tkr. 527.460 (tkr. 118.533 i 2004). samt
      kortgæld stor tkr. 209.754 (tkr. 144.513 i 2004). efter regnskabsafslutning har
      synerco aps noteret flere selskaber ligesom den eksisterende beholding af
      børsnoteret aktier har udviklet sig positivt. den nye balancesom og fordeling af af
      aktiver og passiver er derfor ikke kendt af banken endnu, men der forventes et
      positivt resultat for 2006.
      risikoprofil
      de primære risici ved nærværende kreditfacilitet beror i, at de indleverede
      regnskabstal er næsten 12 mdr. gammel og at der har fundet en større
      omstrukturering sted i selskabets aktivmasse, flere porteføljevirksomehder er
      blevet til børsnoterede vp. selskabets kapitalforhold står dog i tilfredsstillende
      mål med såvel den ansøgte kreditfacilitet, samt de indgåede
      kautionsforpligtigelser. herudover er der stilles der krydskaution af hhv.
      volleshave hodling aps og dansk anlægsinvest aps. værdien af sikkerhederne
      for denne kreditfacilitet var i kreditindstillingen opgjort til 0 kr., således at blanco
      på faciliteten var 7 mio.kr.
      …”
den 21. december 2006 godkendte bestyrelsen ved en efterbevilling engagementet
sammen med de tilsvarende engagementer med volleshave holding aps og dansk
anlægsinvest. som anført ovenfor, dommens s. #, erstattede disse tre bevillinger en
                                              - 287 -
tidligere samlet bevilling af 3. oktober 2006 på 20.952.000 kr. til globework aps og
mota aps.
af referatet for bestyrelsesmødet fremgår endvidere blandt andet:
      ”...
              ll: adspørger om bestyrelsens holdning til en garantistillelse optil dkk
              140 mio. til synerco aps i forbindelse med køb af vindmøller i tyskland
              indev. år forventes at udvise et regnskabsmæssigt overskud der
              konsoliderer synercos egenskapital til over kr. 700 mio.
      iv.     kb: skal regarantien fra synerco tillige afdækkes med personlig kaution
              af peter forchammer
              ll: ja
              kb: vi skal være opmærksomme på det samlede engagement i/synerco,
              der incl. denne garantistillelse udgør dkk 176 mio.
                    1. bestyrelsen har på baggrund af de forelagte regnskabstal i
                      indstillingen vedrørende synerco (pkt. 5) godkendt en
                      garantiramme på op til dkk 140 mio til finansiering af
                      vindmølleprojekt i tyskland. garantistilleren skal være kortvarig,
                      og afløses af tysk finansiering samt eget indskud fra synercc aps
                      i 1. kvt. 2007.
      …”
der ses ikke at foreligge bevillingsindstilling om garantistillelsen på 140 mio.kr.
vedr. 2 og 3) lån på 25 mio. kr. og 39,75 mio. kr. i december 2007
den 28. og 29. december 2006 blev der i banken etableret to lån til synerco på
henholdsvis 30,75 og 25 mio. kr.
ved bevillingsindstilling af 28. december 2006 underskrevet af lasse lindblad blev der
indstillet etablering af en kassekredit til synerco på 25 mio.kr. til brug for køb af
vindmølleprojekt. som sikkerhed modtog banken pant i et aftaleindskud på 20 mio. kr.
og kaution af peter forchhammer. værdien af sikkerhederne var opgjort til 20 mio. kr.
og blanco til 5 mio. kr. de regnskabsmæssige oplysninger og risikoprofilen var identiske
med det, der var angivet i bevillingsindstillingen af 15. december 2006, dog var det
                                             - 288 -
tilføjet, at det forventede positive resultat i 2006 var med et etb [earnings before
taxes] på ca. 200 mio.kr. i konklusionen var anført:
       "indstilles til bevilling som ovenfor anført, som efterretningssag henset til
       sagens hastekarakter, og efter telefonisk aftale med bestyrelsesformand claus
       ørskov."
det fremgår af en posteringsoversigt for en konto i banken tilhørende selskabet, at der den
29. december 2006 blev hævet 250.000 kr. i stiftelsesprovision og 24,750 mio.kr. med teksten
”european energy systems a/s”.
på et bestyrelsesmøde den 19. januar 2007 godkendte bankens bestyrelse ved en
efterbevilling lånet. af mødereferatet fremgår:
       ”…
       i.      kb: ll rejste sagen på det seneste bestyrelsesmøde. under
               forhandlingerne ændrende forudsætningerne sig for synerco aps
               således at der i den oprindelig bevilling manglede dkk 25 mio.
               pengene skulle dog indbetales den 29.12.2006, hvorfor sagen er på
               dagsordenen som en efterretning.
       ii.     kb: der blev indhentet personlig kaution fra peter forchhammer som
               aftalt på bestyrelsesmødet den 21. december 2006.
                    bestyrelsen godkendte efterbevillingen.
       …”
af kreditindstillingen af 28. december 2006 vedrørende kreditten på 25 mio. kr. fremgår
under overskriften "engagementssammensætning" følgende:
       ”synerco aps:
       kk tkr 7.000, sikkerhed: ubegrænset selvskyldnerkaution af vollehave holding
       aps og dansk anlægsinvest aps
       kk tkr. 31.000 udløb 10.03.07; sikkerhed tkr. 31.000 i kontanter - aftaleindskud i
       capinordic a/s
       kk tkr 25.000 udløb 01.03.07; sikkerhed tkr. 20.000 i kontanter -
       aftaleindskud i capinordic a/s.
       …”
det fremgår tillige, at det samlede låneengagement er på 63 mio.kr.
                                           - 289 -
der ses ikke at foreligge kreditindstilling, og den oprindelige bevilling på 30,75 mio.kr.
ses ikke omtalt i bestyrelsesmødereferater.
den 20. marts 2007 bevilgede bestyrelsen en forlængelse af de to kreditter på
henholdsvis 30,75 og 25 mio. kr.
ved bevillingsindstilling af 19. marts 2007, der ikke er underskrevet men angivet med
initialerne kbr og mmi med henblik på underskrift af kåre breinholt og michael
mikkelsen, indstilles en forlængelse af udlån på 25 mio. kr. og 31 mio.kr. til den 30. juni
2007. de regnskabsmæssige oplysninger og oplysningerne vedrørende risikoprofil var
de samme som i bevillingsindstillingen af 15. december 2006. af kreditindstillingen
fremgår endvidere blandt andet:
      ”…
      formål
      …
      den endelige finansiering af i gangværende vildmølleprojekt er forsinket, hvorfor
      der ansøges ovenstående forlængelse.
      engagemenget ændres derfor ikke i forhold til seneste bevilling, på nær
      løbetiden af kreditfaciliteterne.
      engagementssammensætning
      synerco aps:
      kk tkr. 7.000. sikkerhed: ubegrænset selvskyldnerkaution af vollehave holding
      aps og dansk anlægsinvest aps.
      kk tkr. 31 000 udløb 30.06.07; sikkerhed tkr. 31.000 i kontanter - aftaleindskud i
      capinordic a/s
      kk tkr 25.000 udløb 30 06.07; sikkerhed tkr. 20 000 i kontanter - aftaleindskud i
      capinordic a/s.
      herundover har synerco påtaget sig følgende selvskvldnerkautioner:
      kaution stor tkr. 15.000 - vindenergi invest a/s
      kaution stor tkr. 7.000 - dansk anlægsinvest aps
      kaution stor tkr. 7.000 - volleshave holding aps
      peter forchammer har påtaget sig selskyldnerkaution for hele engagementet
      …”
af bestyrelsesmødereferat af møde den 20. marts 2007 fremgår herom:
                                           - 290 -
      ”…
                          kreditindstilling vedr. forlængelse af allerede etableret udlån
                          dkk 56 mio.
      forhandlinger       hju: gennemgik kreditindstillingen og bemærkede, at der er
                          tale om en forlængelse af eksisterende kreditfacilitet i tre
                          måneder.
                          ll: forslog at oprette en intern kreditramme.
                          hju: svarede at en intern ramme er en mulighed, og forslog
                          at engagementet kommer op på bestyrelsesmødet næste gang
                          som en rammebevilling.
      beslutning          bestyrelsen bevilgede, den forelagte indstilling
      …”
i revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2006 banken indgår engagementet
med synerco på en oversigt per 31. december 2006 over bankens 10 største
engagementer. heraf fremgår som nr. 5:
      ”…
      synerco aps              10,3       76.875     76.823    50.614       26/261
      engagement nr. 5 - synerco koncernen
                                           - 291 -
     synerco aps er et ventureselskab der primært investerer i it-relaterede selskaber.
     synerco aps har omkring 17 aktive investeringer, hvoraf 7 er de mest
     dominerende - udgør mere end 80 % af de samlede investeringer i unoterede
     værdipapirer. synerco aps har i løbet af 2006 noteret flere af sine
     porteføljeselskaber på bla. first north med stor succes. den største anpartshaver
     i synerco aps er peter forchhammer.
     til sikkerhed for engagementet er der modtaget pant i indlånsmidler stort dkk 51
     mio. den skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk 51 mio. for udlån stort dkk 7
     mio. er der modtaget ubegrænset selvskyldner kaution af dansk anlægsinvest aps
     og volleshave holding aps, som følge a f disse selvskyldnerkautioner er såvel
     dansk anlægsinvest aps og volleshave holding aps indregnet i det samlede
     engagement med i alt dkk 14 mio.
     risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
     risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning. "
     revisors vurdering: vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet
     og skal i henhold til revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, at ovenstående
     engagement er målt korrekt.
     …”
vedr. 4) rammebevilling på 25 mio. kr., den 12. april 2007
den 12. april 2007 bevilgede bestyrelsen en rammebevilling på 25 mio. kr. til synerco.
af bevillingsindstillingen af 29. marts 2007, der ikke er underskrevet men med
angivelsen af initialerne kbr og mmi fremgår, at formålet er ”til brug for særlige
investeringer”, og at engagementssammensætningen herefter var således:
     ”…
     engagsmentssammen sætning
     synerco aps:
                                            - 292 -
      kk tkr. 7.000. sikkerhed: ubegrænset selvskyldnerkaution af voilehave holding
      aps og dansk anlægsinvest aps.
      kk tkr. 31 000 udløb 30.06.07; sikkerhed tkr. 31.000 i kontanter - aftaleindskud i
      capinordic a/s
      kk tkr. 24 000 udløb 30.06.07; sikkerhed tkr. 20.000 i kontanter - aftaleindskud i
      capinordic a/s.
      kk tkr. 25 000 blanco - ny ramme til særlige investeringer.
      herudover har synerco påtaget sig følgende selvskyldnerkautioner:
      kaution stor tkr. 15.000 - vindenergi invest a/s. reduceres til tkr. 5.000 ultimo
      maj
      kaution stor tkr. 7.000 - dansk anlægsinvest aps
      kaution stor tkr. 7.000 - volleshave holding aps
      kaution stor tkr. 21.093 - lake dummer invest aps
      peter forchammer påtager sig selskyldnerkaution for hele engagementet.
      …”
regnskabstallene er de samme som anført i bevillingsindstillingen af 15. december 2006
for lånet på 7 mio. kr., dog er det tilføjet, at det forventede positive resultat vil være
”med et ebt [earnings before taxes] på ca. tkr. 200.000 og en ek i niveau tkr.
700.000.”
rammebevillingen blev ikke udnyttet af synerco.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet med synerco karakteren 2 b
svarende til ”kunder med visse svaghedstegn”. af finanstilsynets uddybning heraf
fremgår:
      ”…
      ene.nr. 5: synerco aps - karakter 2b:
      engagementsstørrelse 128 mio. kr. hvoraf 52 mio. kr. er blanko. der er tale om
      rammer til særlige investeringer i potentielle vækstvirksomheder, fordelt på
      forskellige brancher. peter forchhammer (ej regnskab) er hovedanpartshaver og
      har stillet selvskyldnerkaution for hele engagementet. selskabet ejer kapitalandele
      i en række porteføljeselskaber (25 stk.), hvoraf flere er blevet børsnoterede den
      seneste tid. af den samlede værdi af portrføljevirksomhederne repræsenteres mere
      end 90 % af 11 virksomheder. flere af de tilknyttede selskaber er præget af
      spinkle kapitalforhold og relativt dårlige regnskabstal med negativt resultat og
      egenkapital.
                                             - 293 -
      under hensyn til praksis for ventureselskaber konsolideres porteføljeselskaber
      ikke, selvom synerco aps's ejerandel og stemmeret overstiger 50 %.
      synerco aps har påtaget sig selvskyldnerkautioner overfor vindenergi invest a/s
      og lake dümmer invest aps. herudover er der stillet krydskaution af hhv.
      volleshave holding aps (eng. nr. 19) og dansk anlægsinvest aps (eng. nr. 18).
      en del af engagementet er afdisponeret til lake dümmer invest aps hvor der skal
      etableres et fritids/velvære center.
      årets resultat udgjorde tkr. 161.672 mod tkr. 379.240 i 2005. driften er markant
      præget af resultater fra avance (realiseret og urealiseret) på børsnoterede aktier.
      den samlede balance udgør tkr, 1.143.030 (2005 = 737.214). de væsentligste
      aktivposter udgør børsnoterede aktier tkr. 397.462 ('05 = 466.081), kapitalandele i
      porteføljevirksomheder tkr. 229.613 ('05 = 140.964) gældsbreve tkr. 111.136 ('05
      = 98) samt andre tilgodehavender tkr. 109.076 ('05 = 13.829). de tilsvarende
      passivposter er egenkapital tkr. 689.132 ('05 = 527.460) samt kortfristet gæld tkr.
      424.980 ('05 = 209.754).
      …”
ved finanstilsynets rapport af 20. december 2007 blev banken meddelt påbud om at
konsolidere engagementet med engagementerne med dansk anlægsinvest aps og
volleshave holding aps, idet de tre engagementer pga. den foreliggende krydskaution
skulle betragtes som indbyrdes forbundne.
i revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2007 for banken indgår engagementet
med synerco på en oversigt per 31. december 2007 over bankens 10 største
engagementer. heraf fremgår som nr. 4:
      ”…
      4. synereo aps mfl.        15.5       126.688       126.688     57.405     69.283
      …
      engagement nr. 4 - synerco koncernen
                                      - 294 -
synerco aps er et ventureselskab. der primært investerer i potentielle
vækstvirksomheder, samt investeringer i børsnoterede papirer (aktier og
obligationer). synerco aps har 25 aktive investeringer med udgangen a f 2006,
hvoraf 11 af virksomhederne udgør ca. 97% a f de samlede investeringer. synerco
aps har i løbet af 2006 noteret flere af sine porteføljeselskaber på bl.a. first
north via capinordic bank (notabene.com a/s chemometec a/s og comendo
a/s) med stor succes. den største anpartshaver i synerco aps er peter
forchhammer.
til sikkerhed for engagementet er der modtaget pant i indlånsmidler dkk 51 mio.
den skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk 51 mio.
til sikkerhed for engagementet med lake dammer invest aps er der afgivet
ubegrænset selvskyldnerkaution a f am gruppen a/s og synerco aps, pro-rata
kaution fra dka consult aps pa dkk 31,25 mio., pant i anparterne i lake
dümmer invest aps, samt underskrevet friholdelseserklæring a f am gruppen a/s
og synerco aps overfor capinordic bank og dka consult aps. både kautioner,
pant i anparterne og friholdelseserklæringer er optaget til en skønnet
sikkerhedsværdi pa dkk 0 mio. der er endvidere deponeret 9.000.000 stk aktier i
walls a/s med en kursværdi pr. 31.12.2007 pa dkk 25.4 mio., og den skønnede
sikkerhedsværdi er vurderet til dkk 6,3 mio.
synerco aps har endvidere afgivet begrænset selvskyldnerkaution pa 2 * dkk 7
mio. over for engagementerne med dansk anlægsinvest aps og volleshave
holding aps.
med baggrund ovenstående forpligtelser for synerco aps er alle 3 engagementer
(lake dümmer invest aps, dansk anlægsinvest aps og volleshave holding aps)
på i alt dkk 62,7 mio. indregnet i det samlede koncernengagement.
                                            - 295 -
      risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
      risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
      revisors vurdering:
      vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
      revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, al ovenstående engagement er målt
      korrekt.
      …”
den 3. marts 2008 indfriede synerco kreditten på 31 mio. kr. og nedbragte kreditten på
25 mio. kr. med ca. 19,6 mio. kr. til ca. 5,95 mio. kr. nedbringelserne stammede fra
synercos to aftaleindskud på henholdsvis 31 og 20 mio. kr.
bankens engagement med synerco bestod herefter af lånet på 7 mio. kr., og
restengagementet på ca. 5,95 mio. kr. på den oprindelige kredit på 25 mio. kr., i alt ca.
13 mio. kr.
efter at have foretaget en undersøgelse af bankens 10 største engagementer samt øvrige
ejendomsrelaterede engagementer over 5 % af basiskapitalen meddelte finanstilsynet i juni
2008 banken, at det opgjorte solvensbehov pr. 31. marts 2008 på 12 % ikke var tilstrækkeligt.
som opfølgning herpå beregnede banken solvensbehovet til 24,4 %, hvilket ikke gav
anledning til bemærkninger, idet finanstilsynet dog anførte, at tilsynet senere i 2008 ville
foretage en dyberegående undersøgelse af banken og vil i den forbindelse også vurdere
bankens model for solvensbehovsopgørelse. det ses af finanstilsynets undersøgelse, at denne
omfattede engagementet lake dümmer, og at dette engagement, der udgjorde en kredit på i
alt 79,2 mio. kr. var sammensat således:
lake dummer invest aps                    tdkk 47 500
synerco aps                               tdkk 13.500
dansk anlægsinvest a/s                    tdkk 7.000
volleshave holding aps                    tdkk 7.000
finn helmer                               tdkk 4.200
banken havde den 11. juni 2008 fra synerco modtaget en uigenkaldelig transport i bl.a.
synercos tilgodehavende på 15 mio. kr. hos sbs estates a/s til sikring af ethvert
tilgodehavende, som banken havde eller senere måtte få over for synerco.
                                            - 296 -
den 1. oktober 2008 solgte synerco sit tilgodehavende på 15 mio. kr. hos sbs estates
a/s for 6 mio. kr. til c3 invest aps, der var et datterselskab til csv invest aps, som
igen var et datterselskab til capinordic a/s. de 6 mio. kr. skulle ifølge aftalen af c3
invest aps "overføres til en af synerco anvist bankkonto i capinordic bank a/s" den 1.
oktober 2008.
af aftalen, der blev indgået mellem synerco, c3 invest aps og banken fremgår blandt
andet:
”…
     1.       tillæggets baggrund og formål
     1.1      synerco og cb [banken] har den 16. juni 2008 indgået aftale (”option i”)
     om at synerco giver cb ret men ikke pligt til at erhverve 50 % af synercos aktier
     i sbs estates a/s (cvr nr. …) ("selskabet") svarende til 42.5 % af aktierne i
     selskabet, nominelt dkk 2.833.350 ("aktierne") af den samlede aktiekapital på
     dkk 6.666.700.
     1.2      synerco og cb har den 16. juni 2006 ligeledes indgået aftale (”option ii”)
     om at synerco giver cb ret men ikke pligt til at erhverve de resterende 5o % af
     synercos aktier i selskabet, nominelt dkk 2.833.350 (”aktier”*).
     …
     4.       overdragelse af lån
     4.1      mellem synerco som kreditor og selskabet som debitor er der den [ ] 2008
     underskrevet en låneaftale vedr. dkk 15 mio., jf. bilag 4.1.
     4.2      synercos rettigheder iht. bilag 4.1 overdrages til c3 med overtagelsesdag
     den 1. oktober 2008. vederlag herfor til synerco er nævnt i okt. 5.
     4.3      c3 afgiver meddelelse til selskabet om at alle betalinger og meddelelser
     iht. bilag 4.1. alene kan ske med frigørende virkning til c3 pr. overtagelsesdagen
     den l. oktober 2008.
     5.       vederlag
     5.1      som et samlet vederlag for overdragelsen af ovenstående aktiver og
     begrænsede forpligtelser, jf. pkt. 2, 3 og 4, betaler c3 til synerco et vederlag på
     dkk 15 mio. (”vederlaget”).
     5.2      vederlaget fordeler sig således
                    a. aktier 1, jf. pkt. 2                           dkk 9 mio.
                    b. bojurets option, jf. pkt. 3
                                             - 297 -
                         og overtagelse af fordring, jf. pkt. 4         dkk 6 mio.
                    svarende til vederlaget på i alt                    dkk 15 mio.
     5.3     betalingen af vederlaget sker den 1. oktober 2008 og beløbet overføres til
     en af synerco anvist bankkonto i capnordic bank a/s.
     …”
om baggrunden for aftalen fremgår det af lyngby rets dom af 2. september 2011 (bs
150-3005/2009), synerco aps under konkurs mod blandt andre banken og c3 invest
aps, at peter forchhammer har forklaret blandt andet:
     ”…
     medio september 2008 lå det tungt med likviderne i synerco aps, og man var tæt
     på at være illikvid. der var dog stadig enkelte muligheder for at skabe likviditet
     gennem salget af porteføljevirksomhederne, der blev gennemført i september
     2008.
     tillægsaftalen vedrørende optionsaftale i og ii havde sin baggrund i, at
     capinordic bank a/s ønskede at presse synerco aps på prisen, fordi man vidste,
     at selskabet havde behov for at fil penge hjem. initiativet til tillægsaftalen kom
     således fra capinordic bank a/s, og det var lasse lindblad, der på bankens
     vegne stod for drøftelserne, hvori han deltog sammen med kenneth marmetschke
     og peter bendixen. han mener, at det på daværende tidspunkt gik nogenlunde
     som det skulle med at sælge lejlighederne, om end det ikke gik hurtigt. projektet
     var derfor vist nok forsinket. den generelle holdning i capinordic a/s var, at man
     skulle have det så billigt som muligt.
     …
     aktieoverdragelsesaftalen og transportaftalerne vedrørende sbs estates a/s og
     bojurets blev reelt først indgået nogle dage efter den 1. oktober 2008. det var
     formentlig fredag den 3. oktober 2008, hvor han havde et møde med lasse
     lindblad i capinordic a/s’ domicil. initiativet til mødet kom fra lasse lindblad.
     han blev under mødet presset ned på en pris på 9 mio. kr. i henhold til
     optionsaftale ii, hvilket svarende til det beløb, som synerco aps skyldte
     capinordic bank a/s fra aktietegningen i forbindelse med optionaftale i.
     …”
det bemærkes, at lasse lindblad var direktør for både csv invest aps og capinordic
a/s.
                                             - 298 -
den 2. oktober 2008 udkom dagbladet børsen med et billede af peter forchhammer på
forsiden under overskriften "finansmand: jeg må give op". dagbladet indeholdt en
artikel om, at peter forchhammer var tæt på økonomisk kollaps, efter at hans aktier i en
række selskaber havde mistet 800 mio. kr. i værdi, og bankerne var begyndt at
tvangssælge hans aktiver. det var tillige anført, at ”bankerne er kun uger fra at trække
stikket ud for ham". af en anden artikel af 2. oktober 2008 på børsens netavis fremgik
af overskriften, at en anden af synercos bankforbindelser, max bank, kunne ”tabe 20
mio. kroner på forchhammer".
af begrundelsen i lyngby rets dom af 2. september 2011 fremgår blandt andet:
      ”…
      efter de oplysninger, der foreligger i sagen om synerco aps’ økonomiske forhold
      i 2008, finder retten, at capinordic bank a/s og c3 invest aps vidste eller burde
      vide, at synerco aps i hvert fald på tidspunktet for indgåelsen af aftalen dateret 1.
      oktober 2008 var insolvent, jf. herved konkurslovens § 17, stk. 2. retten har
      herved lagt på peter forchhammers vidneforklaring, hvorefter lasse lindblad, der
      havde en central rolle i capinordic-koncernen, havde et indgående kendskab til
      synerco aps’ forhold.
      …”
af østre landsrets dom af 3. juni 2014, synerco aps under konkurs mod banken mv.
fremgår tillige:
      ”…
      af de grunde som byretten har anført, og da bevisførelsen for landsretten ikke
      giver grundlag for et andet resultat, tiltræder landsretten, at synerco aps den 1.
      oktober 2008, da aktieoverdragelsesaftalen om c3 invest aps’ udnyttelse af
      option ii og køb af aktierne for 9 mio. kr. blev indgået, var insolvent, jf.
      konkurslovens § 17, stk. 2, og at capinordic bank a/s vidste eller burde være
      bekendt hermed.
      …”
af en aftale af 6. oktober 2008 mellem synerco, dka administration aps og polinvest
a/s fremgår blandt andet:
      ”…
                                              - 299 -
       har synerco til dka uigenkaldeligt overdraget dkk 6.000.000 af sit vederlag fra
       aktieoverdragelsesaftale vedr. sbs estates a/s og bojurets mellem c3 invest
       aps, synerco aps og capinordic bank a/s af 1. oktober 2008. ... overdragelsen
       sker med respekt af tidligere transport i vederlaget til capinordic bank a/s, cvr-
       nummer …
       capinordic bank a/s tiltræder ved påtegning på denne aftale, at de dkk
       6.000.000 overføres til dka i stedet for banken.
       overdragelsen er sket til dækning for dkas eventuele krav mod synerco
       forårsaget af, at forstædernes bank a/s muligvis har 1. prioritets panteret i
       synercos aktier i polinvest a/s og i en del af lånet.
       efter det oplyste udgør forstædernes bank a/s' tilgodehavende hos synerco i
       relation til polinvest a/s pr. 6. oktober 2008 dkk 15.000.000. dka og synerco
       har aftalt, at ovenstående dkk 6.000.000 overføres fra dka til kontonummer …
       568 i forstædernes bank a/s tilhørende synerco, hvortil er knyttet sikkerheder
       vedrørende polinvest a/s. beløbet skal benyttes til at nedskrive synercos
       engagement i forstædernes bank a/s på kontonummer … 568, som har relation
       til polinvest a/s.
       det er en betingelse for overførslen til forstædernes bank a/s, at
       forstædernes bank a/s overfor dka og polinvest a/s bekræfter, at
       "forstædernes bank a/s efter indbetalingen alene har transport i dkk
       9.000.000 af synerco aps's tilgodehavende hos polinvest a/s (overdraget til
       dka administration aps) samt tabskaution stor dkk 9.000.000 fra dka
       administration aps, til sikkerhed for maksimalt dkk 9.000.000 af synerco
       aps forpligtelser i henhold til kontonummer … 568.”
peter forchhammer har i den føromtalte retssag ved lyngby ret om baggrunden for
synerco aps' salg af polinvest a/s til dka administration forklaret blandt andet:
       ”…
       de solgte et meget stort projekt i polen til lasses private dka selskab, lige
       inden overdragelsen af option 2. hans tanke hermed var at sikre det polske
       selskabs overlevelse, hvis synerco aps gik ned. lasse lindblad fik det
       polske projekt til en meget billig penge - sådan var tiden. han forklarede
       lasse lindblad, at årsagen til at han ville sælge, var frygten for, at synerco
       aps måtte ende i en betalingsstandsning eller konkurs.
       …”
af samme dom fremgår forklaringer om, at synerco den 8. oktober 2008 afholdt et møde med
sine finansielle kreditorer, herunder banken repræsenteret af michael mikkelsen. formålet
var at orientere kreditorerne om synercos økonomiske situation.
                                          - 300 -
den 29. oktober 2008 blev synerco erklæret konkurs. peter forchhammer blev efter det
oplyste også erklæret konkurs.
specialkonsulent hos kromann reumert thomas kjøller gav i et notat af 4. november
2008 engagementet karakteren 0a og angav at solvensbehovet var på 100 %.
ved brev af 19. december 2008 anførte finanstilsynet om engagementet, at der var et
nedskrivningsbehov på 13,5 mio.kr. svarende til engagementets saldo, og i
revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008 for banken er engagementet
nedskrevet fuldt ud med 13,5 mio.kr.
den 20. april 2009 blev kautionisten dansk anlægsinvest a/s erklæret konkurs.
den 28. oktober 2009 bevilgede bestyrelsen en prolongering af engagementet med
synerco frem til den 1. oktober 2010, indtil behandlingen af konkursboet var afsluttet af
bevillingsindstillingen af 5. oktober 2009 fremgår, at eneste tilbageværende sikkerhed
var peter forchhammers kaution, som banken forventede var værdiløs. den forventede
dividende var angivet til 11 %.
den 27. august 2010 blev den anden kautionist volleshave holding aps erklæret
konkurs.
tabsopgørelse
sagsøgeren har opgjort tabet til 13.673.718,06 kr. bankens tab vedrører det første lån på
7 mio. kr. og de 6 mio. kr., som ved aftalen af 6. oktober 2008 blev overført til dka
administration aps.
sagsøger har gjort et tab gældende på 13.673.718,06 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 3.010.579.43.
fra dette nettotab skal ifølge sagsøgte trækkes følgeforretninger fra kunden eller
associerede selskaber for i alt 16.367.100,00 kr.
                                           - 301 -
synerco aps er under konkurs. det fremgår af kreditorinformation af 20. maj 2014, at
der forventes en dividende på 5 % fra boet efter synerco aps.
kautionisten volleshave holding aps er konkurs uden udbetaling af dividende.
dansk anlægsinvest aps er konkurs uden, at der er oplysninger om forventet dividende.
kautionisten peter forchhammer er under konkurs. i henhold til kreditorinformation af
6. maj 2013 er den forventede dividende ca. 2,8 %. den forventede dividende er ikke
fratrukket i tabsopgørelsen.
der er ingen tilbageværende sikkerheder.
13.10. adr nr. 1904 aps
adr nr. 1904 aps ("adr") var ejet af jesper jørgensen og drev virksomhed med
besiddelse af kapitalandele i en række selskaber, herunder en række ejendomsselskaber,
bl.a. ejendomsselskabet nyropsgade aps, som ejede hotelejendommen nyropsgade 2-4,
københavn v. adr ejede i 2006 også 50 % af fibernet-selskabet comx holding a/s,
som var ejet i fællesskab med finn helmer.
i januar 2007 indgik adr en aftale med olicom a/s om adr's apportindskud af
selskaberne castor holding a/s og nygade 29-39, ikast aps, som ejede 11 ejendomme,
herunder ejendommen kanalvej 150-154, odense, i olicom a/s. aftalen indebar, at
adr sikrede olicom a/s' driftslikviditet frem til apportindskuddets gennemførelse den
20. december 2007. adr ejede herefter 96,73 % af den samlede aktiekapital i olicom
a/s, og efter eurotrust/olicom-transaktionen i juni 2008 40,15 % af olicom a/s.
den 6. februar 2007 bevilgede bestyrelsen et engagement på 20 mio. kr. til udløb
1. maj 2007 til adr til brug for færdiggørelsen af ejendommen nyropsgade 2-4
samt til likviditetstilførelse til comx. af kreditindstillingen af 2. februar 2007, der
er underskrevet af henrik juul, fremgår, at der som sikkerhed blev modtaget et
ejerpantebrev på 24 mio.kr. i ejendommen nyropsgade 2-4 og selvskyldnerkaution
af jesper jørgensen. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 0 kr.,
                                             - 302 -
således at blanco var 20 mio. kr. af kreditindstillingen fremgår endvidere blandt
andet:
     ”…
     regnskabsmæssig udvikling
     årsrapport 2005 adr nr. 1904 aps. udarbejdet af ankjær-jensen og partnere i/s
     statsautoriserede revisorer – revideret formueopgørelse 2005 jesper jørgensen,
     ankjær-jensen og partnere i/s statsautoriserede revisorer - review
     årets resultat før skat er alene genereret via indtjening fra tilknyttede og
     associerede virksomheder på tkr. 24.097, samt netto positive finansielle poster på
     tkr. 5.106 balancesummen udgør tkr. 221.821 mod tkr. 147.484 året for. de
     største poster på aktiv siden er finansielle anlægsaktiver (kapitalandele) med tkr.
     133.121 (tkr. 97.377 året før). tilgodehavender udgør tkr. 53 900 hvoraf tkr.
     43.124 er til tilknyttede/associerede selskaber (samlede tilgodehavender udgjorde
     tkr. 19.658 året før). andre værdipapirer og kapitalandel udgør tkr. 23.216. de
     tilsvarende poster på passivsiden er ek tkr. 118.399 (tkr. 103.080 i 2004), samt
     kort gæld på i alt tkr. 98.464 (tkr. 34.898 i 2004).
     der har samlet set været en markant udvikling i balancesummen med i alt ca. 50
     % vækst. udviklingen er sket ved tilkøb af selskaber samt lån til samme, der er
     finansieret ved kort gæld - primært bankgæld. sg er dog fortsat ca. 54 %.
     jesper jørgensens private formue er opgjort af ham selv, ankjær-jensen har
     efterfølgende alene forstået review af opgørelsen. den samlede aktivmasse
     andrager tkr 171.245, med en tilhørende formue på i alt tkr. 157621. nogle af de
     største aktivposter er unoterede vp (adr nr. 1904 aps) samt privat
     tilgodehavender i koncernen. elimineres disse fuldt ud efterlader dette en formue
     på tkr. 28.599. bestående af private ejendomme, noterede vp, sejlbåde, kontante
     indestående i pi, samt pantebreve.
     bemærkninger: banken har endnu ikke modtaget specifikationshæfte til
     årsrapporten for adr nr. 1904 aps, det er meddelt kunde at det skal indleveres,
     men er ikke på nuværende tidspunkt kommet frem. det er tillige en forudsætning
     at når dette modtages, at det ikke giver anledning til bemærkninger.
     risikoprofil
     engagementet på dkk 20 mio. har en kort løbetid, risikoen ved engagementet er
     derfor primært relateret til de tilbudte sikkerheder. jesper jørgensen har tilbudt
     epb stort tkr. 24.000 med pant i ejd nyropsgade 2-4 kbh. der er i den
     forbindelse ved at blive udarbejdet en vunderingsrapport af henrik cerderholm til
     brug for værdifastsættelse af pantet. ifølge jesper jørgensen er der modtaget
     konkret købstilbud på dkk 230 mio. den forventede salgspris er i niveau dkk
     250 mio. pantet der er tilbudt banken ligger efter anden gæld stor tkr 158.000 (
     belåningsprocenten vil være 71). en bevilling vil som følge forudsætte at
     vurderingsrapporten retfærdiggøre en kredit af forespurgte størrelse samt at den
     skal kunne stå mål med jj's privat formue – da der stilles ubegrænset selvskyldner
     kaution.
                                              - 303 -
      argumentation
      kreditten har en størrelsen, omfang og formål er der i overensstemmelse med
      bankens kreditpolitik. sagen er henvist til lasse lindblad via finn helmer.
      forudsat at vurderingsrapporten udviser en, for banken, tilfredsstillende værdi
      vurderes risiko og afkast på kapitalen som værende tilfredsstillende, ca. 5,8% p.a.
      i samlet marginal. der skal i tillæg hertil nævnes, at der er flere større corporate
      finance opgaver som kunden er villige til at indgå med banken, der vil kunne
      indbringe et db på ikke under dkk 5-7 mio.
      strategi
      etablering af kreditfacilitet - givet at vurderingsrapport berettiger dette - samt
      gennemføre corporate finance opgaver efterfølgende.
      …
      konklusion
      indstilles til bevilling som ovenfor anført, med forbehold for udfald af
      vurderingsrapporten på ejendommen nyropsgade 2-4. samt specifikationshæfte til
      årsrapport.”
af adr's årsrapport for 2005 med revisorpåtegning af 14. juli 2006 fremgår blandt andet:
      ”…
      forbehold
      selskabets bogføring giver ikke et pålideligt billede for udarbejdelsen af
      årsrapporten, idet der i væsentligt omfang mangler dokumentation for
      afholdte omkostninger, oppebårne indtægter, aktiver og passiver.
      konklusion
      som følge af det i forbeholdet anførte, har vi ikke kunnet gennemføre
      revisionen, og vi kan derfor ikke afgive en konklusion om årsrapporten.
      supplerende oplysninger
      selskabet har ikke overholdt bogføringsloven, hvorved ledelsen kan ifalde
      ansvar.
      …”
det er i årsrapporten anført, at der efter regnskabsårets afslutning ikke er indtruffet
begivenheder, som væsentligt vil kunne påvirke selskabets finansielle stilling.
af adr's årsrapport for 2006 af dato 31. maj 2007 fremgår af revisors påtegning blandt:
      ”…
                                          - 304 -
      uden at tage forbehold gør vi opmærksom på oplysningerne i
      ledelsespåtegningen, hvori ledelsen redegør for den usikkerhed, der knytter
      sig til værdiansættelsen af tilgodehavender og kapitalandele i associerede
      virksomheder.”
af ledelsesberetningen fremgik:
      ”…
      der hersker usikkerhed i relation til værdiansættelsen af tilgodehavende på
      dkk 34 mio. på comx holding a/s samt på værdien af aktierne i comx
      holding a/s, der er indregnet til dkk 18 mio. comx holding a/s har
      negativ egenkapital pr. 31. december 2006.
      der føres for tiden drøftelser om konsolidering i branchen, og direktionen har
      på baggrund af disse drøftelser en overbevisning om det forsvarlige i
      værdiansættelsen.
      …”
af ejendomsselskabet nyropsgade aps' årsrapporter for 2004/2005 og 2006 fremgår, at
ejendommen nyropsgade 2-4, som banken modtog pant i, var købt i regnskabsåret
2004/2005, og at ejendommen pr. 31. december 2005 i balancen var bogført til ca. 106,6
mio. kr. og pr. 31. december 2006 til ca. 191,9 mio. kr. ejendomsselskabet nyropsgade
aps havde kortfristede gældsforpligtelser på 111,4 mio. kr. pr. 31. december 2005,
213,9 mio. kr. pr. 31. december 2006 og realiserede underskud i regnskabsårene
2004/2005 og 2006. egenkapitalen var negativ.
i årsrapporten for ejendomsselskabet nyropsgade aps' for 2004/2005 anførte revisor
blandt andet:
      ”…
      supplerende oplysninger
      selskabet har ikke overholdt bogføringsloven, hvorved ledelsen kan ifalde ansvar.
      selskabet har tabt mere end 50 % af anpartskapitalen og opfylder derfor ikke
      anpartsselskabslovens kapitaltabsbestemmelser.”
i årsrapporten for ejendomsselskabet nyropsgade aps' for 2006 anførte revisor
følgende supplerende oplysninger:
                                             - 305 -
      ”uden at tage forbehold gør vi opmærksom på, at selskabet har tabt mere end
      halvdelen af sin anpartskapital. i henhold til anpartsselskabslovens § 52 skal
      selskabets øverste ledelsesorgan senest 6 måneder herefter, redegøre for
      selskabets økonomiske stilling overfor anpartshaveren og om fornødent stille
      forslag om foranstaltninger, der bør træffes.”
ejendommen blev efter det oplyste købt af ejendomsselskabet nyropsgade aps den 15.
december 2004 for 72 mio. kr.
af referat af bestyrelsesmøde den 6. februar 2007 fremgår om drøftelse vedrørende
bevillingen blandt andet:
      ”…
      hju: det tale om jesper jørgensens koncern, der er velkonsolideret. indstillingen
      vedrører kredit til færdiggørelse af ejendom. sælger forventer at kunne sælge
      ejendommen for ca. dkk 250 mio. bevillingen er betinget af vurderingsrapporten
      på ejendommen, der endnu ikke er fremsendt til banken. sikkerheden stilles i
      form af selvskyldnerkaution fra jens jørgensen samt et ejerpantebrev, der vil ligge
      indenfor 71 % af ejendommens værdi
      hju: vi skal sikre, at pengene bruges til at istandsætte ejendommen, således at
      ejendommen har en værdi på dkk 250 mio.
      cø hvordan og hvem styrer at pengene bruges til det vi udlåner til?
      hju: det gør bankens kreditafdeling. det er forskellen mellem nuværende værdi
      og forventet salgsværdi, der vil afgøre, hvor tæt en opfølgning banken skal
      foretage. denne forskel kan først kan identificeres, når vi har modtaget
      vurderingsberetningen.
      ll: denne type kredit bør ikke være en del af bankens kerneforretning,
      medmindre der er væsentlige følgeforretninger.
                   bestyrelsen godkendte indstillingen og der var enighed om at
                      denne type forretning ikke er en del af bankens kerneforretning
                      medmindre der er væsentlige følgeforretninger.
      …”
kreditaftalen på 20 mio kr. er underskrevet af adr den 6. februar 2007. af
kreditaftalen fremgår, at kassekreditten skulle løbe til den 1. juni 2007.
den 7. februar 2007 blev der på kreditten trukket 5 mio. kr., som blev overført til en
konto i en anden bank.
                                              - 306 -
ved e-mail af 14. februar 2007 skrev michael mikkelsen til henrik juul under
overskriften ”vurdering af hotellet nyropsgade” og vedlagt en vurderingsrapport
fra firmaet erhverv poul erik bech:
       ”vender du casen med lasse, så vi kan give en tilbagemelding på "go" eller
       "no go"”
af vurderingsrapporten fremgår, at der var tale om en vurdering med henblik på fastsættelse
af ejendommens kontante handelsværdi, i udlejet stand, og ud fra de på vurderingstidspunktet
gældende markeds- og konjunkturforhold. vurderingen var på 225 – 235 mio.kr. under
forudsætningen af, at til- og ombygning i det hele var afsluttet. det fremgår, at ejendommen
næsten var færdigbygget og kun manglede finish. den fremtidige årlige leje blev skønnet til
at udgøre ca.13,6 mio. kr.
den 16. februar 2007 meddelte adr's datter-datterselskab kanalvej 150-154, odense
aps, banken supplerende sikkerhed i form af et sekundært pant i et skadesløsbrev på
100 mio. kr. med pant i ejendommen kanalvej 150-154, odense, næstefter jyske banks
pant på 30 mio. kr.
den 19. februar 2007 blev der trukket yderligere 5 mio. kr. og yderligere 9,8 mio. kr.,
hvorefter kassekreditten var udnyttet fuldt ud med et mindre overtræk på 1.400 kr.
af michael mikkelsen e-mail af 5. marts 2007 til de lasse lindblad og henrik juul
fremgår:
       ”i forbindelse med lånetilbud stort dkk 20 mio. til adr nr. 1904 aps, havde
       banken betinget sig, at den tilbudte sikkerhedsstillelse i form af ejerpantebrev
       skulle ligge inden for en pris i niveau dkk 157 mio. vurderingsrapporten banken
       modtog fra edc kunne ikke umiddelbart bruges, hvorfor lånet ikke kunne
       udbetales i sin helhed. i forlængelse heraf modtog banken sekundært pant i
       ejendomme beliggende i odense. vurderingsrapporten, samt foranstående
       prioriteter stod i fornuftigt mål med bankens engagement.
       status:
       lånet på dkk 20 mio. er udbetalt i sin helhed, til sikkerhed har banken modtaget
       såvel den oprindelige tilbudte sikkerhed, samt sekundært pant i anden ejendom.”
                                             - 307 -
engagementet blev ikke indfriet den 1. juni 2007.
ved kreditindstilling af 5. juni 2007 underskrevet og bevilget af henrik juul foretoges en
forlængelse af engagementet på 20 mio. kr. samt en forhøjelse på 500.000 kr. frem til den 15.
juli 2007, hvor kreditten skulle indfries. det fremgår, at banken havde indgået en
mandataftale om afhændelse af ejendommen for ca. 195 mio.kr. sikkerheder var
ejerpantebrev på 24 mio.kr. i nyropsgade, ubegrænset selvskyldnerkaution af jesper
jørgensen og sekundær pant i skadesløsbrev på 100 mio.kr. sikkerhedsværdien var sat til 0 kr.
”da banken ikke er i besiddelse af en opdateret vurderingsrapport, der kan benyttes som
beregningsgrundlag.” de anførte regnskabstal var de samme som tidligere hidrørende fra
årsrapport 2005. det fremgår af sagen, at årsrapporten for 2006 var underskrevet af selskabets
direktion den 31. maj 2007.
af årsrapporten for 2006 fremgår af ledelsespåtegningen og fremhævet af revisor som
en supplerende oplysning, at der var usikkerhed i relation til værdiansættelsen af
tilgodehavende på dkk 34 mio. på comx holding a/s samt på værdien af aktierne i
comx holding a/s, der er indregnet til dkk 18 mio. comx holding a/s har negativ
egenkapital pr. 31. december 2006. af resultatopgørelsen fremgår blandt andet, at årets
resultat før skat var på 28,3 mio.kr, at adr pr. 31. december 2006 havde en egenkapital
på ca. 156,532 mio. kr. ud af en balance på ca. 300,755 mio. kr., kortfristede
gældsforpligtelser for ca. 141,929 mio. kr. mod ca. 100,267 mio. kr. i
omsætningsaktiver, herunder 628.012 kr. i likvide beholdninger og 80,854 mio. kr. i
tilgodehavender. det fremgår tillige som en eventualforpligtelse, at adr havde
"forpligtet sig til at yde lån for tdkk 52.433 til comx holding a/s i perioden frem til
den 30. november 2007".
finanstilsynet gav den 28. juni 2007 engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”.
af en kreditaftale underskrevet for adr den 2. juli 2007 fremgår, at adr kunne trække
op til 20,55 mio. kr. inklusive renter og provision. kreditten var gældende indtil videre,
således at genforhandling om videre afvikling eller indfrielse skulle finde sted den 1.
oktober 2007.
                                             - 308 -
af kreditindstilling af 4. juli 2007, underskrevet af henrik juul den 6. juli 2007, fremgår
indstillingen til forlængelse som anført i kreditaftalen. om formålet fremgår:
      ”…
      tidligere aftaledato pr. 15/7 var koordineret med mandataftalen om salg af
      ejendommen nyrupsgade 2. der har været tillægsforhandlinger om selve aftalen,
      og den er forlænget til medio august.
      da selve overdragelsen til en ny ejer vil betyde en del ekspedition i form af
      låneindfrielse, tinglysning osv., er den nye aftale dato fastsat til d. 1/10 2007.
      nedenstående tekst er identisk med den forrige lånesag, på nær punkterne
      strategi og rentabilitet.
      …”
kreditindstillingen ses ikke behandlet på et bestyrelsesmøde.
engagementet blev ikke indfriet den 1. oktober 2007.
den 17. oktober 2007 modtog banken tillige sikkerhed i hele aktiekapitalen på nominelt
1 mio.kr.i norden equity ejendomme 7 a/s. samtidig frigav banken sit pant i
ejendommen kanalvej 150-154, odense. frigivelsen er underskrevet af michael
mikkelsen og tina jørgensen.
på bestyrelsesmødet den 30. oktober 2007 gennemgik henrik juul overtrækslisten, og
bestyrelsen tog til efterretning, at adr engagementet var overtrukket med 337.000 kr.
og den oplysning, at der var ”indgået salg af hotel” for 225 mio. kr. det var anført, at
der dermed ikke var noget problem i relation til overtrækket. af referatet fremgår i
øvrigt:
      ”…
      cø: kommenterede, at adr nr. 1904 aps er det eneste engagement, der er
      kritisk.
      ll: spurgte om banken ønsker at fortsætte kundeforholdet.
      sb: svarede ja, hvis banken bliver kompenseret for det.
      cø: tilføjede at renten og diverse fees skal genforhandles, og der skal holdes
      øje med engagementet.
      …"
                                          - 309 -
af referat af bestyrelsesmøde den 11. december 2007 fremgår i fortsættelse af henrik
juuls gennemgang af overtrækslisten:
      ”…
      ll: spurgte til overtrækket på adr nr. 1904 aps.
      hju: fortalte at engagementet er sendt til inkasso, og der er begæret
      tvangsauktion. i øjeblikket er det dog under forhandling.
      ll: fortalte at hotellet er solgt.
      sb: spurgte hvorfor der er begæret tvangsauktion.
      hju: svarede at køber skulle have deponeret købesummen i medio november.
      sb: spurgte om der er nogen der står efter banken i prioritetsrækkefølgen.
      hju: svarede nej.
      sb: spurgte om banken deltager i tvangsauktionen.
      hju: svarede ja.
      …”
den 20. december 2007 blev adr's apportindskud af castor holding a/s og nygade
29-39, ikast aps i olicom a/s gennemført.
på bestyrelsesmødet den 14. januar 2008 gennemgik michael mikkelsen overtrækslisten.
claus ørskov spurgte i den forbindelse hvem, der stod bag adr, hvilket blev oplyst.
af referat af bestyrelsesmødet den 26. februar 2008 fremgår under punktet ”overtræk og
restancer”:
      ”…
      cø: spurgte hvorfor adr nr. 1904 har en rød markering.
      ll: spurgte endvidere hvad en rød markering betyder.
      hju: svarede at der skal udvises særlig agtpågivenhed overfor dem med rød
      markering.
      …”
den 23. maj 2008 indgik banken en ny kreditaftale med adr. engagementet blev hævet
med 3,3 mio. kr. til 23,8 mio. kr. inklusive renter og provision og var gældende indtil
videre. den 23. maj 2008 blev der trukket ca. 1,9 mio. kr. på adr's konto i banken, der
herefter var trukket med 23,662 mio. kr.
                                            - 310 -
af kreditindstilling af 30. maj 2008, underskrevet af henrik juul, fremgår en indstilling
til efterbevilling af en forhøjelse af engagementet med i alt 4,6 mio.kr., til et samlet
engagement på 25,1 mio.kr. de 4,6 mio.kr. omfatter forhøjelsen på de 3,3 mio.kr.
omhandlet i kreditaftalen af 23. maj 2008. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
       ”…
       formål
       … betaling af diverse debitorer i adr-koncernen. samt betaling for køb af
       anparter i det polske selskab univers art spólka zoo.
       til sikkerhed for engagementet med adr nr. 1904 aps ligger følgende:
           • ejerpantebrev dkk 24 mio. i ejendommen nyropsgade 2-4, københavn
               v, næst efter dkk 158 mio. den skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk
               0 mio.
           • pant i aktiekapitalen nom. dkk 1 mio. i norden equity ejendomme 7
               a/s. samt stemmerne. den skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk 0
               mio.
           • ubegrænset selvskyldnerkaution af jesper jørgensen. den skønnede
               sikkerhedsværdi er sat til dkk 0 mio.
       følgende sikkerheder er indhentet for forhøjelsen af kassekreditten:
           • pant i pln 25.000 (anparter i det polske selskab jj invest spólka zoo)
           • pant i pln 50.000 (anparter i det polske selskab univers art spólka
               zoo)
       …”
af oversigten over adr’s ejendomsportefølje vises også castor holding med
datterselskaber, der var frasolgt til olicom ved apportindskud, der blev gennemført den
20. december 2007. den samlede blanco på engagementet var angivet til 25,1 mio.kr.
om den regnskabsmæssige udvikling og risikoprofil fremgår:
       ”regnskabsmæssig udvikling og risikoprofil
       der er modtaget følgende materiale:
       koncernregnskab 2006 - adr nr. 1904 aps - 15. regnskabsår –
       pricewaterhousecoopers statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsaut. revisor
       karsten rasmussen. der er ingen forbehold fra revisor, men en supplerende
       oplysning omkring den usikkerhed, der knytter sig til værdiansættelsen af
       tilgodehavender og kapitalandele i associerede virksomheder.
                                       - 311 -
koncernårsregnskabet 2006 viser en omsætning (lejeindtægter) pa dkk 36,5 mio.
(året for dkk 40,7 mio.) og et resultat før skat pa dkk 26,1 mio. (mod dkk
17,5 mio. året før). det forbedrede årsresultat er primært påvirket af en positiv
værdiregulering af investeringsejendomme på dkk 57,2 mio. (mod dkk 7,9
mio. året før), dog har der været øgede finansielle nettoudgifter på ca. dkk 13
mio. i 2006 i forhold til 2005, samt øgede afskrivninger pa ca. dkk 18 mio. i
2006 i forhold til 2005.
den samlede balancesum udgør dkk 812,3 mio. mod dkk 643 mio. året for. de
største poster på aktiv siden er investeringsejendomme med dkk 594,5 mio.
(mod dkk 409.3 mio. året før), samt tilgodehavender dkk 127.3 mio. (mod
dkk 112,4 mio. året før). de tilsvarende poster på passivsiden er den bogførte
koncernegenkapital pr. 31.12.2007 på dkk 156,5 mio. (mod 118.4 mio. i 2005),
samt kortfristet gæld på i alt dkk 427,8 mio. (mod dkk 271,9 mio. året før),
samt langfristet gæld dkk 221,3 mio. (samme niveau året før).
der har samlet set været en udvikling i balancesummen med i alt ca. 26% vækst.
udviklingen er sket ved tilkøb af selskaber og aktiviteter i disse, samt lån til
samme, der er primært er finansieret ved kortfristet gæld - primært bankgæld og
pantebreve. soliditeten er ca. 19 %.
jesper jørgensen:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2006 for jesper
jørgensen - pricewaterhousecoopers statsautoriseret revisionsaktieselskab,
statsaut. revisor karsten rasmussen.
der er ikke foretaget revision, kun en gennemgang.
private indkomstoplysninger:
skattepligtig indkomst:              tdkk 70
aktieindkomst:                       tdkk 1.107
balancen:                            tdkk 234.203
den samlede private formue er opgjort til: tdkk 218.334
...
                                            - 312 -
      jesper jørgensen private formue er pr. 31 12.2006 opgjort til i alt tdkk 218.334.
      såfremt de to største poster unoterede værdipapirer tdkk 161.901 og
      mellemregning med egne selskaber elimineres fuldt ud, efterlader dette en formue
      på tkr. 35.747. bestående af private ejendomme, noterede værdipapirer, sejlbåde,
      kontante indeståender i pi (herunder pensionsopsparinger), samt pantebreve.
      …”
den 3. juni 2008 hævede adr ca. 1,5 mio. kr. på adr's konto i banken med teksten
"vedr. pln 650.000,-" adr's konto i banken var herefter trukket med ca. 25,111 mio.
kr.
den 10. juni 2008 foretog finanstilsynet en ekstraordinær undersøgelse af banken, hvor
tilsynet gennemgik bankens ejendomsrelaterede og 10 største engagementer med
henblik på at gennemgå bankens solvensbehov. ved brev af 24. juni 2008 meddelte
tilsynet blandt andet, at engagement med adr fik karakteren 2 c svarende til ”udlån
med væsentlige svagheder” og vurderede, at der skulle reserveres 22 mio. kr. i
solvensbehov, svarende til det samlede engagement med adr. banken, der inden den
24. juni 2008 havde modtaget en foreløbig meddelelse herom skrev den 16. juni til
finanstilsynet om engagementet med adr:
      ”…
      til sikkerhed for engagementet har banken modtaget følgende sikkerheder:
          •   ubegrænset selvskyldnerkaution af ejer jesper jørgensen - personlig
              formueopgørelse 2006 er vedlagt som bilag 20.
          •   pant i ejendommen nyropsgade 2-4 på dkk 24 mio. næst efter dkk
              158 mio. sikkerheden er værdiansat til dkk 0.
          •   pant i aktiekapitalen nom dkk 1 mio. i norden equity ejendomme 7
              a/s samt stemmerne. stemmeretten er givet tilbage til kunden, indtil
              banken skriftligt måtte kalde disse.
      banken har noteret sig følgende årsager til tilsynets krav om øget solvens:
          1. udlæg i ejendommen nyrupsgade 2-4 på dkk 17,2 mio. til 3f.
          2. manglende driftsindtægter på nyropsgade 2-4.
          3. finansieringsstrukturen i nyropsgade 2-4.
                                               - 313 -
       i december 2007 har kunden været i misligholdelse på sit 2. prioritets pantebrev
       stort dkk 16 mio., hvor 3f var kreditor. i forbindelse med udredelsen af denne
       misligholdelse har 3f's advokat lyst et udlæg inklusiv morarenter og
       omkostninger på i alt dkk 17.2 mio. 2. prioiteten er blevet indfriet ved, at a/s
       sydfynske holding har overtaget fordringen, og 3f er indfriet i sin helhed.
       banken har været i kontakt med kunden, der oplyser, at mellemværendet er fuld
       afviklet, og det beror på en fejl, at udlægget ikke er aflyst - kunden har kontaktet
       3f for at få dette udlæg slettet i tingbogen. grundet den korte afleveringsfrist for
       denne opdatering har det ikke varet muligt at få 3f's skriftlige bekræftelse på
       ovenstående.
       tilsynet havde en række spørgsmål til driften af ejendommen nyropsgade 2-4.
       der kan i den forbindelse henvises til forpagtningsaftale mellem golden tulip og
       ejendomsselskabet nyropsgade 2-4 aps. det kan her nævnes, at
       forpagtningsaftalen er endelig, og at der sker en løbende optrapning af lejen i
       forbindelse med, at hotellet kan bruges fuldt ud.
       som følge af den indgåede aftale med golden tulip er banken mundtlig blevet
       oplyst, at nykredit er indstillet på at yde et realkreditlån i ejendommen.
       låneudmålingen skulle være i størrelsesordningen dkk 100 mio. svarende til en
       realkredit vurdering i niveau dkk 165 mio.
       banken har ydermere modtaget mandat til at sælge ejendommen til ekstern
       investor for minimum dkk 180 mio. der forhandles konkret med en større
       københavnsk aktør om dette salg.
       med baggrund i bankens sikkerheder, den løbende driftsindtjening fremadrettet på
       ejendommen, samt mulighederne for refinansiering alternativt salg, vurderer
       banken tilsynets estimat om fuld solvensmæssig reservation som værende i
       overkanten.”
ved bankens brev af 16. juni 2008 til finanstilsynet meddelte banken finanstilsynet, at
bankens ledelse fordoblede bankens solvensbehov fra 12 % til 24,4 %.
den 17. juni 2008 efterbevilgede bestyrelsen forhøjelsen af engagementet fra 20,5 mio.
kr. til 25,1 mio. kr., af bestyrelsesmødereferatet fremgår herom:
       ”…
                              mmi: gennemgik indstillingen og fortalte, at udvidelsen af
                              engagementet på dkk 4,6 mio. er anvendt til betaling af
                              debitorer og køb af anparter i det polske selskab univers art
                              spolka zoo. der er taget pant i anparterne, der skal tinglyses.
                              herefter er det samlede engagement på dkk 25 mio. til
                              sikkerhed ligger et ejerpantebrev på dkk 24 mio. næstefter
                              dkk 158 mio. i hotellet. nykredit har indikeret et lånetilbud
                              på dkk 100 mio.
                                               - 314 -
                             ov: spurgte om det var en ide med en k/s løsning på
                             hotellet.
                             ll: svarede at det ligger i pipeline.
       beslutning            bestyrelsen bevilgede engagementet.
       …”
adr's årsrapport for 2007 forelå den 10. juli 2008. heraf fremgår, at adr i 2007 havde
realiseret et underskud på 40,7 mio. kr. egenkapitalen var pr. 31. december 2007 ca. 122
mio. kr., heraf opskrivning af indre værdi ca. 127 mio kr. ud af en balance på 359,7 mio.
kr. adr havde kortfristede gældsforpligtelser for ca. 178 mio. kr. mod ca. 106 mio. kr. i
omsætningsaktiver, herunder ca. 2,8 mio. kr. i likvide beholdninger og ca. 87,6 mio. kr. i
tilgodehavender. aktiverne bestod i det væsentligste af kapitalandele i
dattervirksomheder og associerede virksomheder samt tilgodehavender for samlet ca.
237,3 mio. kr. af ledelsesberetningen og revisors revisionspåtegning fremgår, at der -
fortsat - herskede usikkerhed i relation til værdiansættelsen af tilgodehavende på 40 mio.
kr. hos comx holding a/s og værdien af aktierne i samme selskab.
ejendomsselskabet nyropsgade aps' årsrapport for 2007 forelå den 3. juli 2008. af revisors
revisionspåtegning fremgår et forbehold for værdiansættelsen af ejendommen nyropsgade 2-
4, idet der herskede usikkerhed om dagsværdien, og en supplerende oplysning om, at
selskabet fortsat var i en kapitaltabssituation, idet selskabet havde tabt mere end halvdelen af
sin anpartskapital. ejendommen i balancen pr. 31. december 2007 bogført til ca. 209,6 mio.
kr. ejendomsselskabet nyropsgade aps havde kortfristede gældsforpligtelser på 234,6 mio.
kr., og realiseret et underskud i 2007 på 9,7 mio. kr. før skat, og på 7, 8 mio.kr. efter skat.
egenkapitalen var negativ med ca. -11,7 mio. kr.
på bestyrelsesmødet den 26. august 2008 gennemgik michael mikkelsen overtrækslisten og
oplyste, at der var lagt en strategi for at få nedbragt engagementet med adr med 10-15 mio.
kr. det fremgår herefter:
       ”…
       cø: spurgte hvordan det vil ske.
       ll: svarede at finn helmer ligger aktier til sikkerhed for jesper jørgensen,
       hvilket skulle gøre banken fri. pantebrevet banken fik på hotellet er i dag grundet
                                               - 315 -
      markedet ikke det samme værd som i starten af 2007. han skal køres hårdt, han er
      typen, der kan finde flere sikkerheder.
      …”
ved e-mail af 6. september 2008 foreslog michael mikkelsen henrik juul, at der blev
foretaget en vurdering af hotellet:
      ”…
      skulle vi ikke få vurderet hotellet. så kan vi have et reelt grundlag for vores
      engagement. måske enda også kunne tildele pantet lidt værdi - selv om det langt
      fra er sikkert!
      men i forhold til tilsynet ville det se godt ud, at vi har fået vurderet pantet - og det
      vil også kunne danne grundlag for vores beslutninger fremadrettet.
      …”
den 8. september 2008 sendte jesper jørgensen en e-mail til henrik juul, hvoraf
fremgår blandt andet:
      ”…
      vurderingen af hotellet (colliers) og salgsaftalen, som er indgået med nai
      hvor vi forsøger at sælge hotellet til kr. 165.000.000, fremsendes her til
      morgen når kontoret åbner kl. 9.
      som du ved ventede vi i flere måneder på at capinordic a/s skulle formidle
      salget af hotellet. sidste år til et beløb på 200 mill og efterfølgende til 170
      mill. markedet er pt ustabilt, vi har for øjeblikket kun modtaget skriftligt
      tilbud på kr. 135 mill og indikation for 2 forhandlere på 150 mill. bankens
      ejerpantebrev er ikke dækket.
      finn helmer og jeg har aftalt, at ejendommen herstedvang 8, albertslund skal
      sælges og der forventes ifølge mægleren colliers en salgssum på kr 60 mill. det
      var tanken at den overskydende likviditet skulle anvendes i comx holding a/s til
      opkøb af virksomheder/drift.
      ejendommen er ejet af i/s herstedvang. for at løse op for situationen om finn
      helmer har købt 22,500.000 nom. kapital i com-x holding a/s eller ej - har jeg
      besluttet - at jeg er indstillet på også at overdrage 50% af min andel i i/s
      herstedvang til finn helmer. købspris kr. 11.250.000. gæld ca. kr. 10.000 000.
      i/s herstedsvang eneste aktiv er ejendommen herstedvang 8, albertslund
      (hovedkontor for com-x). anslået værdi kr. 60 mill.
                                                - 316 -
       foranstående lån:
       fih-erhversbank og brf opr. 30.000.000. restgæld kr. 29.000.000
       forstædernes bank ejerpantebrev kr. 10.000.000. restgæld 11.350.000
       jeg har talt med peter mols fra colliers hans vestergård og han har 2 køber
       emner, som der arbejdes med.
       såfremt lånet overdrages til finn helmer, som aftalt i december 2007 er jeg
       indstillet på at håndpantsætte min ejerandel i i/s herstedvang til sikkerhed for
       lånet. der kan i forbindelse med handlen frigøres fra forstædernes bank
       17.500.000 aktier i com-x holding a/s. finn helmer har 35.000.000 aktier i
       com-x holding a/s som han helt eller delvis ville lægge til sikkerhed, har jeg
       forstået.
       jeg kunne (har møde med mine rådgivere imorgen) måske være indstillet på at
       annullere handlen som blev effektueret med finn helmer den 17. december 2007,
       hvis vi laver en hurtig fussion med a-pluds. finn helmer er ikke indstillet herpå,
       uden frikøb. finn helmer arbejder på salg af hele com-x og/eller notering på
       aktietorvet i stockholm.
       jeg har møde hos pwc kl 9 idag for afslutning af min selvangivelse, som jeg
       lovede i sidste uge.
       jeg er i banken kl 12 idag, hvor jeg har møde med lasse lindblad. jeg er indstillet
       på at vi løser denne sag til alles tilfredshed.”
den 8. oktober 2008 gav finn helmer banken håndpant i et ejerpantebrev på 20 mio.kr.
i en fast ejendom i jyllinge.
den 29. oktober 2008 frigav banken sit pant i ejendommen nyropsgade 2-4,
københavn. samtidig modtog banken pant i to tilgodehavender, som adr havde hos
comx holding a/s på 9,8 og 3,0 mio. kr.
vedrørende opgørelse af bankens solvensbehov afgav thomas kjøller, specialkonsulent hos
kromann reumert, på bankens anmodning et notat herom den 4. november 2008. i den
forbindelse gav han engagementet med adr karakteren 1 a.
på bestyrelsesmødet den 6. november 2008 gennemgik michael mikkelsen
engagementet med adr og oplyste, at ejendommen nyropsgade 2-4 var sat på
tvangsauktion, og at tvangsauktionen ville finde sted i december 2008. på
bestyrelsesmedlem ole vagners forespørgsel om, hvorvidt banken havde pant i
ejendommen, svarede michael mikkelsen, at banken havde frigivet sit pant for i stedet
at få transport i mellemregninger med comx og sikkerhed fra finn helmer i fast
                                             - 317 -
ejendom. desuden svarede henrik juul ja til ole vagners spørgsmål om, hvorvidt
engagementet skulle nedskrives.
i finanstilsynets brev af 19. december 2008 angav finanstilsynet, at der på bankens
engagement med adr var et nedskrivningsbehov på minimum 9 mio. kr. og et
solvensbehov herudover på minimum 10-13 mio. kr., således at den samlede risiko
udgjorde minimum 19-22 mio. kr.
i januar 2009 blev ejendommen nyropsgade 2-4 solgt på tvangsauktion for cirka 118
mio. kr. bankens ejerpantebrev var tinglyst som 14. prioritet og ville alene opnå
dækning ved en budsum på over 165,674 mio. kr.
på bestyrelsesmødet den 24. februar 2009 oplyste michael mikkelsen, at der havde
været afholdt møde med jesper jørgensen, hvorefter der blev deponeret yderligere
sikkerheder, og at engagementet fortsat forsøgtes nedbragt. den yderligere sikkerhed
bestod i pant i adr's tilgodehavende hos comx holding a/s på ca. 5,25 mio. kr., som
banken modtog ved håndpantsætningserklæring af 2. januar 2009.
ved e-mail af 10. marts 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”jeg har talt med jesper - ham og finn kommer og skriver under i morgen, hos
      martin. herefter flyttes dkk 18,2 mio. gæld fra adr til finn helmer mod
      tilsvarende sikkerhed i form af gældsbreve i com-x. adr skal efterfølgende
      have en saldokvittering for de sidste dkk 8 mio. den sidste del var ny for mig, er
      det noget du kender til?
      det betyder at vi selvfølgelig får afviklet adr 100 % og tilbageført en
      nedskrivning på dkk 1 mio. men vi får ikke noget anmeldelseskrav i boet. jj vil
      dog slide gælden af efterfølgende - gentelman agreement.”
henrik juul svarede, at der var anmodet om en kvittering, men at det ikke var
accepteret, og at det måtte drøftes med lasse lindblad.
den 18. marts 2009 blev der indleveret konkursbegæring mod adr, og
betalingsstandsning blev anmeldt og beskikket den 24. marts 2009
på bestyrelsesmødet den 23. marts 2009 oplyste michael mikkelsen bestyrelsen om, at driften
ikke kunne servicere selskabet, men at finn helmer havde indvilget i at overtage det meste af
                                            - 318 -
engagementet, i hvilken forbindelse finn helmers engagement i banken blev forhøjet med
18,9 mio. kr. svarende til størrelsen på nedbringelsen af adr nr. 1904 aps’ engagement. det
blev oplyst, at forhøjelsen var dækket af med gældsbreve i comx og pant i finn helmers
privatbolig for dkk 20 mio.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008, der forelå den 23. marts 2009,
fremgår, at der per 31. december 2008 var foretaget en nedskrivning på 9,097 mio. kr. på
engagementet med adr.
den 2. april 2009 blev der overført ca. 18,5 mio. kr. fra finn helmers konto i banken til
adr's konto i banken. bankens engagement med adr nr. 1904 aps blev dermed
nedbragt fra ca. 26,8 mio. kr. til ca. 8,3 mio. kr.
før nedbringelsen af adr nr. 1904 aps' gæld til banken modtog finn helmer efter det
oplyste adr's tre tilgodehavender hos comx holding a/s i henhold til de gældsbreve,
som banken modtog pant i.
af e-mail af 23. april 2009 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår:
      ”er vi ikke ude på dybt vand nu - hvorfor skal der laves dokumetner med ny
      dato når alle øvrige er mere end 3 mdr gammel?
      jeg synes det er en ualmindelig dårlig skik at dokumenter skal tilbagedateres,
      som jeg ikke kan bakke op om. vi kan lige vende det når du er tilbage - ved
      ikke om martin har misforstået noget, da alle dokumenter er underskrevet for
      mere end 3 mdr. siden og er derfor i min optik ikke behov for at ændre noget
      som helst.”
den 29. april 2009 blev adr erklæret konkurs med fristdag den 18. marts 2009.
den 23. juni 2009 blev kautionisten og adr's ejer jesper jørgensen erklæret konkurs
den 25. juni 2009 blev 384.475 kr. tilbageført fra adr's konto i banken til finn
helmers konto i banken.
bankens engagement med adr var herefter ca. 8,7 mio. kr.
                                              - 319 -
den 28. oktober 2009 bevilgede bestyrelsen en prolongering af engagementet med adr
på 8,832 mio. kr. frem til den 1. oktober 2010 på grundlag af en kreditindstilling af 6.
oktober 2009 underskrevet af henrik juul og martin hjort hansen.
i december 2009 konstaterede banken, at der ikke var foretaget behørig sikringsakt for
pantet i anparterne i de polske selskaber jj invest sp. z.o.o. og univers art sp. z.o.o.,
hvilket indebar, at pantet bortfaldt.
den 5. januar 2010 blev der overført ca. 4,9 mio. kr. fra adr's konto i banken under
teksten "overførsel danske bank". efter det oplyste er der tale om en overførsel fra
banken til adr’s konkursbo til imødegåelse af omstødelse af det pant i adr's
tilgodehavende hos comx holding a/s på ca. 5,25 mio. kr., som banken havde
modtaget ved håndpantsætningserklæring af 2. januar 2009.
bankens engagement med adr var herefter ca. 13,8 mio. kr.
ved sø- & handelsrettens dom af 31. oktober 2011 og østre landsrets ankedom af 28.
november 2012 blev banken frifundet for adr's konkursbos krav om omstødelse af det
af banken den 29. oktober 2008 modtagne pant i de to andre tilgodehavender hos comx
holding a/s på tilsammen 12,8 mio. kr. i landsrettens begrundelse er anført:
      ”…
      af de grunde, der er anført af sø- og handelsretten, tiltrædes det, at det ikke kan
      lægges til grund, at capinordic bank ved ombytning af pantesikkerheden til to
      gældsbreve opnåede en bedre dækning end med den hidtidige sikkerhed i form af
      et ejerpantebrev. landsretten finder på denne baggrund, at banken ikke er blevet
      utilbørligt begunstiget på bekostning af de øvrige fordringshavere. det bemærkes
      i øvrigt, at det efter bevisførelsen for landsretten må lægges til grund, at finn
      helmers efterfølgende indfrielse af adrs gæld til capinordic
      bank skete ved optagelse af et lån i banken, som senere er misligholdt.
      allerede på denne baggrund tiltrædes det, at indstævnte er frifundet for den
      nedlagte påstand.
      …”
tabsopgørelse
sagsøger har gjort et tab gældende på 13.577.339,42 kr.
                                           - 320 -
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 9.502.088,76
kr.
herfra skal der efter sagsøgtes opfattelse trækkes 2 mio. kr. vedrørende bankens
honorar for bistand til børnotering af castor holding a/s og 4.864.929,08 kr., der i
janauar 2010 blev udbetalt af banken til adr’s konkursbo til imødegåelse af
omstødelse af det pant i adr's tilgodehavende hos comx holding a/s på ca. 5,25 mio.
kr., som banken havde modtaget ved håndpantsætningserklæring af 2. januar 2009.
adr er under konkurs. af kurators redegørelse af 9. februar 2012 i medfør af
konkurslovens § 125, stk. 3, fremgår, at ”der er betydelige omkostninger forbundet ved
bobehandlingen, hvorfor der p.t. ikke forventes dividende til kreditorerne.
kautionisten jesper jørgensen er under konkurs.
der haves fortsat pant i aktier i norden equity ejendomme 7 aps. selskabet er under
konkurs.
andre udlånsengagementer
13.11. nicola vittorio guiseppe savoretti
det fremgår af sagen, at nicola vittorio guiseppe savoretti ("savoretti"), der var russisk
italiener, var kommet i kontakt med banken via anders moesgaard (am gruppen).
af e-mails af 20. februar 2007, kl. 20.53 og 22.21, fra michael mikkelsen til henrik
juul med udkast til kreditindstilling fremgår blandt andet:
      ”jeg er i gang med investeringskreditten i øjebliket - jeg har talt med niels
      kryer - mermaid har endnu ikke besluttet sig for om de vil have garantien
      eller ej. nu ser jeg lige hvad der sker i løbet af den næste time til to og så kan
      det være at løsningen bliver en "tynd" indstilling, da jeg har intet på sagen.
      men så kan den i det mindste komme med på bestyrelsesmødet i morgen.
      udkast til lbg 2007.010b inv. kk stort tkr. 21.000 forventes færdig
      omkring kl. 22, hvorefter den fremsendes til dig - jeg sender også en sms
      når den afsendes herfra.”
                                             - 321 -
      ”hermed udkast til indstillingen på de 21 mio. opstilling mv. rettes
      selvfølgelig inden mødet i morgen.
      hvis du har kommentar kan vi drøfte dem pr mail - eller tlf. jeg går igang
      med garantien nu - der er fortsat ingen afklaring på om de skal bruge den
      eller ej.”
af kreditindstillingen af 20. februar 2007, der ikke er underskrevet men angivet med
initialerne kbr og mmi med henblik på underskrift, fremgår blandt andet:
      ”…
      etablering af investeringskredit stort dkk. 21 mio. ved etablering udbetales
      dkk 4,7 mio. til kunden de resterende dkk 16 mio. indgår som
      investeringskredit i markets, der samtidigt modtager fuld mandat til at handle på
      engagementet. kunden indskyder 6.5 mio. aktier i walls (tidligere theodor
      ejendomsinvest a/s), herudover stiller storaktionæer i walls a/s, anders
      moesgaard, yderligere 2 mio. aktier som sikkerhed. der beregnes et
      etableringsgebyr pa tdkk 300. for yderligere beskrivelse henvises til nedenfor.
      engagementssammensætning
      nicola savoretti: investeringskredit dkk 21 mio. til sikkerhed modtages 8.5
      mio. aktier i walls, samt div aktier købt via kreditten, for kursværdi i alt dkk 16
      mio.
      …
      der er ingen tilgængelige økonomiske oplysninger.
      risikoprofil
      ved nærværende engagement er der følgende risici:
          • indskuddet fra kunden består alene af ét papir, walls. selskabets aktie
              er en illikvid aktie noteret på omx, som følge af illikviditeten er ssv
              sat til 25 % af kursværdien.
          • der er ingen økonomisk indsigt i debitor, idet denne ikke er
              bosiddende i dk. der vil som følge heraf blive eksekveret stop/loss
              omgående ved de aftalte intervaller, medmindre der øjeblikket
              indskydes yderligere fuldgode sikkerheder ved en evt. stop/loss
              situation.
          • i relation til sikkerhederne skal følgende belyses førend et evt.
              engagement kan etableres: i forbindelse med handelen med walls var
              det ns selskab. marengo capital ltd. der modtog betalingen, ligesom
              der er tilknyttet en lock up periode på 12 mdr. til aktierne. det er en
              forudsætning at lock up perioden ophæves således at en evt. stop/loss
              kan effektueres uden omkostninger for banken. handelen med
              aktierne er oprindeligt indgået med marengo capital ltd., i
                                                - 322 -
               aftalegrundlaget med walls skal ns derfor indføjes således at aktierne
               kan stilles til sikkerhed for ns’ kredit.
     argumentation
     den ansøgte kredit falder uden for bankens almindelige kreditpolitik, idet det ikke
     er muligt at opnå økonomisk indsigt hos debitor, samt at den tilbudte sikkerhed er
     i et illikvidt papir. som følge heraf er belåningsværdien på sikkerheden reduceret
     til 25 % af kursværdien, for at sikre bankens udlån. i forbindelse med
     forhandlingerne med kunden, er muligheden for yderligere forretninger inden for
     bankens kerneområder drøftet, og det vil være en forudsætning for etablering af
     kreditten at banken tilføres yderligere forretninger. ydermere etableres der fuldt
     mandat til banken i forbindelse med disposition over kreditten. det vil ikke være
     muligt for kunden at få udbetalt en evt. gevinst fra investeringskreditten, førend de
     initialt udbetalte dkk 4,7 mio. er genvundet, således at kursværdien på vp i
     depot eksklusiv walls andrager dkk 21 mio.
     kunden er henvist til banken af peter forchammer
     strategi
     etablering af ovenstående facilitet. muligheden for følgeforretninger er drøftet
     med kunden og det forventes at der vil være en rimelig stor sandsynlighed for, at
     der kan opnås et ikke ubetydeligt forretningsomfang efterfølgende med kunden.
     rentabilitet
     ved etablering af kreditten er beregnet en stiftelsesprovision pa tdkk 300.
     kreditten har en marginal på 300bp. ved handel med vp beregnes en kurtage på
     mellem 0.25% - 0.35% afhængig af om der er tale om danske eller udenlandske
     aktier. første års indtjening forventes som følge heraf, at andrage ca. tdkk 1 500
     hvilket vurderes tilfredsstillende.
     konklusion
     med baggrund i ovenstående indstilles sagen til bevilling.
     [med håndskrift er tilføjet] bevilling betinget af at lock-up ikke forhindrer
     tvangsauktion”
den skønnede sikkerhedsværdi var angivet til 21 mio.kr. og blanco til 0 kr.
den 21. februar 2007 bevilgede bestyrelsen engagementet på 21 mio. kr. af referatet for
bestyrelsesmødet fremgår:
     ”…
     hju:                     gennemgik kreditindstillingen og bemærkede, at der til
                              sikkerhed for investeringskreditten stilles sikkerhed i
                              forskellige værdipapirer. bl.a. walls aktier, der tages
                              forsigtigt op til 25 % af børsværdien.
                                             - 323 -
                           ll: tilføjede, at kunden er ejendomsmand i rusland og har
                           samarbejdet med walls, således at der er gennemført
                           apportindskud af ejendomme mod walls aktier. der bør
                           være en tæt opfølgning på dette engagement, og en
                           eksekvering ved 3.
                           sb: supplerede med, at aktien bør tages op til værdi under
                           skærpet opmærksomhed - da papiret er børsnoteret kan vi
                           lave et call. tilføjede, at vi bør tage lidt mere for
                           engagementet og have en helt klar stopp-loss strategi.
                           cø: spurgte, hvem der kender kunden?
                           ll: svarede, at han kommer via anders moesgaard.
                           ov: spurgte, om der er reel belåning af walls aktier.
                           ll: svarede, at andre banker tager dem op til 25 % af
                           markedsværdien.
                           lo: spurgte, om lock-up aftalen fortsat gælder ved en
                           tvangsrealisation
                           cø: svarede ved at konkludere, at indstillingen kan
                           godkendes, hvis lockup ikke gælder ved tvangsrealisation?
                           hju: svarede, at det vil blive skrevet i aftaledokumentet.
      bestyrelsen bevilgede, den forelagte indstilling, under forudsætning af, at lock-up
      ikke gælder ved tvangsrealisation.
      …”
i løbet af juni og juli 2007 udnyttede savoretti kreditten med ca. 4,377 mio. kr. ved
udbetalinger til "rispoli ben christien", "nicola savoretti" og "c. m.
savoretti".
af e-mail af 28. juni 2007 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår:
      ”vi har vist endnu en gang en overførsel der er gennemført 2 gange denne
      gang 2* usd 300.000 til vor russiske italiener nicola savorettis konto i
      schweiz! her er jeg stærkt bekymret for at vi aldrig ser pengene igen. jeg
      ved ikke hvad vi skal gøre ved det her, men det er jo umuligt at drive en
      forretning hvis der ikke er nogen der tænker sig om og tager ansvar for sine
      handlinger!
      lad os lige vende den i morgen - så får vi også 100 % sikkerhed for om den
      er sendt af sted 2 gange - den er kun bogført en gang på kundens konto, men
      jakob er blevet forvist 2 kvitteringer fra fionia i dag!”
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet med savorette karakteren 2 b
svarende til ”kunder med visse svaghedstegn”. af finanstilsynets uddybning heraf
fremgår:
                                              - 324 -
      ”…
      eng. nr. 39: nicola vittorio guiseppe savoretti - karakter 2b:
      engagementsstørrelse 16 mio. kr. (trukket 2 mio. kr.) ved etablering af
      engagementet kan der udbetales 4,7 mio. kr. til debitor. de resterende 16 mio. kr.
      indgår som investeringskredit. til sikkerhed herfor modtager banken 6,5 mio.
      walls-aktier fra debitor samt yderligere 2 mio. aktier fra storaktionær i walls a/s
      anders moesgaard, med en samlet kursværdi på nuværende tidspunkt på ca. 25
      mio. kr.
      såfremt kreditten udnyttes fuldt ud, skal der indlægges for yderligere 14 mio. kr.
      aktier.
      der er tale om en illikvid aktie noteret på omx. som følge af denne illikviditet er
      ssv sat til 25 % af kursværdien.
      banken har intet kendskab til debitors økonomiske forhold. der er tale om en
      russisk italiener der har indgået et samarbejde med ejendomsselskabet walls a/s i
      forbindelse med selskabets ønske om at indtræde på det russiske
      ejendomsmarked. som betaling for indskud af russiske ejendomme i walls a/s
      har debitor bl.a. modtaget 6,5 mio. walls aktier. aktierne er oprindeligt betalt til
      debitors helejede selskab der er registreret på british virgin islands. aktierne er
      overdraget med en lock-up periode på 12 mdr.
      til fastlæggelse af kreditfacilitetens betingelser har banken udarbejdet et "term-
      sheet", der er underskrevet af debitor. banken skal her være opmærksom på at
      eventuelle uklarheder vil fortolkes imod banken jf. koncipistreglen.
      term-sheet indeholder et krav om at de værdipapirer der købes for kreditten skal
      ligge til sikkerhed herfor. desuden er der en stop-loss klausul hvorved der skal
      stilles yderligere sikkerhed såfremt walls aktierne falder til 3,5 kr. pr aktie og
      banken forbeholder sig samtidig til retten til at sælge walls aktierne såfremt
      kursen falder til under 3 kr. pr. aktie. det er dermed en betingelse at lock-up
      klausulen ikke gælder for de walls aktier der til enhver tid måtte ligge til
      sikkerhed for faciliteten.
      sammenfattende et relativt stort engagement. der er intet kendskab til debitors
      økonomiske forhold (kunden er blevet henvist til banken), og da der er tale om en
      udlænding er det alt andet lige sværere at få fat i debitor såfremt der skulle opstå
      problemer med engagementet. desuden en betydelig vægt af illikvide walls aktier
      der ligger til sikkerhed for engagementet.
      …”
slutkursen for wall a/s-aktien udviklede sig fra sommeren 2007, således at den den 1.
juni 2007 var 4,46, den 2. juli 2007 4,0, den 1. august 2007 3,86, den 3. september 3,35
og den 1. oktober 2007 3,23. den 22. november 2007 faldt kursen for walls a/s-aktien
til under 3.
                                           - 325 -
af finanstilsynets rapport af 20. december 2007 fremgår blandt andet:
     ”…
     1.2 kreditpolitik
     …
     banken anfører i kreditpolitikkens pkt. 6, at der, medmindre engagementet er
     bevilget på fuldt dækket basis, forud skal ske indlevering af materiale, der gør det
     muligt at bedømme de samlede økonomiske forhold for den pågældende kunde.
     der stilles ikke krav om materiale ved bevilling af engagementer, som
     sikkerhedsmæssigt er fuldt afdækket.
     risikooplysning
         • tilsynet henleder bankens opmærksomhed på, at bevilling af
              engagementer uden et vist minimumskendskab til kundens
              økonomiske forhold medfører en risiko, uagtet at engagementet
              bevilges på fuldt dækket basis.
     …
     1.6 kreditmæssige bemærkninger i øvrigt
     koncentrationsrisiko
     …
     risikooplysning
         • tilsynet henleder bankens opmærksomhed på, at medmindre bevilling
              er baseret pa den enkelte investors øvrige økonomiske forhold, kan det
              være forbundet med risiko, hvis investeringskreditter i væsentligt
              omfang baseres på sikkerheder i samme værdipapir. det gælder
              særligt, hvis der er tale om værdipapirer med usikker værdiansættelse,
              begrænset likviditet og/eller høj kursrisiko.
      engagementer
     tilsynet har gennemgået alle bankens engagementer større end 1 mio. kr. (39
     stk.), herunder alle engagementer omfattet af § 78, stk. 1 og 4, i fil (7 stk.).
     undersøgelsen gav ikke anledning til væsentlige generelle bemærkninger til
     boniteten af de gennemgåede engagementer.
     …
     øvrige bemærkninger til engagementsgennemgangen
     ...
                                            - 326 -
      ved det afsluttende møde henledte tilsynet bankens opmærksomhed på følgende
      engagementer, som under særligt ugunstige forhold kan indebære kreditmæssige
      risici:
      …
          •    engagement nr. 39 - nicola vittorio guiseppe savoretti: der er tale
               om et relativt stort engagement, der tilsyneladende primært er baseret
               på sikkerhedsstillelsen. det kan være forbundet med risiko, at
               sikkerheden i betydeligt omfang består af illikvide aktier.
      …”
den 14. maj 2008 opsagde banken engagementet med savoretti. kursen for walls a/s-
aktien var på dette tidspunkt 1,45.
den 20. maj 2008 besluttede bestyrelsen, at aktierne skulle sælges med henblik på
nedbringelse af engagementet.
det er oplyst, at banken herefter i juni 2008 iværksatte tvangsrealisation af de pantsatte
walls a/s-aktier.
af posteringsoversigt vedrørende savorettis konto i banken fremgår, at der fra den 3.
juni til 30. juni 2008 skete løbende nedbringelse af engagementet fra 4,668 mio.kr. til
3,973 mio.kr. inden rentetilskrivning, og hvorefter næste nedbringelse skete den 15.
august 2008 fra 4,070 mio.kr. til 3,177 den 30. december 2008 inden rentetilskrivning.
fra 6. januar 2009 skete der nedbringelse fra 3,063 til 2,552 mio.kr. den 26. januar
2009.
om kursudviklingen for walls a/s-aktien fremgår, at kursen (som åbningspris) den 3.
juni 2008 var på 1,59, den 30. juni på 1,44, den 31. juli på 1,23, den 15. september 2008
på 0,48 og den 30. oktober 2009 på 0,13
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008, der forelå den 23. marts 2009,
fremgår, at der per 31. december 2008 var foretaget nedskrivning med 2,035 mio. kr. på
engagementet med savoretti.
                                           - 327 -
ved bevillingsindstilling af 2. november 2009 blev engagementet på 2,077 mio. kr.
indstillet til prolongering frem til den 1. december 2010. bevillingsindstillingen er ikke
underskrevet, men navnet morten s. pedersen er angivet med henblik på underskrift.
tillige er henrik juuls navn angivet under teksten ”prolongeret den”. blanco angives at
være 2,044 mio.kr. pantet i de resterende 318.320 stk. aktier i walls a/s angives at have
en kursværdi pr. 2. november 2009 på 41.000 kr. dette svarede til kurs 0,13. det
resterende engagement var fuldt nedskrevet.
af bevillingsindstillingen fremgår blandt andet:
      ”kunden er sendt til inkasso
      …
      banken har gentagne gange forsøgt at komme i dialog med kunden, hvilket er
      mislykkedes, hvorfor banken har set sig nødsaget til at tvangsrealisere kundens
      værdipapirer.
      …
      på trods af gentagne henvendelser har det ikke været muligt at fremskaffe
      materiale vedr. debitor. dette er også en medvirkende årsag til, at kunden er
      sendt til inkasso.
      …
      banken har haft indgået en afdragsordning med nicola savoretti, som han
      efterfølgende har misligholdt. banken har på denne baggrund indgået
      samarbejde med intrum justitia for at inddrive den resterende del af
      engagementet med nicola savoretti. samarbejdet med intrum justitia er ikke
      forbundet med yderligere omkostninger, da de kun skal betales, såfremt det
      lykkes at inddrive dele af eller hele restengagementet, en såkaldt no cure no
      pay ordning.”
af posteringsoversigten for savorettis engagement fremgår, at de resterende 318.320
stk. aktier blev solgt den 11. november 2009 for 74.350 kr., svarende til kurs 0,23.
børskursen var den 11. november 2009 0,13.
sagsøger har oplyst, at fordringen forgæves er forsøgt inddrevet ved inkasso de steder i
udlandet, hvor savoretti efter det oplyste havde adresser. det er endvidere oplyst, at
savoretti har opnået diplomatisk immunitet.
                                           - 328 -
tabsopgørelse
sagsøger har gjort et tab gældende på 2.438.573,39 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 1.182.656,65
kr.
der er ingen tilbageværende sikkerheder.
13.12. lake dümmer invest aps
lake dümmer invest aps (lake dümmer) var efter det oplyste i 2007 et nystiftet
selskab, der var ejet af am gruppen a/s med 37,5 %, synerco aps med 37,5 % og
dka ejendomme aps med 25 %.
om projektet lake dümmer fremgår af en note af 27. februar 2007 udarbejdet af anders
moesgård, am gruppen, blandt andet:
     ”…
             hvis man visker tavlen ren og gennemtænker projektet, så må man starte
             med at nævne hovedelementerne:
                 •   420.000 m2 jord
                 •   projektmulighed for 120-140.000 m2 sommerboliger, svarende til
                     2000 stk. à 70 m2, en havn til 350 både, en mulighed for at lave en
                     større attraktion som fx la landia med store indendørs
                     svømmefaciliteter, således at boligerne vil være attraktive året
                     rundt.
                 •   overordnet tema for stedet vil nok være wellness.
     området ligger i den købedygtige del af tyskland – herunder 2½ times kørsel fra
     amsterdam - et købedygtigt publikum på ca. 38 mio. indbyggere.
     derudover besøges området i dag årligt af 900.000 gæster.
     …
                                             - 329 -
      der er ikke lavet særlige studier på, hvad projektet færdigt kunne indbringe, men
      sætter man fx byggeretten til sommerhus til fx 100.000 euro (små, dårlige
      sommerhuse i nabolaget koster incl. grund 150-200.000 euro), så ville 2000
      sommerhusgrunde svare til 200 mio. euro.
      hvis grundene kun er 50.000 euro værd, så falder værdien med 100 mio. euro.
      handlingsplan:
      am gruppen a/s skal senest den 28.2.2007 fremsende letter of intend.
      am gruppen a/s skal fremsende bekræftelse fra vores danske bank på, at såfremt
      vi efter endt due diligence ønsker at gennemføre handelen, så har vores bank
      bekræftet, at økonomien er til rådighed.
      …”
den 7. marts 2007 skrev anders moesgård, am gruppen, til blandt andre sin advokat
anders stoltenberg med kopi til lasse lindblad blandt andet:
      ”…
      jeg arbejder pt sammen med peter forchhammer om køb af et større
      ejendomsprojekt /ferieboliger i tyskland.
      jeg vedlægger en summarisk beskrivelse af sagen.
      lige umiddelbart har jeg flere ting, jeg synes, vi skal sikre os - evt. gennem
      tysk/schweiziske jurister og revisorer.
      …
      vores due diligence løber frem til 28.3.07, hvorefter vi skal beslutte os endeligt og
      foretage betalingerne.
      jeg vedlægger udover resumé lidt relevant materiale om sagen.
      proof of funds er sket via capinordic bank.
      …”
i fortsættelse heraf blev der til banken fremsendt et regnskabsestimat for koncernerne
am gruppen for 2006. det fremgår heraf, at egenkapitalen primo 2006 var 150,3
mio.kr. og ultimo 846,4 mio.kr. den forøgede egenkapital fremkom ved overførsel af
årets resultat efter skat på 54,8 mio.kr. og og en urealiseret kursregulering på walls
aktier, kurs 5,00, på 641,2 mio.kr.
                                              - 330 -
af kreditindstilling af 19. marts 2007, der ikke er underskrevet men angivet med
initialerne mmi og hju med henblik på underskrift, fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      garantistillelse stort eur 3,4 mio. svarende til dkk 25.3 mio. + 10 %
      sikkerhedsramme dkk 2,5 mio i alt dkk 27,9 mio. garantien dækker over købet
      af grundareal, 235.963 m2, i sydtyskland til opførelse af ferieboliger. efter udløb
      af garantien, ultimo marts, erstattes denne af lån svarende til garantistørrelsen,
      modværdien af dkk 3.4 mio.
      engagementssammensætning
      am gruppen a/s: garanti stor dkk 3,4 mio, til sikkerhed herfor er modtaget
      pant i vp. 3 mio stk. walls aktier, samt selvskyldnerkaution af anders moesgaard
      og synerco aps.
      …
      regnskabsmæssig udvikling
      årsrapport 2005 revideret af sc revisorerne, statsautoriseret
      revisionsaktieselskab - ingen forbehold
      resultatet før skat i 2005 stiger eksplosivt i forhold til året før, dette kan henføres
      resultat af kapitalandele i tilknyttede og associerede virksomheder, der stiger fra
      tdkk -1.491 i 2004/05 til tdkk 21.096 i 2005. den store stigning til henføres
      til tilgangen af kapitalandele på tdkk 96.500. der efter opskrivninger bringer
      den regnskabsmæssig værdi på kapitalandele på tdkk 237.674.på aktivsiden er
      de største poster de fornævnte kapitalandele der udgør ca. 82 % af balancen, samt
      tilgodehavender tdkk 42.907, 15%. de tilsvarende passivposter er ek tdkk
      150.334, 53% samt kort gæld tdkk 132.474. 47%.
      risikoprofil
      risikoen i nærværende engagement anses som værende beskeden, dette henset til
      garantisummens størrelse henset til selskabets kapitalforhold, samt synerco aps
      selvskyldnerkaution. disse faktorer resultere[r] i at risikoen samlet vurderes som
      acceptabel.
      argumentation
      am gruppen har tidligere henvist kunder til banken og har konkret henvist flere
      kundeemner til banken. garantistillelsen er gennemført med bevilling af bankens
      bestyrelsesformand, samt 1 bestyrelsesmedlem, lasse lindblad. der er som følge
      heraf tale om en efterbevilling af bankens samlede bestyrelse.
      …
                                              - 331 -
       konklusion
       indstilles til efterbevilling som ovenfor anført.
       …”
værdien af de anførte sikkerheder blev af banken opgjort til 3,255 mio. kr., der
udgjordes af walls aktierne med en skønnet sikkerhedsværdi på 25 %, idet kautionerne
ansat til en skønnet sikkerhedesværdi på 0 kr. blanco var angivet til 24,608 mio. kr.
på bestyrelsesmøde den 20. marts 2007 blev bevillingen behandlet som en
efterretningssag, hvor bestyrelsen tog henrik juuls orientering om, at garantien var
stillet, til efterretning. lasse lindblad oplyste i den forbindelse, "at garantien reelt er en
udvidet soliditetsbesvarelse".
af kreditindstilling af 27. marts 2007, der hverken er underskrevet eller angivet med
initialer med henblik herpå, fremgår blandt andet:
       ”…
       formål
       etablering af kredit stor dkk 45 mio. til overtagelsen af engagement med am
       gruppen a/s stort dkk 28 mio, til køb af grundstykke i tyskland, løbetid
       indstilles til 24 mdr. ejerkredsen bag det nystiftede spv er: am gruppen a/s
       (37.5 %); synerco aps (37,5 %); dka ejendomme aps (25%). dka
       ejendommen indgår i dka koncernen der er ejet af lasse lindblad, hvorfor der
       er tale om engagement omfattet af fil § 78.
       engagementssammensætning
       lake dümmmer invest aps: kredit dkk 45 mio. til sikkerhed modtages
       allerede lyste panter i det tyske grundstykke, samt pant i walls aktier, 3 mio stk.
       deponeret af am gruppens a/s og prorata kaution, 125 %, afgivet af ejerkredsen.
       virksomhedsprofil
       lake dümmer invest aps er som ovenfor anført et nystiftet spv. ejerkredsen
       ønsker via dette nystiftede selskab at erhverve e[t] større jordareal i tyskland til
       udvikling af ferieboligere. projektets areal er på i alt ca. 400.000 m2 med
       mulighed for udnyttelse af grundareal på 220 000 m2 til ferieboliger. der er i dag
       allerede en række småhuse, 65 sommerhus på hver ca. 50 m2, samt 4 større
       bygni[ng]er på i alt ca. 1.200 m2, restauration, administ[r]ation og lager udgør ca.
       1.400 m2. det øvrige areal bruges bla. til 800 campingpladser, hvoraf de 400 er
       aktive pt. herudover indgår et større havneanlæg med bådpladser til mindre både
       og plads til ca. 350 både. den samlede investering andrager eur 12 mio. og skal
       betales løbende hen over de næste 18-24 mdr.
       sælger medfinansiere[r] de sidste eur 6 mio. indtil der foreligger endelig
       godkendelse for offentligmyndighed til gennemførelsen af projektet. der er
       allerede i dag indtægter på grundarealet i form af udlejning af campingpladser.
                                              - 332 -
     indtægterne herfra bidrager markant til driften af jorden, men hvorvidt der er
     positiv likviditet på driften er uvist, men det forudsættes at evt. negativ drift
     suppleres af ejerkredsen.
     regnskabsmæssig udvikling
     lake dümmer invest aps er et nystiftet selskab uden yderligere oplysninger,
     nedfor gennemgås hovedtal for kautionisterne i stedet:
     alle kautionister vurderes fuldgode for deres forpligtelse i forhold til de
     respektive ejerandele. am gruppen a/s aktiviteter [er] siden regnskabsafslutning
     2005 omdannet til det børsnoteret walls a/s, der er modtaget estimat for 2006 for
     am gruppen der viser en balancesum på dkk 997 mio. og en ek på dkk 846
     mio. [s]tørste aktiv er aktier i wall's a/s, der er faldet siden opgørelsen, men
     selskabet har dog fortsat en ek og sg der vurderes tilfredsstilende i forhold til
     ansøgte forpligtigelse. oplysningerne for synerco aps er for året 2005, selskabet
     oplyser at man forventer for 2006 et resultat før skat i niveau dkk 200 mio. og en
     ek i niveau dkk 700 mio. for dka consult aps der udover revideret regnskab
     for 2005, jf ovenfor, modtaget udkast til regnskab for 2006, resultat før skat udgør
     dkk 62 mio. aktivmassen udgør dkk 252 mio. og ek andrager dkk 177 mio.
     risikoprofil
     der ligges som følge af projektets beskaffenhed […] afgørende vægt på
     kautionisternes pro-ratakaution, der i sagen sættes til 125% af de enkelte
     kautionisters respektive ejerandel. alle kautionisterne vurderes som gode for
     deres forpligtigelse overfor banken. kreditafdelingen har været i kontakt med
     adv. anders friis fra bech bruun og forespurgt på mulighed for overførelsen af
     de eksisterende panter. en sådan proces kan tage op til 2 mdr. og omkostningerne
     vil formentlig være i niveau tdkk 75. bech bruun har tidligere forstået
     tinglysning for capee. jf. am gruppen a/s advokat har ingen modtaget kopi af
     de eksisterende sikkerhedsstillelser, men banken vil modtage kopi heraf så hurtig
     de forligger. det vil derfor ikke være muligt at opfylde alle sikringsakter før
     udbetaling på faciliteten. det er dog oplyst fra bech bruun, at det er muligt at få
     en bekræftelse fra notaren i tyskland ca. 7 dage efter indlevering på pantets
     stilling.
     …”
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 0 kr., således at blanco var på 45
mio. kr.
den 12. april 2007 bevilgede bestyrelsen - uden sagsøgte lasse lindblads deltagelse -
en kredit på 45 mio. kr. til lake dümmer. af referatet herfra fremgår blandt andet:
                                             - 333 -
      ”…
      sb: spurgte om der er tale om solidarisk kaution.
      hju: svarede at der er tale om en pro rata kaution og tilføjede, at det
      forsøges at få pant i ejendomsprojektet i tyskland.
      …”
banken besigtigede ikke grundstykket inden bevillingen.
ved e-mail af 19. april 2007 skrev michael mikkelsen til henrik juul blandt andet:
      ”…
      der er til selskabet på seneste bestyrelsesmøde bevilliget en samlet kredit på dkk
      45 mio. beløbet er estimeret af undertegnede med udgangspunkt i de oplysninger
      der forelå på indstillingstidspunktet.
      det faktiske kapitalbehov er viser sig at være minimum dkk 1.125.000 højere,
      forudsat fast kurs på eur og at ingen omkostninger overstiger de oplyste, men da
      sagen fortsat mangler endelig belysning vil jeg gerne indstille til en samlet
      udvidelse på dkk 2.500.000 således at samlet engagement andrager dkk
      47.500.000…
      af yderligere omkostninger kan nævnes:
          •   etablering af pant i arealet. vi har først fået kopi af sikkerhederne i
              indeværende uge - og det viser sig at de ikke dækker hele projektet, ej
              heller hele finansieringssummen.
          •   ekstraomkostninger ifbm. etablering af projektet i tyskland.
          •   håndteringsomkostninger til capinordic
          •   omkostninger til bech bruun for at repræsentere os i sagen og sikre at
              den korrekte sikkerhedsstillelse opnås.
          •   div.
      ovenstående var ikke medtaget i oprindelig indstilling idet der først nu er
      ved at være fuldt overblik over sikkerheder, transaktionsbeløb mv.
      …"
af kreditindstilling af 16. maj 2007, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen,
vedrørende udvidelsen af engagementet med 2,5 mio. kr. til 47,5 mio.kr. fremgår, at der
er tale om en efterretning i fortsættelse af den seneste kreditindstilling, og at
"udvidelsen er vendt med bestyrelsesformand claus ørskov". det fremgår endvidere, at
                                             - 334 -
banken modtog pant i yderligere 1 mio. stk. walls aktier, i anparterne i lake dümmer
invest og pant i aktierne i det selskab, montan handel ag, som lake dümmer senere
erhvervede. værdien af sikkerhederne var af banken opgjort til 4,3 mio. kr., således at
blanco var 43,2 mio. kr.
om projektet, herunder de regnskabsmæssige oplysninger, fremgår samme oplysninger
som i den foregående kreditindstilling af 27. marts 2007.
den 22. maj 2007 bevilgede bestyrelsen en forhøjelse af kreditten til lake dümmer på
45 mio. kr. med 2,5 mio. kr. til 47,5 mio. kr. som indstillet i kreditindstillingen af 16.
maj 2007. af referat af bestyrelsesmødet fremgår herom:
     ”…
                            hju: forklarede, at der er sket en ændring siden sidst på
                            dkk 2,5 mio. til advokatudgifter. der arbejdes fortsat på at
                            få pant i ejendommene – som sidegevinst til kautionerne.
     beslutning             bestyrelsen bevilgede, den forelagte indstilling.
     …”
af e-mail af 19. juni 2007 fra michael mikkelsen til lasse lindblad fremgår blandt
andet:
     "…
     jeg har d.d. fået en mail fra anders stoltenberg (anders moesgaards advokat) der
     oplyser at am har aftalt s[t]igning på aftalen med montan handel ag i morgen!!!
     som du kan se af tidligere mail er der en del punkter som endnu ikke er på plads.
     jeg finder det højst bemærkelsesværdigt at vi først bliver orienteret i 11. time. jeg
     har svært ved at se at vi kan komme 100 % i mål til i morgen. thomas stampe fra
     bech bruun er pt i møde.
     man har aftalt i det fortsatte forløb at garantien på eur 1 mio skal stilles med at
     aktierne fortsat skal være deponeret hos notar! aftalen var at hvis vi udvidet enga.
     [s]kulle vi have aktierne, for at komme videre i processen. vi kan ikke udvide
     med eur 1 mio. og ikke modtage yderligere sikkerheder.
     ...
                                             - 335 -
      vi kan prøve at finde en løsning med en underlægger – sagen må betragtes som en
      engangsforestilling og i fremtiden vil sager af denne karakter alene kunne
      gennemføres efter at alt materiale er indleveret forlods mv (opfyldelse af cp’s
      [conditions precedent])."
den 20. juni 2007 skrev michael mikkelsen til henrik juul med kopi til lasse lindblad:
      ”hej henrik,
      jeg har her til aften modtaget mail fra bech bruun der har konstateret at alle de
      punkter som vi er fremkommet med ikke er tilføjet i den endelige aftale der nu er
      underskrevet af parterne. som thomas stampe selv beskriver det, er det dybt
      foruroligende at bankens interesse på den måde bliver tilsidesat - når jeg er færdig
      med gennemgang af forretningsgange til finanstilsynet og har styr på alt
      materialet der skal kopieres i morgen tidlig går jeg i gang med gennemlæsningen
      af dokumenterne. jeg har tlf. møde med thomas stampe i morgen hvor vi skal
      drøfte sagen, der er aftalt møde med lake dummer fredag morgen.
      vi skal også overveje hvor vi står i sagen, og om vi vil finansiere på denne
      baggrund? dette skal vi have belyst og taget stilling til i morgen.”
hertil svarede henrik juul navnlig:
      ”…
      på hvilke punkter er bankens interesser blevet tilsidesat?
      hvem har i givet fald sanktioneret denne tilsidesættelse?
      er tilsidesættelser af en sådan karakter, at baggrunden for bevillingerne er
      bortfaldet?
      …”
af michael mikkelsens svar herpå samme dag fremgår:
      ”…
      alle punkter er tilsidesat.
      det er sælgers advokat og anders moesgaard der i fællesskab har tilsidesat
      det hele.
      der er overvejende sandsynlighed for bortfald af bevilling.
      …”
                                               - 336 -
af et internt notat af 21. juni 2007 fra bankens advokat, advokat thomas stampe, fremgår om
købet af selskabet montan handels ag blandt andet:
       ”…
       share purchase agreement
           1. manglende klar angivelse af, hvordan købesummen beregnes og reguleres
              (art. 2)
           2. der er ikke sikkerhed for, at der ved betaling af euro 2,226,548, sker en
              tilsvarende nedbringelse af selskabets gæld til dødsboet (art. 3). se også
              e-mail af 10. juni 2007 fra michael walther
           3. der gælder tilsvarende problemstilling som nævnt under 2.1 relation til
              betaling af op til euro 1 mio. til gabrielle schilli.
          4. der er ikke taget klart stilling til, hvornår købesummen skal udbetales (art
              3).
          5. det er uhensigtsmæssigt, at det i art. 3, stk. 5 er anført, at der ikke må ske
              bebyggelse førend købesummen er fuldt betalt således følger det af
              aftalen, at købesummen først gøres endeligt op pr. udgangen af december
              2010, hvilket i værste fald kan betyde, at byggeri først kan påbegyndes til
              det tidspunkt.
          6. art. 3 pkt. 9, hvorefter der skal træffes ”all appropriate decisions there-
              upon”, hvis der ikke gives tilladelse til det påtænkte projekt (som ikke er
              nærmere beskrevet) skaber usikkerhed om, hvad der konkret skal ske i
              relation til bl.a. regulering af købesummen, hvis der ikke gives de
              forudsatte byggetilladelser.
      …
          10. det er i art. 9 anført, at sælger garanterer selskabets egenkapital som
      anført i et regnskab, der er forudsat at indgå som bilag. regnskabet er ikke
      modtaget det fremgår i øvrigt ikke af aftalen, hvordan equity skal beregnes.
      …
      escrow agreement
          1. for at bankens pant i aktierne skal være gyldigt, skal det fremgå af escrow
              aftalen, at aktierne kun kan frigives med samtykke fra banken, …”
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 0 kr. blanco var angivet til 57,75
mio. kr., svarende til det fulde engagement.
af kreditindstilling af 25. juni 2007, der ikke ses underskrevet men med angivelse af
navnene henrik juul og michael mikkelsen, omhandles en forhøjelse med 8,25 mio.kr.
                                              - 337 -
til garantistillelse af 1 mio. euro i forbindelse med lake dümmer erhvervelse af 90 % af
aktierne i et tysk selskab [montan handels ag]. af kreditindstillingen fremgår blandt
andet:
      ”…
      formål
       efterretning af udvidelse tdkk 8.250 ifbm gennemførelsen af købet, jf. seneste
       indstilling. udvidelsen anvendes til garantistillelse stor eur 1 mio. og indeholder
       således også en 10 % valutarisiko. ved at stille garanti stor eur 1 mio. bliver det
       muligt initialt at opnå pant i der erhvervede aktier - hvilket tidligere ikke var
       muligt. samtidigt ændres hele finansieringen således, at der er tale om en samlet
       kreditramme på dkk 55,75 mio. rammen afdisponeres i såvel det danske
       selskab, lake dümmer invest aps, samt det erhvervede selskab, montan handel
       ag. sikkerhederne bibeholdes, samtidigt med at der efter etablering af pant lyses
       negativ pledge på matrikler/husene i projektet. bech bruun forstår sikringsakten
       på bankens vegne.
       udvidelsen er vendt med bestyrelsesforman[d] claus ørskov.
       løbetiden fastholdes til 24 mdr.
       …”
om projektet fremgik samme oplysninger som i de foregående kreditindstillinger.
sikkerhederne var de samme. det samlede engagement var angivet til 55,750 mio.kr.
med en tilsvarende blanco.
den 26. juni 2007 bevilgede bestyrelsen - uden sagsøgte lasse lindblads deltagelse -
forhøjelsen af kreditten med garantistillelsen på 8,25 mio. kr. af referatet herfra fremgår
navnlig:
       ”…
       hju: gennemgik indstillingen. engagementet med lake dummer udvides med
       dkk 8,25 mio. for at få sikkerhedsstillelsen på plads
       …”
efter det oplyste blev garantien aldrig etableret.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet garantien til am gruppen karakteren 2 a svarende
til ”kunder med normal bonitet.”
                                             - 338 -
af "term sheet" underskrevet den 6. juli 2007 af henrik juul og michael mikkelsen for
banken og af en ikke nærmere identificeret person for lake dümmer fremgår om
bankens ydelse navnlig:
     ”…
     nærværende term sheet erstatter tidligere term sheet af 21.05.2007
     beskrivelse af faciliteten
     lake dümmer invest aps, cvr-nr. … (herefter omtalt selskabet) har fået
     bevilget en kreditramme på op til dkk 47.500.000,00 (skriver danske kroner
     firetisyvmillionerfemhundredetusinde 00/100) fra capinordic bank a/s (herefter
     omtalt banken). rammen tildeles initialt til lake dummer invest aps, men
     afdisponeres efterfølgende for den andel der vedrører montan handels ag til
     førnævnte selskab jf. “montan handels ag transfer of shares agreement of 20th
     june 2007”, “montan handels ag escrow agreement of 20th june 2007” og
     “montan handels ag shareholders agreement of 20th june 2007” denne
     afdisponering skal ske i forbindelse med afholdelse af closing, jf. 'montan
     handels ag transfer of shares agreement of 20th
     june 2007" artikel 5.
     til sikkerhed for kreditrammen, uagtet om den udnyttes i lake dümmer invest
     aps eller montan handels ag, stilles følgende sikkerheder:
                      nom 4.000 000 stk. walls aktier (fondskode …) deponeret af am
                      gruppen a/s. aktier opbevares i depot … i capinordic bank a/s.
              pro-rata kaution stillet af am gruppen a/s på 46,88 % af engagementet.
              pro-rata kaution stillet af synerco aps på 46,88 % af engagementet.
              pro-rata kaution stillet af dka consult aps på 31.25 % af engagementet.
              pro-rata kautionerne udgør således 125 % af de respektive ejeres andel af
              lake dümmer invest aps.
              pant i de købte grundstykker, havneanlæg mv. hvor det er muligt
              overtages allerede eksisterende pant. hvor intet pant er lyst etableres nyt.
              den samlede pantsætning skal nominelt svare til den stillede
              kreditfacilitet. pantsætningen omfatter kun den del af kreditrammen der
              afdisponeres til montan handel ag.
              pant i aktierne som selskabet overtager ved handlen. pantsætningen
              omfatter også stemmeretten, men det er aftalt med pantsætter, at selskabet
              kan udøve stemmeretten, indtil banken skriftligt meddeler såvel
              pantsætter som selskabet, at stemmeretten skal overgå til banken.
              pant i anpartskapitalen nom. dkk 125.000 i lake dümmer invest aps
              cvr.nr. …. pantsætningen omfatter også stemmeretten, men det er aftalt
              med pantsætter, at selskabet kan udøve stemmeretten, indtil
                                       - 339 -
        banken skriftligt meddeler såvel pantsætter som selskabet, at
        stemmeretten skal overgå til banken.
        negativ pledge lyses på samtlige matrikler, huse mv. selskabet forpligter
        sig ved underskrift på nærværende aftale til at stemme for lysningen af
        negativ pledge efter erhvervelsen af 90% af aktierne.
        banken samt bankens advokat skal kunne godkende
        aktieoverdragelsesaftalen og aktionæroverenskomsten i sin helhed, førend
        der kan fortages udbetaling fra kreditfaciliteten omkostninger forbundet
        hermed er indeholdt under punktet øvrige omkostninger.
bemærk:
banken har i nærværende sag accepteret, at ikke alle ovenstående sikringsaktier
etableres initialt mod følgende konstruktion. der etableres kredit stor dkk
47.500.000,- i lake dümmer invest aps. til sikkerhed herfor stilles:
        nom. 9.000.000 stk. walls aktier (fondskode …) deponeret af am
        gruppen a/s aktier opbevares i depot … i capinordic bank a/s.
        ubegrænset selvskyldner kaution stillet af am gruppen a/s
        ubegrænset selvskyldnerkaution synerco aps.
        pro-rata kaution stillet af dka consult aps på 31,25 % af engagementet.
        pantsætning af pantebreve i montan handels ag overtaget fra credit
        suisse (eur 3.400.000,-) og oldenburgische landesbank (eur 250.000,-
        & 100.000,-).
        am gruppen a/s stiller for modværdien af dkk 20 mio. i supplerende
        sikkerhed overfor banken. sikkerhedsstillelsen skal være af likvid
        karakter og skal kunne vurderes og accepteres af banken i sin helhed.
        am gruppen a/s og synerco aps underskriver friholdelseserklæring
        overfor banken.
        am gruppen a/s og synerco aps underskriver friholdelseserklæring
        overfor dka koncernen
med baggrund i ovenstående vil banken stille kreditfaciliteten til rådighed overfor
selskabet. bankens øvrige krav til sikkerheder herunder 100 % implementering af
addendum til spa, addendum til sharholderagreement og addendum til escrow
agreement udarbejdet af bankens advokat, bech bruun v. adv. thomas stampe,
skal være opfyldt. såfremt dette ikke er sket pr 10.01.2008 forfalder kreditten til
øjeblikkelig og fuldindfrielse.
garanti stor eur 1.000.000,- vil først kunne etableres når alle tillæg og
sikkerhedsstillelser er etableret og godkendt af såvel bankens som bankens
advokat.
…”
                                            - 340 -
den 6. juli 2007 afgav am gruppen og synerco friholdelseserklæringer med følgende
identiske indhold:
       ”[henholdsvis am gruppen og synerco] erklærer hermed at friholde dka
       consult aps … og dka ejendomme aps … for ethvert krav, som tredjemand
       måtte rette mod enten dka consult eller dka ejendomme som en direkte eller
       indirekte følge af at addendum til share purchase agreement ("spa") vedrørende
       køb af 90 % af aktierne ("aktierne") i selskabet montan handels ag via selskabet
       lake düommer invest aps, … der præciserer og ændrer en række væsentlige
       forhold i spa ikke på tidspunktet for overførelse af købesummen for aktierne var
       indgået, hvorved køberne af aktierne er blevet udsat for en væsentlig risiko.
       …”
den 6. juli 2007 underskrev lake dümmer invest ny selve kreditaftalen, der angav den
1. oktober 2008 som genforhandlingsfrist.
samme dag, den 6. juli 2007, var kreditten trukket med ca. 28,266 mio. kr. på lake
dümmers kredit i banken.
den 9. juli 2007 blev der udbetalt yderligere ca. 16,574 mio. kr. på lake dümmers
kredit, som herefter var udnyttet med ca. 45 mio. kr.
ved kreditindstilling underskrevet den 23. august 2007 af henrik juul, jakob dueholm bach
og michael mikkelsen, indstilles til bevilling, med bemærkning om at engagementet er
mundtligt drøftet med claus ørskov, de vilkår for engagementet, der var angivet i term sheet
af 6. juli 2007, bortset fra at am gruppen ikke skulle stille supplerende sikkerhed overfor
banken for modværdien af dkk 20 mio. det anføres, at garantien på 1 mio. euro først vil
kunne etableres, når kravene i term sheet var opfyldt. af kreditindstillingen fremgår blandt
andet:
       ”…
       investorerne i lake dümmer invest aps har anmodet banken om, at kunne
       gennemføre købet af montan handels ag, før:
           •   banken samt bankens advokat har godkendt aktieoverdragelsesaftalen og
               aktionæroverenskomsten i sin helhed.
                                       - 341 -
    •   100 % implementering af addendum til spa, addendum til
        sharholderagreement og addendum til escrow agreement udarbejdet af
        bankens advokat.
    •   fuld tinglyst pant i grunde, bygninger mv. er endeligt etableret.
    •   der er lyst negativ plege på samtlige matrikler, huse mv.
…
banken har påpeget risikoen i ovenstående fremgangsmåde, men har accepteret
konstruktionen jf. term sheet af 6. juli 2007, på baggrund af følgende ændringer:
tilførsel af ekstra sikkerhed nom. 5.000.0000 stk. walls aktier g alt for depot
9.000.000 stk. kursværdi 16.08.2007 tdkk 35.100 - belåningsværdi tdkk
8.775)
    •   pro-rata kaution af am gruppen og synerco ændres til ubegrænset
        selvskyldnerkaution. dka consult aps beholder sin pro-rat kaution på
        maksimalt 31,25 % af engagementet.
    •   am gruppen og synerco har underskrevet friholdelseserklæring over for
        capinordic bank, og dka consul aps.
    •   at bankens oprindelige krav er implementeret i sin helhed inden den
        10.1.2008. er dette ikke tilfældet forfalder kreditten til fuld og endelig
        indfrielse.
…
sikkerhedsstillelse:
advokatfirmaet bech bruun varetager bankens interesser i nærværende sag og
bistår med etablering af sikkerheder m.v. omkostninger hertil afholdes af kunden.
pantet lyses så det minimum modsvare kreditrammens maksimum. advokatfirma
bech bruun er i gang med ekspeditionen af dette. såfremt det er mulig vil der
også blive lyst negativ pledge på matrikler/husene i projektet. ovenstående er
også af interesse for investorerne, da kautionsforpligtelsen efterfølgende kan
ændre til pro-rata jf. term sheet
sikkerheder etableret på nuværende tidspunkt:
    •   pant i anparterne i lake dümmer invest aps
    •   prorata kaution af dka consult 31,25 % af engagemenget
    •   am gruppen a/s og synerco aps, yder ubegrænset selvskyldnerkaution.
    •   underskrevet friholdelseserklæring af am gruppen og synerco overfor
        banken og dka
    •   pant i 9 mio stk. walls aktier deponeret af am gruppen a/s.
    •   pantebreve i montan handels ag overtaget fra credit suisse (eur
        3.400.000, og oldenburgische landesbank (eur 250.000,- & 100.000,-).
sikkerheder under etablering:
                                      - 342 -
    •  pant i 90 % af aktierne i det erhvervede selskab montan handel
       ag(sælger beholder de sidste 10 %) pantet skal vare etableret senest den
       10.1.2008
    • forhøjelse af pant i de erhvervede grundstykker, der minimum svare til
       kreditrammens maksimum, for den del af rammen der afdisponeres i
       montan handels ag, (det forventes at 95-98% af rammen afdisponeres
       med lån til montan handels ag).
bech bruun er i gang med lysning af pantet. pantet skal vare endeligt lyst senest
den 10.1.2008.
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
...
der er modtaget følgende materiale:
dka consult aps
revisor - statsautoriseret revisionsaktieselskab kresten foged
årsrapport 2006 dka consult aps - ingen forbehold fra revisor årsrapport
synerco aps
revisor - statsautoriseret revisor lund larsen
årsrapport 2006 synerco aps - ingen forbehold fra revisor
am gruppn a/s
revisor - statsautoriseret revisionsaktieselskab sc revisorerne
årsregnskab for 2006 am gruppen a/s inkl. koncern opgørelse
(revisor har ikke kommentarer eller forbehold til regnskabet)
                                         - 343 -
     …”
den 24. august 2007 var lake dümmers kredit udnyttet med ca. 45,779 mio. kr.
den 28. august 2007 bevilgede bestyrelsen - uden sagsøgte lasse lindblads deltagelse -
ovennævnte ændring af sikkerheder mv. af referatet fra bestyrelsesmødet fremgår
navnlig:
     ”hju: … forudsætningen ved seneste bevilling er blevet opdateret. desuden er
     derkommet yderligere sikkerhedsstillelse samt ubegrænset selvskyldnerkaution fra
     am gruppen a/s og synerco aps.
     cø: konkluderede, at vilkårene er blevet løsnet og sikkerhedsstillelsen
     strammet.
     hju: svarede ja.
     …”
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport 2007, der forelå den 28. marts
2008, fremgår om engagementet:
     ”…
     5.     engagementets størrelse før/efter fradrag:
     6.     sikkerhedsværdi:
                                            - 344 -
          •  til sikkerhed for engagementet med lake dümmer invest aps er der
             afgivet ubegrænset selvskyldnerkaution af am gruppen a/s og synerco
             aps (under konkurs), pant i anparterne i lake diimmer invest aps., både
             kautioner, pant i anparterne er optaget til en ssv på dkk 0 mio.
          •  der er etableret pant i grunden ved lake dümmer til en værdi af eur
             7,95 mio. grunden er vurderet af tysk sagkyndig notar og er vurderet til
             eur 4-5 mio. banken tillægger den laveste vurdering værdi og fastsætter
             vurderingen til eur 4 mio. banken er 1. prioritetshaver i grunden.
          •  der er endvidere deponeret 9.000.000 stk. aktier i walls a/s med en
             kursværdi pr. 30.12.2008 på dkk 1,7 mio., og ssv er vurderet til dkk
             0,8 mio. (50 % af kursværdien)
          •  ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af synerco aps (under konkurs).
             ssv er sat til dkk 0.
          •  ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af am gruppen a/s. ssv er sat
             til dkk 0.
     …
     8.       nedskrivning/hensættelse:
     tdkk 0. risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig
     forretningsmæssig risiko, hvorfor der vurderes ikke at være behov for
     nedskrivning.”
ved e-mail af 24. januar 2008 skrev michael mikkelsens til lasse lindblad med kopi til
henrik juul blandt andet:
     ”…
     banken har fået lyst sit pant op.
     eneste udestående er addendum til spa’en som den schweiziske advokat skulle
     udfærdige for at sikre, at overensstemmelse med schweizisk ret. hverken anders
     stoltenberg eller thomas stampe kan udfærdige noget der skal vær juridisk
     gældende under schweizisk ret.
     aktionæroverenskomsten skulle også tilrettes idet der var tvivl om hvorvidt
     sælger havde vetoret - derfor skulle dette forhold præciseres.
     pant i aktierne - dette forhold skulle også belyses hvordan dette kan løses, da
     banken skal have pant i aktierne – i dag er der tale om bearer shares, skal dette
     ændres eller kan de pantsættes fuldgyldigt hos notar eller i capinordic
     bank?
     advokaterne walther og grüniger i schweiz står i øvrigt uforstående overfor
     tillæg af 6. dec. 2007, og skriver i mail at de ikke forstår hensigten med det
     fremsendte tillæg. derfor har banken bedt om at de varetager koncipie[r]ingen for
     at sikre kontinuitet og compliance med schweizisk ret.
                                             - 345 -
      banken og dennes advokat havde en række punkter som vi anbefalet selskabet
      blev implementeret for at sikre, at alle uklarheder blev ryddet af vejen samt, at
      investorerne blev kompenseret for den underbalance som der er i selskabet.
      hvorvidt man har lyttet til dette vides ikke - thomas stampe har løbende forsøgt
      at få et svar fra anders stoltenberg, som er ansvarlig for implementering for
      købersiden, men han træffes ikke i øjeblikket.”
på bestyrelsesmødet den 14. januar 2008 orienterede michael mikkelsen om, at "rykker
2 er sendt til lake dümmer […] med en frist den 10. januar 2008 til at inddække
overtrækket". det fremgår i forlængelse heraf, at lasse lindblad "ville gerne se sagen
på lake dümmer".
kautionisten synerco aflagde den 29. maj 2008 årsrapport for 2007 udvisende et resultat på
97,516 mio.kr., aktiver på 1,547 mia.kr. og en egenkapital på 786,649 mio.kr. af
ledelsesberetningen fremgår, at ”der er fra balancetidspunktet og frem til i dag konstateret et
urealiseret tab pa selskabets børsnoterede aktier pa ca. 150 mio.kr., hvilket på årsbasis ikke
forventes, at få indflydelse på ledelsens forventning om et positivt resultat i 2008.”
den 29. maj 2008 indsendte banken til finanstilsynet materiale på alle bankens
ejendomsrelaterede engagementer over en vis størrelse, dog alle de 10 største
ejendomsrelaterede engagementer, herunder vedrørende lake dümmer. i forsættelse af
supplerende materiale indsendt af banken og indberetning af et solvensbehov forhøjet til
24,4 % meddelte finanstilsynet den 24. juni 2008, at man tog dette til efterretning, og at
tilsynet senere i 2008 ville foretage en dyberegående undersøgelse af banken.
af kopi af håndpantsætningserklæring udskrevet 11. juni 2008 ses, at montan handels
ag havde håndpantsat 2 ejerpantebreve på henholdsvis 4,750 mio. euro og 3,200
mio.euro i et tysk grundstykke til banken.
ved notat af 8. juli 2008 fra bankens advokat thomas stampe til michael mikkelsen blev der
redegjort for den omstruktureringsplan, som aktionærkredsen i lake dümmer invest a/s
påtænkte at gennemføre vedrørende ejerskabet til lake dümmer-projektet. det fremgår om
baggrunden for omstruktureringsplanen, at ”aftalegrundlaget omkring salget af 90 % af
aktiekapitalen i montan handels ag til lake dümmer invest aps er på flere punkter uklart”.
det fremgår endvidere, at den påtænkte omstrukturering indebar overførelse af projektet til et
                                             - 346 -
nyt selskab, ”newco”, der skulle overtage lake dümmer invests gæld til banken. af notatet
fremgår blandt andet:
      ”…
              som anført ovenfor vil planen formentlig indebære, at lake dümmer
              invest aps går konkurs. banken bør overveje, om banken anser det som
              et problem, at bankens koncernchef er hovedaktionær i dka consult
              aps, som er medaktionær i lake dümmer invest aps.
              handlingsplanen bør herefter - i store træk -være følgende:
      …
              4.            ledelsen i montan handels ag sætter ejendommen til salg.
                            medmindre der fra tredjemand fremkommer et særdeles
                            lukrativt tilbud (højere end eur 47,5 mio.) købes
                            ejendommen herefter af newco for eur 47,5 (svarende til
                            gælden til banken). købesummen berigtiges ved overtagelse
                            af gælden til banken.
              5.            aktionærkredsen pantsætter sine aktier i newco til banken
                            til sikkerhed for bankens engagement med newco. der
                            foretages det fornødne for at sikre, at de øvrige sikkerheder,
                            som aktionærkredsen har stillet til sikkerhed for bankens
                            engagement fortsat består. herudover skal aktionærkredsen
                            afgive en indeståelse overfor banken for, at banken ikke
                            modes med omstødelseskrav i tilfælde af lake dümmer
                            invest aps’ eventuelle konkurs.
      …”
den 11. august 2008 meddelte dka ejendomme, at man med virkning fra den 30. maj
2008 havde solgt dka ejendommes ejerandel på 25 % i lake dümmer til synerco aps.
i den forbindelse anmodede dka consult om, at den af dka consult stillede kaution
overfor banken blev frigivet.
ved kreditindstilling af 21. august 2008 indstillede henrik juul og michael mikkelsen
frigivelse af dka consult som kautionist og en prolongering af engagementet på 3
måneder med henblik på afklaring af:
      ”…
          •   dokumentation af pantets værdi.
                                             - 347 -
         •   bankens advokat udarbejder og afgiver erklæring om, at den af debitor
             ønskede omstrukturer ikke skader bankens sikkerhedsstillelse.
         •   de af bankens advokat udarbejdede addendum implementeres fuldt ud, for
             afklaring af diverse uklarheder.
         •   muligheden for at opnå seniorfinansiering af arealet ved lake dummer,
             med henblik på nedbringelse af bankens engagement.
     …”
af kreditindstillingen fremgår i øvrigt blandt andet:
     ”…
     der søges samtidigt om frigivelse af pro-rata selvskyldnerkaution (31,25%) fra
     dka consult a/s overfor engagementet med lake dümmer invest aps, idet
     dka consult a/s har solgt sin ejerandel til synerco aps. dka consult a/s har i
     henhold til årsrapport en bogført egenkapital pr. 31.12.2007 på dkk 411,3 mio.
     synerco aps har allerede i dag afgivet ubegrænset selvskyldnerkaution, men vil i
     samme forbindelse deponere yderligere aktier for en kursværdi på dkk 7 mio.,
     samt pant i kursværdi dkk 10 mio. i danske børsnoteret aktier, der kan
     godkendes af banken.
     i forbindelse med den ansøgte frigivelse af kautionen fra dka consult a/s, har
     banken stillet krav om, at arealet vurderes af en af banken udpeget
     vurderingssagkyndig. omkostninger hertil afholdes af debitor. det forventes at
     denne vurdering vil resultere i en sikkerhedsværdi på bankens pant i niveau dkk
     20 mio.
     debitor har tillige anmodet om at flytte aktivet fra montan handels ag over i
     "newco". bankens advokat ser på sagen med henblik på sikrings af bankens pant,
     omstødelse mv. [d]ebitor afholder alle bankens omkostninger forbundet hermed.
     samlet kreditramme:
     dkk 79.200 mio. der fordeler sig som anført på side 1. til sikkerhed for
     engagementet er modtaget følgende:
     lake dummer invest aps:
         • ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af synerco aps. den
             sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
         • ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af am gruppen a/s. den
             sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
         • pant i stemmer og anparter i lake dümmer aps - stemmeretten er dog
             tilbagelevet til selskabet, indtil banken skriftligt måtte kalde den. den
             sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
         • pant i stemmer og anparter i montan handels ag - stemmeretten er dog
             tilbagelevet til selskabet, indtil banken skriftligt måtte kalde den. den
             sikkerhedsmæssige værdi er sat til dkk 0.
                                      - 348 -
    •   pant i jord ved dümmer see for eur 7,95 mio. da jorden endnu ikke er
        vurderet er den sikkerhedsmæssige værdi sat til dkk 0. det forventes at
        jorden vil have en ssv på ca. dkk 20 mio. efter vurderingen er
        gennemført.
    •   pant i 9.000.000 stk. walls aktier med en kursværdi pr. 25.08.08 på dkk
        8.730 mio. den skønnede sikkerhedsværdi er vurderet til dkk 7,0 mio.
    •   pant i 560.000 stk. commendo aktier med en kursværdi pr. 25.08.08 på
        dkk 7.000. den skønnede sikkerhedsværdi er vurderet til dkk 5.600.
synerco aps:
synercos engagement består af to kreditter på hhv. dkk 7 mio. og dkk 6,5 mio.
    • ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af peter forchammer.
    • begrænset selvskyldnerkaution dkk 7 mio. afgivet af dansk
        anlægsinvest a/s overfor kredit stor dkk 7 mio.
    • begrænset selvskyldnerkaution dkk 7 mio. afgivet af volleshave
        holding aps overfor kredit stor dkk 7 mio.
    • pant i kursværdi dkk 10 mio. i danske børsnoteret aktier, jf. under
        formål.
dansk anlægsinvest a/s:
    • begrænset selvskyldnerkaution dkk 7 mio. afgivet af volleshave
        holding aps overfor kredit stor dkk 7 mio.
    • begrænset selvskyldnerkaution dkk 7 mio. afgivet af synerco aps
        overfor kredit stor dkk 7 mio.
volleshave holding aps:
    • begrænset selvskyldnerkaution dkk 7 mio. afgivet af dansk
        anlægsinvest a/s overfor kredit stor dkk 7 mio.
    • begrænset selvskyldnerkaution dkk 7 mio. afgivet af synerco aps
        overfor kredit stor dkk 7 mio.
finn helmer:
    • ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af synerco aps.
    • ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af peter forchammer.
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
lake dümmer invest aps
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2007 - lake dümmer invest aps - 1. regnskabsår (perioden
26.03.2007 til 31.12.2007) - sc
revisorerne statsaut. revisionsaktieselskab, statsaut. revisor leif g. rasmussen.
der er forbehold fra revisor gående på, at årsrapporten er udarbejdet under
forudsætning af, at selskabet kan betragtes som værende en going concern, hvilket
kun kan opretholdes, hvis der tilføres selskabet ny egenkapital.
                                       - 349 -
am gruppen a/s
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2007 - am gruppen a/s - 16. regnskabsår - sc revisorerne statsaut.
revisionsaktieselskab, statsaut. revisor leif g. rasmussen. ingen forbehold fra
revisor.
på aktivsiden er de væsentligste aktiver varebeholdningen (igangværende
projekter og projektejendomme) i alt tdkk 553.982 (60,4 %), finansielle aktiver
udgør tdkk 135.362 (14,8 %), materielle anlægsaktiver udgør tdkk 99.903
(10,9 %) og tilgodehavender tdkk 85.663 (9,3%). på passivsiden er største post
kortfristet gæld tdkk 613.141 (66,9 %), efterfulgt af egenkapital på dkk
188.896 (20,6 %).
synerco aps
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2007 - synerco aps -1 1 . regnskabsår - revisionsfirmaet edelbo &
lund-larsen i/s, statsaut. revisor bjarne møldrup. ingen forbehold fra revisor.
                                                - 350 -
       resultatet for synerco aps i 2007 viser en nedgang i resultatet som primært
       skyldes et lavere resultat af investeringsaktiviteten. resultatet af
       investeringsaktiviteten er faldet fra dkk 204 mio. til dkk 110 mio. (46 %).
       resultat før skat udgør dkk 107 mio. og vurderes tilfredsstillende set i forhold til
       balance og ek på trods af nedgangen fra dkk 201 mio. året før.
       på aktivsiden er tilgodehavender steget fra dkk 298 mio. til dkk 381 mio., som
       hovedsageligt skyldes en stigning i tilgodehavenderne hos hhv. tilknyttede og
       associerede porteføljevirksomheder. endvidere kan konstateres en stigning i andre
       værdipapirer og kapitalandele fra dkk 530 mio. til dkk 1.021 mio., samt
       nedgang i likvide beholdninger fra dkk 31 mio. til dkk 12 mio. de samlede
       aktiver pr. 31.12.2007 udgør dkk 1.547 mio. mod dkk 1.143 mio. fra året før.
       passivsiden viser en stigning i egenkapitalen fra dkk 689 mio. til dkk 787 mio.
       kortfristet gæld til kreditinstitutter i øvrigt er steget fra dkk 271 mio. til dkk
       531 mio.
       …”
af dka consults årsrapport for 2007, der forelå den 26. maj 2008, fremgår, at selskabet
per 31. december 2007 havde en egenkapital på 411,347 mio. kr. og en likvid
beholdning på 24,080 mio.kr.
den 26. august 2008 bevilgede bankens bestyrelse - uden lasse lindblads deltagelse -
at frigøre dka fra kautionsforpligtelsen og samtidig forlænge engagementet med lake
dümmer frem til den 1. august 2009.
bankens frigørelse af dka fra kautionsforpligtelsen blev bekræftet i bankens brev af
11. september 2008 til dka.
af avisen børsens forside den 2. oktober 2008 fremgik blandt andet:
                                               - 351 -
      ”finansmanden peter forchhammer er tæt på økonomisk kollaps, efter hans aktier
      i en række selskaber har mistet 800 mio. kr. i værdi. det er bankerne, der er
      begyndt at tvangssælge finansmandens aktiver. ”det er ikke rimeligt,
      men jeg må give op,” siger peter forchhammer.”
den 29. oktober 2008 blev synerco aps efter egen begæring taget under
konkursbehandling.
i sin vurdering af 5. november 2008 gav advokat thomas kjøler engagementet
karakteren 1 a og angav et solvensbehov på 100.
på bestyrelsesmødet i banken den 6. november 2008 redegjorde michael mikkelsen
således for engagementet:
      ”… fortalte at selskabet er selvkørende i forhold til synerco, og banken aktivt
      deltager i salget af ejendomme i tyskland. der er allerede solgt 2 grundstykker,
      der er 10 under aktiv forhandling, og det forventes, at de resterende er solgt inden
      30/6 2009, hvilket vil efterlade banken med et engagement på eur 2,5 mio. og et
      grundstykke på 170.000 m2.
      hju: forslog at banken kunne overveje at tage engagementet på egen bog, idet det
      er nødlidende.
      …”
den 4. december 2008 forelå en vurdering af en del af grundstykket til 1,65 mio. euro,
svarende til ca. 12,3 mio. kr. af det samlede areal på ca. 235.963 m2, vurderes alene et
areal på ca. 158.000 m2. det er i vurderingen anført blandt andet:
      ”…
      the valuation is based on the current state to be used as a camping ground.
      additionally, the value of the plot of land is determined as alternative 2 assuming
      a development as an area for residential properties for vacation purposes. this
      alternative 2 is fictitious as there is only a land use plan showing the possibility of
      lodging facilities in the area of the valuation property.
      the market value of the premises currently used as a camping ground amounts to
                                            1,650,000 euro
      …
      there is no binding land use plan for the area of the camping ground to be used as
      building land. but local planning authorities are willing to support a development
                                              - 352 -
      into such a resort. in the case of a development additional infrastructure
      development is necessary.
      …”
efter det oplyste opsagde banken den 10. december 2008 lake dümmers kredit. lake
dümmer indfriede ikke kreditten. ligeledes efter det oplyste anmodede banken herefter
kautionisten am gruppen a/s om at indfri kreditten. am gruppen a/s indfriede ikke
kreditten, hvorfor banken den 18. december 2008 begærede am gruppen a/s konkurs.
ved brev af 19. december 2008 til banken, att. henrik juul, meddelte finanstilsynet
efter en uddybende undersøgelse som varslet i juni 2008 blandt andet:
      "siden tilsynets undersøgelse i juni 2008 har udviklingen på ejendoms- og
      kapitalmarkederne været særdeles negativ, hvilket yderligere har forværret
      boniteten af bankens engagementer.
      …
      til orientering er det tilsynets umiddelbare vurdering, at solvensbehov og
      nedskrivningsbehov som minimum for de nævnte engagementer er således,
      idet bankens egne påtænkte nedskrivninger er indeholdt i de anførte
      nedskrivningsbehov:
      …
      lake dummer invest aps, solvensbehov på minimum 15-20 mio. kr.
      (forudsat engagementet er nedbragt med 9 mio. kr., der som oplyst af banken
      var deponeret hos advokat).
      …”
i januar 2009 udtog am gruppen a/s stævning mod banken.
am gruppen a/s' advokat, advokat karoly németh, skrev den 23. januar 2009 til
finanstilsynet blandt andet:
      ”på grund af sagens omstændigheder anser jeg det som min pligt at rette
      henvendelse til finanstilsynet og orientere tilsynet om direktør lasse lindblads
      rolle i capinordic bank a's.
      …
                                            - 353 -
      jeg anmoder finanstilsynet om at undersøge lasse lindblads rolle som
      ledende person i banken samtidig med, at lasse lindblad optræder som
      investor via sit investeringsselskab dka consult a/s i det selskab (lake
      d[]ümmer invest aps), der modtager et betydeligt lån.
      da der kommer problemer omkring lake d[]ümmer invest aps og synerco
      aps, forsvinder dka consult a/s som kautionist, uden at de øvrige
      kautionister orienteres.
      det er min opfattelse, at lasse lindblad blander sin rolle som en ledende
      person i banken, og aktionær og direktør i hans eget investeringsselskab
      sammen på en groft krænkende måde.”
efter det oplyste blev den af am gruppen a/s anlagte retssag mod banken forligt
udenretligt ved, at banken overtog am gruppen a/s' ejerandel i lake dümmer på 37,5
% mod betaling af 1 kr., mens am gruppen a/s skulle betale banken 2,5 mio. kr. for at
blive frigjort fra sin ubegrænsede kautionsforpligtelse. samtidig trak banken
konkursbegæringen tilbage. efter det oplyste betalte am gruppen a/s ikke
forligsbeløbet på 2,5 mio. kr., der herefter den 17. januar 2011 blev betalt i henhold til
en bankgaranti, der var stillet af scanhygrid aps.
ved brev af 20. marts 2009 trak am gruppen a/s' advokat henvendelsen til
finanstilsynet tilbage. af brevet fremgår blandt andet:
      ”…
      mine klienter og jeg er kommet i besiddelse af nærmere oplysninger, hvorefter jeg
      trækker henvendelse tilbage.
      i den anledning tilføjes:
      det anføres i skrivelsen, at dka aps forsvandt som kautionist som følge af, at
      der var opstået problemer i lake drümmer invest aps, og at de øvrige
      kautionister ikke blev orienteret herom.
      dette er ikke korrekt. …”
ved brev af 30. marts 2009 til finanstilsynet redegjorde henrik juul for engagementets
status. heraf fremgår blandt andet:
      ”…
                                           - 354 -
     banken forventer, som tidligere oplyst til tilsynet, at jorden kan sælges til en
     samlet pris i niveau med bankens faktiske engagement, og at en evt. manglende
     inddækning af engagementet forventes at kunne inddækkes af de supplerende
     sikkerheder, hvorfor der fortsat ikke vurderes behov for nedskrivning på
     engagementet.
     …
     status er:
     …”
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008 af 23. marts 2009 fremgår om
engagementet blandt andet:
     ”…
     4.      capinordic banks rating af engagementet:
     b (rating 30.09.08 på seneste årsregnskab)
     5. engagementets størrelse før/efter fradrag:
     6. sikkerhedsværdi:
                                            - 355 -
         •   til sikkerhed for engagementet med lake dümmer invest aps er der
             afgivet ubegrænset selvskyldnerkaution af am gruppen a's og syncrco
             aps (under konkurs), pant i anparterne i lake dümmer invest aps. både
             kautioner, pant i anparterne er oplaget til en ssv på dkk 0 mio.
         •   der er etableret pant i grunden ved lake dümmer til en værdi af eur
             7,95 mio. grunden er vurderet af tysk sagkyndig notar og er vurderet til
             eur 4-5 mio. banken tillægger den laveste vurdering værdi og fastsætter
             vurderingen til eur 4 mio. banken er 1. prioritetshaver i grunden.
         •   der er endvidere deponeret 9.000.000 stk. aktier i walls a/s med en
             kursværdi pr. 30.12.2008 pa dkk 1,7 mio., og ssv er vurderet til dkk
             0,8 mio. (50 % af kursværdien)
         •   ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af synerco aps (under konkurs).
             ssv er sat til dkk 0.
         •   ubegrænset selvskyldnerkaution afgivet af am gruppen a/s. ssv er sat
             til dkk 0.
     …
     8.       nedskrivning/hensættelse:
     tdkk 0. risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig
     forretningsmæssig risiko, hvorfor der vurderes ikke at være behov for
     nedskrivning.
     …”
af referat af bestyrelsesmøde den 19. maj 2009 fremgår om engagementet:
     ”…
     mmi: oplyste at overtrækket på dkk 2,7 mio. skyldes rentetilskrivninger og
     provision.
     ll: spurgte om bestyrelsen kan få et kvalificeret bud på en afviklingsplan.
     hju: oplyste at der pt. verserer en tvist med den daglige driftsansvarlige, hvorfor
     sagen er mere kompleks end som så, herunder skal der sælges de resterende
     huse, ledelsen skal udskiftes, det skal overvejs om campingpladsen kan drives
     osv. bestyrelsen vil løbende blive orienteret.
     cø: spurgte om husene bliver solgt.
     mmi: svarede at der er solgt 25, og de sidste er udbudt til salg.
     …”
                                            - 356 -
af referat af bestyrelsesmøde den 23. juni 2009 fremgår blandt andet:
      ”…
      hju: oplyste at planen pt. er, at den daglige leder stopper ultimo juni 2009,
      hvorefter der skal ryddes op, og campingpladsen skal drives videre, mens
      lokalplanen afventes.
      cø: spurgte til den oprindelige forretningsplan.
      mmi: svarede at det oprindeligt var planen at lave en "swiss village" ferieby,
      men problematikken omkring lokalplanen ikke var iagttaget.
      …”
prolongering
ved kreditindstilling af 23. oktober 2009, underskrevet af henrik juul og martin hjort
hansen, indstilledes en prolongering af engagementet på i alt 50,467 mio. kr. inklusive
et overtræk på 2,967 mio.kr. frem til den 1. september 2010. af kreditindstillingen
fremgår, at afviklingen af engagementet forventedes at tage 12-24 måneder.
af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      4.      sikkerhedsbeskrivelse
              beløb            beskrivelse
                               deponeret af lake dümmer invest aps til sikkerhed for
                               ethvert mellemværende:
              teur 7.950       ejerpantebrev med pant i jordstykket beliggende ved
                               dümmer see i tyskland.
                               banken har 1. prioritetspant i jordstykket
                               ejendomsvurdering december 2008:
                               teur 4.000
                               eur/dkk = 7,45
                                        - 357 -
                           det skal bemærkes at det igangværende salg af arealet
                           ved lake dümmer indikere en markant højere værdi af
                           jorden. for opgørelse heraf henvises til afsnit 6 nedenfor.
                           skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 22.350.
        tdkk 2.500         anfordringsgaranti fra danske bank på tdkk 2.500.
                           skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 2.500.
                           deponeret af am gruppen aps til sikkerhed for ethvert
                           mellemværende
        tdkk 1.233         pant i 9.000.000 stk. walls aktier. kursværdi pr.
                           30.09.09.
                           skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 1.000.
        tdkk0               selvskyldnerkaution fra synerco aps u/ konkurs.
                            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
        tdkk 0              pant i 90 % af stemmerne og anparterne i montan
                            handels ag.
                            skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0.
5.      regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
    •   årsrapport 2008 for lake dümmer invest aps
der er fra revisor bl.a. taget forbehold vedr. værdiansættelsen af tilgodehavender
og kapitalandele i dattervirksomhed.
materialet er udarbejdet af alsø & breinholt statsautoriseret
revisionsaktieselskab, statsaut. revisor leif g. rasmussen.
                                       - 358 -
resultatet er præget af de finansielle omkostninger, der har været i selskabet som
følge af, at jordstykket er købt som en 100 % finansieret handel.
aktivsiden består ensidigt af tilgodehavendet på tdkk 40.228 hos montan
handels ag, som ejer jordstykket ved lake dümmer invest aps, samt
kapitalandele i montan handels ag på tdkk 245.
passiverne i selskabet består af den kortfristede gæld på tdkk 48.513, hvilket er
den låneoptagelse der er sket i forbindelse med købet af jordstykket.
banken har noteret sig selskabets negative egenkapital, men som følge af
ejerforhold og enekreditorpositionen har banken ikke stillet krav om reetablering
af egenkapitalen.
6.      rentabilitet og risikoforhold
…
som følge af en række nye forhold har den forventede afviklingsprofil ændret sig
siden primo 2009, nedenfor er såvel den tidligere som den nuværende afvikling
gengivet.
ændringen i det samlede provenu er næste dkk 11 mio. og kan henføres til
øgede omkostninger, som følge af ringe styring af projektet fra oprindelig
investors side, samt markant reducerede værdier af aktiverne i forhold til det
oprindelige vurderede.
                                             - 359 -
      som følge af ovenstående har banken foretaget en nedskrivning på engagementet
      på tdkk 7.302.
      selskabet kan alene betale renter, når der realiseres aktiver. dette er
      begrundelsen for engagementets d-rating.
      …”
bestyrelsen prolongerede den 28. oktober 2009 engagementet som indstillet.
af årsrapport 2009 for lake dümmer, der forelå den 17. juni 2010, fremgår, at årets resultat
var -12,880 mio.kr., og at egenkapitalen i alt var -20.946 mio kr. endvidere fremgår, at
revisor havde taget forbehold for, at selskabet kunne betragtes som værende en going
concern, og tilkendegivet, at dette kun kunne opretholdes, hvis der blev tilført selskabet ny
egenkapital.
af plancher præsenteret af finanstilsynet på et møde med banken afholdt den 18. januar
2010 fremgår blandt andet:
      "…
      1.4 lake dümmer:
      engagementet var på 50 mio. kr.
      engagementet var i overtræk.
      sikkerheden bestod af pant (ssv 22 mio.kr.) i et jordstykke ved dümmer see i
      niedersachsen i tyskland, en anfordringsgaranti på 2,5 mio. kr. udstedt af danske
      bank samt pant i walls aktier (ssv 1 mio. kr.).
      tilsynet gav karakteren 1 og mente, at der skulle nedskrives 9 mio. kr. samt
      vurderede et solvensbehov på 15 mio. kr.
      …
      kreditmæssige bemærkninger, 1
      • det indebærer væsentlige risici, at en del engagementer er meget store.
      eksempler herpå er:
                                          - 360 -
     …
     kreditmæssige bemærkninger, 13
     1.4 lake dümmer:
     banken kunne ikke redegøre for, hvorfor bankgaranti på 2,5 mio. kr. ikke var
     kaldt.
     …
      datadisciplin, 2
          •  lake dummer:
             fejl i nedskrivningsberegning hvor forventede rentebetalinger var
             inkluderede.
     …”
tabsopgørelse
sagsøgeren har opgjort tabet til 26.556.184,34 kr.
sagsøgte har opgjort tabet til 13.529.527 kr.
eneste tilbageværende sikkerheder er pant i 90 % af aktierne i montan handels ag, som
er værdiløst, og pant i en række grunde mv., som sagens parter er enige om at
værdiansætte til 12.297.303,33 mio. kr., som er fradraget i tabsopgørelsen.
13.13. centerplan allokton aps
                                             - 361 -
centerplan allokton var efter det oplyste i 2007 et nystiftet selskab ejet af nordic
venture partners sarl., som var ultimativt ejet af carsten leveau. centerplan allokton
indgik ikke i den såkaldte ”centerplan gruppen”, der i henhold til oplysninger i
kreditindstilling af 22. maj 2007 bestod af en gruppe af selskaber ejet af nordic venture
partners bv., som også var ultimativt ejet af carsten leveau.
den 1. maj 2007 skrev carsten leveau og thomas faarborg, centerplan a/s, til lasse
lindblad blandt andet:
      ” financing of acquisition of majority of allokton ab
      centerplan has agreed (subject to documentation) to purchase 42 % of the shares
      of allokton ab, which is listed on first north stock exchange. due to the a and
      b-structure of the shares, the purchase, which will include all a-shares, will give
      centerplan control of the company with 72.8% of the votes.
      in that respect, we are looking for a partner to finance part of our sek
      202.650.000 investment in the company by means of minimum a 6 months bridge
      facility against security over the shares purchased and possibly the long term
      financing and a business partnership.
      …
      to the centerplan group, this transaction offers a great opportunity to take control
      of a portfolio of properties with the size of approx. 500.000m2 in a company
      trading at a price very close to book value. our own desktop valuation of the
      properties shows a significant upside potential with the right property
      development and management.
      …”
af den samtidigt fremsendte præsentation af allokton ab fremgik blandt andet:
      ”…
      the company owns and manages a diversified portfolio of properties in 19
      swedish cities with a value o f approximately eur 485 million. additionally,
      40% of a property portfolio in germany valued at approximately eur 140 million
      is owned by the company.
      the company has established its own organization of 35 professionals who
      manage the portfolio on a daily basis. this provides the company with the most
      efficient administration and also adds a competitive edge.
                                            - 362 -
      at the end of 2006 the total space held by the company amounted to
      approximately 500,000 square meters divided by roughly 50% commercial and
      office property and 50% residential property.
      …
      the registered share capital in allokton amounts to sek 931,032 divided on
      13,960,000 shares of which 2,250,000 are a-shares and 11,710,000 are b-shares.
      each a-share has 10 votes while each b-share has one vote.
      the b-shares are listed on the first north list at omx nordic exchange in
      stockholm.
      …”
det fremgik, at alle a-shares var ejet af bernhard von der osten-sacken.
lasse lindblad videresendte samme dag præsentationen til henrik juul med kopi til
michael mikkelsen med bemærkning:
      ”det er en rimelig spændende case og med mulighed for yderligere forretninger -
      lad os lige drøfte sagen i dag og du er selvsagt velkommen til at deltage i mode kl.
      8.30 i morgen.
      er der behov for yderligere info ville det være stærkt om vi allerede nu kan
      fremkomme med disse – eller senest ved mødet pr. morgendagen.
      centerplan har allerede en bevilget ramme!”
af en udateret engagementsaftale, udskrevet den 3. maj 2007, og underskrevet for
banken af henrik juul og michael mikkelsen, fremgår blandt andet:
      ”…
               bankens forpligtelse
      2.1      banken stiller den 3. maj 2007 dkk en kreditfacilitet stor 17 mio. (i det
               følgende omtalt som "kreditten"), til disposition for kunden i forbindelse
               med kundens kommende køb af 42,0% af aktierne (72,8% af
               stemmeretten) i allokton ab
                                      - 363 -
2.2    banken er endvidere positivt indstillet på efterfølgende at forhøje
       kreditten med yderligere 113 mdkk. det er dog under forudsætning af,
       at kunden indsender følgende dokumentation til banken:
    •  regnskaber for koncernen for 2006 (evt. i udkast)
    •  budget for koncernen for 2007 og 2008.
    •  koncerndiagram, hvor centerplan allokton aps indgår.
og at banken finder oplysningerne tilfredsstillende.
3      sikkerhedsstillelse
3.1    kunden er forpligtet til at give banken pant i den erhvervede aktiepost i
       allokton ab som sikkerhed for finansieringen herudover afgives
       selvskyldnerkaution af nikolaj gruppen aps og centerplan a/s. banken
       er berettiget til at kræve yderligere sikkerhedsstillelse, hvis det i punkt 2.2.
       omtalte materiale giver anledning til bemærkninger.
4      kundens forpligtelser
…
4.4    kunden benytter banken til sædvanlige corporate finance aktiviteter, der
       måtte opstå i forbindelse med ovenstående transaktion og efterfølgende
       aktiviteter i forbindelse med ovenstående transaktion som for eksempel
       (ikke udtømmende):
           •   børsnoteringer
           •   konverteringsopgaver
           •   tilrettelæggelse af finansielle opgaver
           •   udstedelse af obligationer.
           •   udstedelse af ejendomsobligationer
…
5.3    vilkårene for kreditten genforhandles hver 12. måned, første gang 1.
       juni 2008.
…
                                             - 364 -
       6.1     begge parter kan skriftligt opsige aftalen med 30 dages varsel til
              udgangen af en måned
       …”
den 3. maj 2007 bekræftede banken en overførsel af 20 mio. sek. på vegne af
centerplan allokton med henblik på køb af aktier i allokton ab ”under forudsætning
af, at aktierne overføres til centerplan allokton aps depot her i capinordic bank a/s”.
bekræftelsen var underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen.
beløbet på 20 mio. sek., som svarede til ca. 16,3 mio. kr., blev trukket på centerplan
alloktons konto i banken den 7. maj 2007.
den 11. og 14. maj 2007 modtog banken udkast til årsrapport for 2006 for centerplan
gruppen og et selskabsdiagram samt budgetter for allokton properties ab og allokton
properties ii ab. ved fremsendelsen den 11. maj 2007 skrev thomas faarborg, at ”det
som bekendt er afgørende for os, at pengene senest er på alloktons konto på tirsdag”.
af udkast til årsrapport 2006 for centerplan gruppen fremgår, at årets resultat var på 738,555
mio.kr., anlægsaktiverne 4,721 mia.kr., samlede aktiver 7,506 mia.kr. og egenkapitalen 1,848
mia.kr. det fremgår tillige, at der var urealiseret værdiregulering af ejendomme på 1,191 mia.
kr., og at egenkapitalen indeholder ”opskrivningshenlæggelser på 1,841 mia.kr.
revisor skrev ved fremsendelsen den 14. maj 2007 af udkastet til årsrapport, at udkastet efter
revisors opfattelse ikke vil afvige væsentligt fra den endelige årsrapport, og at
kautionsforpligtelser ikke var endeligt opgjort, men at de pr. 31. december 2006 udgjorde 220
mio.kr.
bestyrelsen skulle ifølge bestyrelsesreferatet af 12. april 2007 afholde et strategimøde
den 14. maj 2007. der foreligger ikke noget referat fra dette møde, herunder om
centerplan allokton blev drøftet.
den 16. maj 2007 blev der trukket 41,346 mio. kr. svarende til ca. 51 mio. sek. på
centerplan alloktons konto i banken. centerplan alloktons kredit var herefter udnyttet
med ca. 58,362 mio. kr.
                                           - 365 -
den 15. maj 2007 sendte michael elmgren, bankens chefjurist, et udkast til en ny
engagementsaftale med centerplan allokton til lasse lindblad, henrik juul og michael
mikkelsen. af michael elmgrens e-mail fremgår navnlig:
     ”hermed engagementsaftale med centerplan gruppen.
     jeg har indarbejdet lasses bemærkninger, men aftalen er ikke endeligt
     godkendt af lasse.”
den 16. maj 2007 fremsendte michael elmgren til michael mikkelsen med kopi til
henrik juul og lasse lindblad en revideret engagementsaftale mellem centerplan
allokton og banken med henblik på fremsendelse til advokatfirmaet bech bruun. af
dokumentet fremgår blandt andet:
     ”…
            banken stiller den 16. maj 2007 en kreditfacilitet stor mdkk 60 -
            indeholdende de allerede bevilgede mddk 17 - (i det følgende omtalt
            som "kreditten") til disposition for kunden i forbindelse med kundens
            allerede gennemførte køb af 1. rate af aktierne i allokton ab:
                •   2.250.000 stk. a-aktier
                •   1.300.000 stk. b-aktier
            samt 2. rate af aktierne i allokton ab (som udvidelsen skal anvendes til):
                •   2.000.000 stk. b-aktier
     2.2    banken er endvidere positivt indstillet på efterfølgende at forhøje
            kreditten med yderligere mdkk 60.
     2.3    det er dog under forudsætning af, at kunden indsender følgende
            dokumentation til banken:
                •   regnskaber for 2006 for nikolaj gruppen aps, centerplan a/s og
                    nordic venture partner bv. hvis regnskabet indsendes i udkast, så
                    skal endeligt regnskab sendes til banken, når det foreligger
                •   budget for 2007 og 2008 for nikolaj gruppen aps. centerplan
                    a/s og nordic venture partner bv
                •   koncerndiagram. hvor centerplan allokton aps indgår
                                            - 366 -
                 •   budget for 2007 og 2008 for allokton ab (konsolideret)
                 •   redegørelse for kapitalforholdene i nordic venture partner sarl
             og at banken finder oplysningerne tilfredsstillende
      2.4    det er endvidere en forudsætning for kreditten - herunder forhøjelsen – at
             bankens bestyrelse kan godkende engagementet.
      3.      sikkerhedsstillelse
      3.1    kunden er forpligtet til at give banken pant i a) den erhvervede aktiepost
             og eventuelle fremtidige aktier i allokton ab og b) samtlige anparter i
             centerplan allokton aps. cvr-nr. …, til sikkerhed for finansieringen.
             pantsætningen omfatter også stemmeretten, men det er aftalt med
             pantsætter, at selskabet kan udøve stemmeretten, indtil banken skriftligt
             meddeler såvel pantsætter som selskabet, at stemmeretten skal overgå til
             banken.
      3.2    herudover afgives ubegrænset selvskyldnerkaution af:
                 •   centerplan a/s, cvr-nr. …
                 •   nikolaj gruppen aps, cvr-nr. …
                 •   nordic venture partner bv, registration no. ... locatellikade 1,
                     1076 az amsterdam, holland
      3.3    banken er berettiget til at kræve eventuel yderligere sikkerhedsstillelse alt
             efter den underliggende kreditvurdering.
      …”
dokumentet indeholdt samme bestemmelse som i aftalen af 3. maj 2007 om kundens
benyttelse af banken til corporate finance aktiviteter.
den 16. maj 2007 forelå der tillige en ikke underskrevet kreditaftale vedrørende en
kredit med trækningsret på op til 60 mio. kr.
den 16. maj 2007 blev bankens bestyrelsesmedlemmer indkaldt til bestyrelsesmøde den
22. maj 2007. af dagsordenen fremgår om bevilling af lån til "centerplan gruppen", at
materialet "eftersendes".
                                           - 367 -
af kreditindstilling af 22. maj 2007, der ikke ses underskrevet men forsynet med
navnene henrik juul og michael mikkelsen med henblik på underskrift, fremgår blandt
andet:
     ”...
     formål
     etablering af kreditramme på tdkk 135.000. kreditrammen indstilles med pant i
     2,25 mio. a-aktier og 5,3 mio. b-aktier i allokton ab (publ) samt ubegrænset
     selvskyldnerkaution fra følgende selskaber: nikolaj gruppen aps, centerplan
     a/s, nordic venture partners bv (se koncernstruktur nedenfor). herudover er der
     taget pant i anparter og stemmerettigheder i centerplan allokton aps -
     stemmeretten er dog for nuværende overdraget til selskabet indtil capinordic
     bank a/s måtte påkalde sig stemmerne.
     kreditrammen har en forventet løbetid på 12-24 måneder, men genforhandles
     årligt i forbindelse med indlevering af relevant regnskabsmateriale mv.
     formålet med kredittens anvendelse er, at opnå bestemmende indflydelse i det
     svenske børsnoterede selskab allokton ab. selskabet er noteret på first north og
     beskæftiger sig med ejendomsinvestering.
     balancen i selskabet er i niveauet dkk 5 mia.
     casebeskrivelse:
     der indskydes samlet sek 200 mio. centerplan kommer med et ek indskud på
     ca. 20 % svarende til dkk 30 mio. nedenfor er skitseret transaktionsflowet:
     …
     regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
     der er modtaget følgende materiale:
          •   udkast til koncernregnskab, centerplan gruppen (nordic venture
              partner bv) 2006
                                       - 368 -
selskabet har i 2006 haft fremgang i såvel forretningsomfang som resultat.
nettoomsætninger udgjorde tdkk 505.797 svarende til en stigning på ca. 300 %.
resultat før skat udgjorde tdkk 1.081.900 svarende til en stigning på 15,17 %,
det skal dog her bemærkes at opskrivninger på ejendomme andrager
tdkk 1.191.187. balancesummen udgjorde pr. 31. december 2006 tdkk
7.506.402 og er således steget med næsten 150 %.
…
indstilling
kreditfaciliteten indstilles med kautioner fra andre selskaber i koncernen og pant i
anparterne i centerplan allokton aps. som det fremgår af ovenstående har
centerplan group niveau en ek på tdkk 1.895.533 (korrigeret tdkk
1.460.116). kautionisterne vurderes god for forpligtigelsen og ek står i
acceptabelt mål med faciliteten. herudover er der taget pant i alle aktier, som
erhverves i allokton ab ifbm akkvisitionen, såvel eksisterende som nytegninger.
disse aktier er tillagt en sikkerhedsmæssigværdi på 50 % i forhold til kursværdien
mod normalt 80 %. årsagen til den reducerede sikkerhedsværdi, skyldes den
betydelige aktiepost centerplan allokton kommer til at besidde efter
gennemførelsen af akkvisitionen.
ved indstillingen er der lagt særlig vægt på:
    •  acceptabel risiko, set i forhold til sikkerheder og kapitalforhold hos
       kautionister
    •  tilfredsstillende marginal på udlån.
    •  mulighed for corporate finance opgaver i et ikke ubetydeligt omfang.
    •  tilfredsstillende sikkerhedsstillelser.
                                               - 369 -
           •    fremtidige forretningsmuligheder med koncernen.
       …”
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 67,5 mio. kr. og blanco til 67,5 mio.
kr. værdien af pantet i aktierne i allokton ab blev opgjort til 50 % af kursværdien.
den 22. maj 2007 bevilgede bestyrelsen en kredit på 135 mio. kr. til centerplan
allokton i henhold til kreditindstillingen. af bestyrelsesmødereferatet fremgår blandt
andet:
       ”…
       hju: refererede til drøftelserne på strategimødet i mandags og forklarede, at
       centerplan allokton har fået mulighed for, ved køb af aktier, at få en
       bestemmende indflydelse i allokton ab. betaling af rate 1 og 2 er gennemført, jf.
       indstillingen, så det der skal tages stilling til, tager udgangspunkt i rate 3 og 4.
       sb: kommenterede, at sagen nu var godt belyst, og der er tale om et interessant
       ejendomsselskab.
       …”
der foreligger underskrevet kreditaftale af 24. maj 2007 vedrørende de 135 mio.kr.
rate 3 på samlet ca. 80 mio. sek., svarende til ca. 64,6 mio. kr., blev trukket den 31. maj
og 8. juni 2007, således at der herefter var trukket i alt ca. 123 mio. kr.
det fremgår af sagen, at centerplan allokton aldrig indskød de 30 mio. kr. til køb af
allokton-aktier som forudsat i kreditindstilling af 22. maj 2007. efter det oplyste blev
rate 4 med en rettet emission for ca. 50 mio. kr. herefter ikke gennemført.
centerplan allokton trak yderligere ca. 7,6 mio. kr. i november 2007 til køb af aktier.
centerplan alloktons kredit på 135 mio. kr. var herefter udnyttet med ca. 133,522 mio.
kr. i november 2007 og fuldt udnyttet ved rentetilskrivningen ultimo 2007.
der ses at foreligge endelig årsrapport for centerplan gruppen den 6. juli 2007. af dette
fremgår et resultat før skat på 1,110 mia. kr., aktiver for i alt 7,532 mia. kr. og en
regnskabsmæssige egenkapital på 1,888 mia. kr. det fremgår tillige, at der er indregnet
                                           - 370 -
en urealiseret værdistigning på ejendomme på 1,186 mia. kr. dette beløb er sammensat
af posterne ”værdiskabelse ved udvikling af ejendomsprojekter” med 219 mio. kr.,
”værdistigning som følge af porteføljesammensætning” med 590 mio. kr. og
”regulering af ejendomme til dagsværdi, netto” med 378 mio. kr.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet benævnt koncern nikolaj gruppen
karakteren 2 a svarende til kunder med normal bonitet.
af referat af bestyrelsesmøde den 14. januar 2008 fremgår, at blandt andre centerplan
allokton var i overtræk, at der var sendt rykkere, og at centerplan allokton havde
bekræftet, at pengene var på vej.
den 21. februar 2008 skrev henrik juul og michael mikkelsen til centerplan allokton
og anmodede om yderligere sikkerhed i anledning af kursfald på 15 % på aktierne i
allokton ab og den manglende egenfinansiering på 30 mio. kr. lasse lindblad modtog
en kopi af brevet.
af michael mikkelsens notat af 24. februar 2008 om forløbet fremgår blandt andet:
     ”…
     forløb:
     primo maj 2007 blev der udbetalt sek 71 mio. til dækning af rate 1 og 2 ud af 4 i
     forbindelse med centerplan allokton aps erhvervelse af 72,8 % af stemmerne i
     allokton ab. bevillingen blev i første omgang afslået af bankens bestyrelse,
     grundet et ønske om mere belysning af casen. på dette tidspunkt var der allerede
     udbetalt rate 1 som nævnt ovenfor.
     d. 22. maj 2007 bliver engagementet igen forelagt bankens bestyrelse efter
     banken havde hold[t] møde med centerplan samt allokton ab's finansielle
     rådgiver, cartella. efter en nærmere belysning af forholdene i transaktionen,
     bevilligede bestyrelsen en kreditfacilitet på dkk 135 mio. med et blanco - efter
     gennemførelse af alle 4 rater samt fuld udnyttelse ville andrage dkk 67,5 mio.
     ssv værdien på allokton aktien blev under hensyn til den store koncentraton af
     aktier sat til 50% mod normalt 80%. bevilligen indeholder en forudsætning om et
     ek indskud på dkk 30 mio. til brug i ratebetalingerne - i forbindelse med den
     kontant rettede emission. dog skulle rate 4, kontant emission, først gennemføres
     når der forelå et muligt opkøbsemne.
     rate 4 er i skrivende stund ikke gennemført endnu, da denne skulle gennemføres
     samtidigt med at allokton ab købte flere ejendomme, hvilket ikke er sket endnu.
     kreditten er udnyttet 100 % med en sikkerhedsstillelse i form af 5.550.000 stk.
                                            - 371 -
     aktier i allokton ab svarende til 71,25% af stemmerne. kursværdien for denne
     post andrager sek 113 mio. hvilket er et fald på ca. 15% siden etablering.
     herudover er det pant i 9.900 stk nordicom aktier med en kursværdi i skrivende
     stund på dkk 7 mio.
     engagementet med centerplan allokton aps er bevilget uden stop/loss. men en
     løbende overvågning af allokton aktien foregår i kreditafdelingen da denne
     indrapporteres til finanstilsynet som et stort engagement.
     udover pant i ovennævnte aktier har banken modtaget sikkerhed i form
     ubegrænset selvskyldnerkaution fra centerplan a/s. nicolai gruppen aps samt
     holdingselskabet/fonden nordic ventur partners b.v. sidstnævnte selskab har i
     forbindelse med underskrift på kautionserklæringen udbedt sig en indeståelse fra
     carsten leveau om at kautions ikke var i risiko for at blive kaldt. endeligt er det
     pant i anparteme i centerplan allokton aps.
     …”
den 27. februar 2008 blev der afholdt et møde mellem banken og centerplan allokton
med deltagelse af lasse lindblad, henrik juul og michael mikkelsen samt carsten
leveau og thomas faabrog. af et af michael mikkelsen udarbejdet referat herfra
fremgår blandt andet:
     ”…
     mødet var initieret af banken som følge af et ønske om redegørelse for centerplan
     allokton aps (selskabet) opfyldelse af betingelserne i term sheet underskrevet
     af selskabet og capinordic bank a/s (banken) i maj 2007.
     carsten leveau (cl) redegjorde kort for årsagen til, at selskabet ikke havde
     leveret de aftalte ydelser tidligere dette beroede i, at centerplan koncernen siden
     primo 3 kvt. 2007 har arbejdet med en refinansiering på dkk 5.5 mia., hvilket nu
     er 90% gennemført. ifølge cl til bedre vilkår end tidligere, på trods af subprime
     krise - creditcrunch. refinansiering har en løbetid på gennemsnitligt 5 år og er et
     mix af fast og variabel rente.
     …
     som led i bankens finansiering af selskabets køb af aktier i den svenske
     børsnoterede selskab allokton ab, ønsker selskabet bankens hjælp til
     gennemførelsen af en række corporate finance aktiviteter. i den forbindelse
     oplyste cl følgende:
         • selskabet ønsker at købe de sidste store aktionærer ud, den forventede
              transaktions sum udgør i niveau dkk 180 mio herefter vil
              aktionærkredsen bestå af selskabet og en række småaktionær der
              tilsammen udgør ca. dkk 3 mio.
                                              - 372 -
           •   selskabet ønsker bankes assistance i forbindelse med apportindskydelsen
               af svensk ejendomsportefølje til en værdi på ca. dkk 4,5 - 5.0 mia.
           •   selskabet ønsker bankens assistance i forbindelse med vurdering af det
               rigtige handelsmarked for det "nye allokton".
           •   selskabet ønsker bankens assistance i forbindelse med en evt. udstedelse
               af en obligationsserie i forbindelse med apportindskudt af førnævnte
               ejendomsportefølje herundervurdering af virksomhedsobligation ctr.
               ejendomsobligation (med eller uden pant).
      …
      i relation til den manglede ek i selskabet stilles pant i en række af de spv’er der
      skal indskydes i selskabet efterfølgende. selskabet levere disse informationer på
      møde d. 04 03.07 det aftales at der skal være tilfredsstillede ek i de selskaber
      banken tilbydes som sikkerhed.”
den 29. februar 2008 forelå et "valuation certificate" på 1 side udarbejdet af firmaet
cbre, hvorefter den svenske åstorp ejendomsportefølje pr. 1. marts 2008 havde en
markedsværdi på 463,2 mio. sek.
det fremgår af sagen, at banken i marts 2008 flere gange rykkede centerplan allokton
for materiale til brug for bankens vurdering af engagementet, herunder af tilbudte
sikkerheder.
af revisionsprotokollat om udkast til bankens årsrapport for 2007, der forelå den 28.
marts 2008 fremgår om engagementet med centerplan allokton, at dette var udnyttet
med 136 mio.kr. hvoraf blanco udgjorde 77 mio.kr. endvidere fremgår blandt andet:
      ”…
      til sikkerhed for engagementet er deponeret 2.250.000 stk. allokton a-aktier,
      3.300.000 stk. allokton b-aktier samt 9.900 stk. nordicom aktier. aktierne har en
      samlet kursværdi pr. 31.12.07 på dkk 113,2 mio., den skønnede sikkerhedsværdi
      er vurderet til dkk 59,1 mio.
      som yderligere sikkerhed er der afgivet ubegrænset selvskyldnerkaution af
      nikolaj gruppen aps. centerplan a/s og nordic fenlure partners bv, tillige med
      at anparterne og stemmeretten er pantsat i centerplan allokton aps til
      banken.
      da centerplan allokton aps er et nystiftet selskab, foreligger der ikke
      regnskabsmateriale endnu. det er derfor valgt at vise koncernregnskabstallene
      for centerplan a/s, da det er her den primære aktivitet ligger.
                                             - 373 -
      risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
      risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
      revisors vurdering:
      vi er enige i ledelsens vurdering a f risikoen på engagementet og skal i henhold til
      revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, at ovenstående engagement er målt
      korrekt.
      …”
den 14. april 2008 indgik banken og centerplan allokton en ny kreditaftale, fortsat med en
trækningsret på 135 mio.kr. der var nu sikkerhed i form af pant i de til enhver tid registrede
aktiver i centerplan åstorp ab’s depot i værdipapircentralen, herunder ejerpantebrev på 110
mio. sv.kr. i den svenske åstorps-portefølje næst efter 357,5 mio. sv.kr. til andre banker samt
sekundært pant i disse bankers pantebreve på 357,5 mio. sv.kr. der var tillige pant i et andet
depot i værdipapircentralen tilhørende centerplan åstorp ab, således at der var pant i hele
aktiekapitalen på 100.000 sv.kr. i centerplan åstorp ab. hertil kom primær pant i hele
aktiekapitalen på nominelt 100.000 sv.kr. i nicolaj bostads invest ab og pant i hele
anpartskapitalen på 125.000 kr. i centerplan allokton. endelig var der ubegrænsede kautioner
fra centerplan a/s, nicolaj gruppen aps og nordic venture partner s.a.r.l.
af e-mail af 23. april 2008 fra thomas faarborg, centerplan a/s, til michael mikkelsen
fremgår:
      ”jeg beklager ikke at være kommet tilbage til dig før nu vedrørende betaling
      af stempelafgift på de pantebreve, vi udtager i åstorp porteføljen, til
      capinordic. jeg har forstået på carsten leveau, at der er en aftale med lasse
      lindblad om, at capinordic bank lægger udgiften ud til stempelmærker på
      vegne centerplan.
      vil du bekræfte, at det er aftalen, således at vi kan få det formelle på plads
      omkring jeres udlæg.”
                                          - 374 -
på et bestyrelsesmøde den 20. maj 2008 blev engagementet drøftet under punktet
ledelsesinformation. af referaret herfra fremgår navnlig herom:
                         ”…
                         cø: spurgte til centerplan allokton, som er den største
                         kunde på udlånssiden.
                         hju: forklarede al centerplan allokton blev bevilget til at
                         købe aktier i allokton ab mod at aktierne blev lagt til
                         sikkerhed for engagementet. lige nu forhandles der om at
                         lave en corporate transaktion, der går ud på at indskyde en
                         svensk ejendomsportefølje i allokton ab.
                         ll: spurgte om det ikke er interessant for bestyrelsen at
                         blive informeret, når der sker væsentlige ændringer i et
                         engagement.
                         hju: svarede jo, hvis engagementet forværres, men det er
                         ikke så interessant, hvis det forbedres. på den årlige
                         aktivgennemgang, hvor alle engagementerne
                         genbevilges, vil denne form for information tilgå
                         bestyrelsen.
                         ll: svarede at bestyrelsen alligevel bør orienteres, når der
                         sker væsentlige ændringer med de 10 største engagementer.
                         cø: var enig i, at selvom der ikke er tale om en forværring,
                         skal bestyrelsen orienteres, når der sker væsentlige
                         ændringer - dog ikke som en ny bevilling.
                         ll: konstaterede at selvom der ikke er sket noget med
                         størrelsen på engagementet, kan der godt være tale om en ny
                         bevilling, hvis sikkerhederne er faldet, idet der på den måde
                         vil være sket ændringer i forudsætninger og vilkår for det
                         oprindeligt bevilgede engagement.
                         ov: spurgte til sikkerhederne hos centerplan allokton.
                         hju: svarede at banken har pant i ejendommene for sek
                         110 mio. og pant i aktierne i allokton a og b til kursværdi
                         dkk 81,8 mio. samt i aktier i nordicom til kursværdi dkk
                         4,9 mio.
                         ll: fortalte, at der burde ligge dkk 1,5 mia. i friværdi i den
                         samlede ejendomsportefølje.
             beslutning
                         bestyrelsen tog orienteringen til efterretning og besluttede, at
                         ledelsesinformationen fremover skal tilgå bestyrelsen hver måned.
                         informationen skal udover det nuværende indeholde oplysninger
                         om data for drift og balance med sammenligningstal (budget og
                         2007 tal) for områderne markets (kursgevinster, kurstab), private
                         banking og investment banking. desuden skal
                                            - 375 -
                            bestyrelsen orienteres om væsentlige ændringer i de ti største
                            engagementer -positive som negative.
      …
      pkt. 2.5              engagementer fordelt på ratingklasser …
      forhandling           mmi: gennemgik diagrammerne og forklarede at andelen af
                            rating a engagementer er faldet siden årsskiftet, idet der
                            netop henover årsskiftet var en stor volumen grundet
                            rentetransfer engagementerne. andelen af rating b er steget,
                            hvilket skyldes at centerplan, hvis engagement er på dkk
                            135 mio., er nedmigreret.
      beslutning            bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
      …”
af bankens kreditchef michael mikkelsens e-mail af 27. maj 2008, kl. 19.28, til henrik
juul fremgår:
      ”hej henrik,
      fyi - jeg har fortsat ikke modtaget det ønskede materiale fra centerplan
      vedr. likviditeten. jeg havde en snak med dem her til aften, efter at de 3.
      gang fremsendte noget forkert materiale. jeg har fået lovet (så må vi vurdere
      hvilken værdi at det har) at jeg får det i morgen, forventeligt før frokost. det
      betyder imidlertid at jeg ikke kan blive færdig med indstillingen. da vi
      kender konklusionen skriver jeg så meget som kan lade sig gøre i aften, og så
      må vi afvente den sidste del.
      fortsat god aften”
ved e-mail af 28. maj 2008 fremsendte michael mikkelsen udkast til kreditindstilling
vedrørende centerplan allokton til henrik juul. udkastet er dateret den 26. maj 2008,
og navnene henrik juul og michael mikkelsen er angivet med henblik på underskrift
under indstillingen. af udkastet til kreditindstilling fremgår, at engagementet er på 135
mio. kr., hvoraf 73,837 mio. kr. er angivet som blanco. af udkastet fremgår endvidere
blandt andet:
      ”…
      prolongering af engagement.
      engagementssammensætning:
                                     - 376 -
kredit stor dkk 135 mio.
til sikkerhed herfor beror:
    • pant i 2,25 mio. stk. a- aktier og 3,3 mio. stk. b-aktier i allokton ab
        kursværdi dkk 81,8 mio. ssv dkk 57,3 mio.
    • pant i 9.900 stk. nordicom aktier, kursværdi dkk 4,9 mio. ssv dkk 3,9
        mio.
    • pant i åstorpporteføljen der er en del af bovistaporteføljen (se nedenfor)
        sek 110 mio., næst efter sek 349 mio. porteføljen er vurderet af cbre,
        statsautoriseret ejendomsmægler marts2008 til sek 463 mio. ssv dkk
        0.
    • negativ pledge i åstorpporteføljen.
    • pant i aktierne i centerplan åstorp ab.
    • pant i aktierne i nicolaj bostads invest ab
    • pant i anparterne i centerplan allokton aps
    • ubegrænset selvskyldnerkaution af centerplan a/s
    • ubegrænset selvskyldnerkaution af nikolaj gruppen aps
    • ubegrænset selvskyldnerkaution af nordic venture partner b.v.
        (holding)
…
regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
    •   koncernregnskab, centerplan gruppen (nordic venture partner bv)
        2006, lund-larsen statsautoriseret revisor, revideret, ingen
        bemærkninger.
der har på koncernniveau været en stigning i nettoomsætningen på mere end 180
% fra 2005 til 2006 til dkk 1.691 mio. de primære drivere til denne stigning er
udlejning af lokaler med dkk 378 mio, samt værdiregulering af
ejendomsportefølje med dkk 1.186 mio. (mod dkk 464 mio. året før).
værdireguleringerne udgør således mere end 2/3 af den samlede omsætning.
…
                                              - 377 -
      det primære resultat udgør dkk 1.276 mio. korrigeres der for
      værdireguleringerne, er der fortsat et positivt resultat af den primære drift med
      dkk 89 mio., hvilket vurderes tilfredsstillende, henset til den type koncern
      centerplan gruppen hører under.
      …
      casebeskrivelse:
      kreditten blev bevilget i maj 2007 til brug for erhvervelsen af 2,25 mio. stk. a-
      aktier og 3,3 mio. stk. b-aktier i det svenske selskab allokton ab. aktierne
      repræsenterer 71,25 % af stemmerne og 34,77 % af kapitalen. allokton ab er
      noteret på first north i sverige.
      akkvisitionen blev gennemført i et nystiftet spv, centerplan allokton aps.
      formålet med akkvisitionen er, via sin bestemmende indflydelse, at
      apportindskyde centerplans bovistaportefølje (se nedenfor) ind i allokton ab,
      for dermed at skabe et af skandinaviens største ejendomsselskaber. i den
      forbindelse har capinordic bank a/s indgået en mandataftale med centerplan,
      hvor banken skal forestå corporate finance opgaverne i forbindelse med
      apportindskudet.
      …
      det har efterfølgende vist sig, at likviditeten i allokton properties ab afviger
      negativt i forhold til det oprindelige budgetterede, hvorfor en sammenlægning af
      allokton properties ab og allokton properties ii ab overvejes nøje, idet
      sidstnævnte afviger positivt i forhold til det oprindelige budget.
      den samlede case for centerplan indeholder:
      apportindskud af bovista portefølje i allokton ab
      sammenlægning af strukturerne allokton properties ab og allokton properties ii
      ab.
      banken i regi af kreditgiver, panthaver og finansiel rådgiver fået
      likviditetsoversigter for de forskellige porteføljer samt et estimat på, hvordan den
      fremtidige likviditet i allokton ab (publ) vil se ud efter apportindskuddet af
      bovistaporteføljen.”
det fremgår af punktet “cash flow belysning” blandt andet:
      “…
      nedenfor er de overordnede punkter for alle 4 porteføljer oplistet:
                                           - 378 -
     der er i forbindelse med ovenstående ikke taget højde for skat - men alene
     set på brutto tal.
     …”
den 17. juni 2008 blev bestyrelsen orienteret om engagementet med centerplan
allokton. af referatet fremgår blandt andet:
     ”…
                           mmi: fortalte, at der som følge af det aftalte på sidste
                          bestyrelsesmøde, blot er tale om en orientering af engagementet.
                          strukturen er identisk med sidste gang engagementet blev forelagt
                          bestyrelsen, men det nye er en beskrivelse af likviditeten i de
                          forskellige ejendomsstrukturer.
                          ov: spurgte om det vedrørte hele centerplan.
                          mmi: svarede, kun den del af det svenske, hvor banken har
                          fået pant.
                          ov: spurgte om der stadig var negativ cash flow.
                          mmi: svarede, ikke længere, idet der er sket en optimering,
                          hvorefter koncernen kan udnytte synergierne og cashflowet
                          er nu positivt i alle tre strukturer i allokton.
                          ll: supplerede at allokton isoleret set har et positivt
                          cashflow, men der er negative cashflow på mellem dkk 80
                          og 100 mio. akkumuleret over tre år. porteføljen er dog
                          attraktiv.
                          lo: fortalte at ejendomme i yderkanten af helsingborg er
                          attraktive.
                          ll: konstaterede at alloktons portefølje er i orden, men
                          finansieringen er forkert.
                          hju: fortalte at banken afventer et nyt regnskab fra
                          leveau.
                          cø: konstaterede at det afgørende er, at kunden passer
                          sine forpligtelser og der samtidig kan skabes nogle
                          forretninger.
                          ll: fortalte at der er masser af deal flow i dette engagement og
                          mente, at banken kan tjene mellem dkk 15 og 40 mio. i løbet af
                          2008, når alt er på plads med kunden.
                          ll: fortalte at strategien inden udgangen af 2008 er at
                          apportindskyde bovista porteføljen i allokton ab.
                                             - 379 -
       …
                              bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
       …”
den 16. juni 2008 forhøjede banken solvensprocenten fra 12 til 24,4, efter finanstilsynets
kritik af, at bankens store engagementer var af ringe bonitet, samtidig med at sikkerhederne i
stort omfang bestod af kautioner og sikkerheder i kapitalandele, og at der var koncentration
inden for en snæver personkreds.
ved e-mail af 27. juni 2008 orienterede michael mikkelsen henrik juul og lasse
lindblad om vurderingen af 2 parkeringshuse, som banken eventuelt kunne modtage
pant i. heraf fremgår navnlig:
       ”…
       israels plads:
       vurdering. sadolin & albæk *)       dkk 210.2 mio.
       gæld (tinglyst hovedstol) **)       dkk 191.5 mio
       friværdi                            dkk 18,7 mio (belåningsprocent 91+)
       *) vurdering er rekvireret af hypo real estate bank d 04. juli 2007 med
       henblik på udlån på sikret basis, der er således lagt en konservativ tilgang til
       grund for vurderingen, men til gengæld er den 12 mdr gammel. hypo real
       estate bank har ikke ydet finansiering i den specifikke case.
       **) ud af den samlede gæld på dkk 191,5 mio., har der en ikke tinglyst negativ
       pledge på lån stort dkk 67 mio. til alm. brand bank. denne klausul vil ikke
       kunne hindre at capinordic bank evt. måtte lyse yderligere pant, men det
       kan betyde en misligholdes af lånebetingelserne på de dkk 67 mio. hvilket kan
       resultere i en opsigelse af lånet.
       adelgade:
       vurdering, sadolin & albæk *)       dkk 275.7 mio
       gæld (tinglyst hovedstol) **)       dkk 238,1 mio.
       friværdi                            dkk 37.6 mio. (belåningsprocent 86+)
                                            - 380 -
     *) vurderingen er rekvireret af centerplan selv april 2008, med henblik på en
     markedspris - dvs en pris som den vil kunne udbydes til salg til, og ikke til
     opgørelse af belåningsværdi.
     **) ud fra det forelagte materiale er der ikke indgået aftale om negativ pledge,
     ligesom at der heller ikke er lyst negativ pledge på ejendommen adelgade 7.
     …
     konklusion
     israels plads har den mest konservative vurdering, qua vurderingstema og
     rekvirent. dog er 12 mdr gl. det må dog antages at ejendommen repræsentere
     som minimum samme værdi ved lejers opsigelse antages en stærkt begrænset
     tomgangstid som følge af den centrale placering i kbh. dog henledes
     opmærksomheden på den ikke tinglyste negative pledge.
     adelgade har den nyeste vurdering, der dog må antages at være for optimistisk i
     forhold til at beregne belåningsværdier, men da belåningsprocenten alligevel er
     over 75 % har det ikke nogen reel betydning i dette tilfælde.
     samme forhold som vedr. israels plads gør sig gældende angående lejer og
     genudlejning. til gengæld er der umiddelbart ikke nogle restriktioner fra de
     øvrige långivere i forhold til yderligere pantsætning.
     det er kreditafdelingens vurdering at der er mulighed for yderligere pant -
     finanstilsynet vil ikke tillægge det nogen værdi overhovedet.…”
ved e-mail af 30. juni 2008 suplerede michael mikkelsen med følgende oplysninger:
     ”jeg har her til morgen talt med sadolin albæk vedr. vurderingerne af de 2 p-
     huse. de oplyser at der ikke vil være nogen reduktion i forhold til vurderingen
     selv om centerplan selv har været rekvirent af rapporten. årsagen er
     ejendommenes specifikke karakteristika (p-hus) samt centerplans nuværende
     markedssituation vurderingen afspejler således en realistik vurdering og vil ikke
     ændre sig hvis banken var rekvirent i dag.”
af en artikel i erhvervspressen den 21. juli 2008 om ”roskilde banks problembørn”
fremgår om carsten leveau og hans selskaber navnlig:
     ”…
     med lån på mere end en halv mia. kr. har han banket hovedet mod låneloftet i
     roskilde bank. han skal dog bruge penge til at bygge og udvikle sine mange
     ejendomsprojekter og betale renter.
     derfor er han gået i gang med at sælge ud af ejendomme og andre aktiver.
     det skriver dagbladet børsen.
                                             - 381 -
      af nye regnskaber fra de store carsten leveau-selskaber fremgår det, at
      selskaberne havde betydelige likviditetsproblemer i 2007, og at de er fortsat ind i
      2008. de danske regnskaber viser både store under- og overskud, blandt andet på
      grund af tunge renteposter.
      regnskaberne giver dog ikke klarhed over den finansielle situation for carsten
      leveaus selskabsgruppe som helhed, da selskaberne ikke indgår i en dansk
      koncern, men ejes af hollandsk-registrerede nordic venture partner b.v.
      …”
af en kreditindstilling af 20. august 2008, underskrevet af henrik juul og med angivelse
af navnet michael mikkelsen med henblik på underskrift, fremgår, at engagementet er
på 135 mio.kr., heraf 104,980 mio.kr. i blanco. endvidere fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      prolongering frem til 01.08.09.
      for at styrke engagementet har banken modtaget yderligere pant i p-husene
      israels plads og adelgade for i alt dkk 75 mio., samt transport i provenu fra
      betinget købsaftale på dkk 65 mio. i forbindelse med salget af de 2 førnævnte p-
      huse til lorenz jørgensen og ole vagner. ssvværdien er i begge tilfælde sat til
      dkk 0, som følge af dels pantets placering i ejendommene, samt
      finansieringsforbeholdet i købsaftalen.
      banken forventer dog at handlen kan gennemføres i sin helhed. provenuet vil
      blive anvendt til delvis nedbringelse af engagementet med centerplan allokton
      aps fra i dag dkk 135 mio. til fremadrettet dkk 70 mio.
      i forbindelse med etableringen af det nye pant, frigives pantet i 3,3 mio. stk. b-
      aktier i allokton ab, der fremadrettet vil tjene til sikkerhed for et udlån i aktie og
      valutainvest aps.
      …
      til sikkerhed herfor beror:
          • pant i 2,25 mio. stk. a- aktier i allokton ab kursværdi dkk 12,5 mio.
               ssv dkk 8,7 mio.
          • pant i 9.900 stk. nordicom aktier, kursværdi dkk 5,3 mio. ssv dkk 4,2 mio.
          • pant i åstorpporteføljen der er en del af bovistaporteføljen sek 110 mio., næst
               efter sek 349 mio. porteføljen er vurderet af cbre, statsautoriseret
               ejendomsmægler marts 2008 til sek 463 mio.ssv dkk 17,12 mio..
          • ejerpantebreve dkk 75 mio. i p-husene beliggende israels plads og adelgade,
               samt transport i provenu i forbindelse med salg af samme. begge sikkerheder
                                               - 382 -
              udgår ved modtagelse af dkk 65 mio. til nedbringelse af enga, ifbm
              gennemførelse af salget af ejendommene.
           •  negativ pledge i åstorpporteføljen.
           •  pant i aktierne i centerplan åstorp ab.
           •  pant i aktierne i nicolaj bostads invest ab
           •  pant i anparteme i centerplan allokton aps
           •  ubegrænset selvskyldnerkaution af centerplan a/s
           •  ubegrænset selvskyldnerkaution af nikolaj gruppen aps
           •  ubegrænset selvskyldnerkaution af nordic venture partner b.v.
              (holding)
      …
      regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
      der henvises til vedlagt separat regnskabsanalyse.
      …
      rentabilitet
      rentabiliteten på det ansøgte engagement forventes i år at være i niveauet tdkk
      5.400. herudover forventes en indtjening i niveau tdkk 5.000 - 10.000, fra
      corporate finance opgaver afledt fra akkvisitionen af allokton ab. den samlede
      indtjening på engagementet, inklusiv følgeforretninger estimeres at udgøre
      minimum i niveau tdkk 10.500 over 24 måneder. rentabiliteten vurderes
      tilfredsstillende, set i forhold kapitalbelastning, tidsforbrug og risiko.
      …”
ved e-mail af 25. august 2008 sendte michael mikkelsen til bankens
bestyrelsesmedlem ole vagner med kopi til henrik juul og lasse lindblad en
uddybning af kreditindstillingen, hvoraf fremgår blandt andet følgende opsummering:
      ”…
      vurderes de to ejerpantebreve i de 2 p-huse ud fra et kommercielt synspunkt, samt
      henset til at der foreligger underskrevet købsaftale, samt positiv tilkendegivelse
                                            - 383 -
     fra nykredit på seniorfinansieringen vil ejerpantebrevene forsigtigt kunne
     tillægges transportens størrelse, svarende til dkk 60 mio. i så fald vil
     ovenstående matrix se ud som følge:
     …”
af referat af bestyrelsesmøde den 26. august 2008 fremgår om engagementet:
     ”kreditrisici (bilag 7*8)
     …
     3. centerplan allokton: overtrækket skyldes tinglysningsomkostninger til at få
     sikkerhederne på plads.
     …
     pkt. 4.1             bevilling af lån, kreditter og garantier
     …
                   centerplan allokton aps (orientering)
     forhandling          mmi: gennemgik indstillingen. fortalte at engagementet var
                          på som orientering på sidste bestyrelsesmøde. det nye er, at
                          der er tilgået yderligere sikkerheder, årsregnskabet for 2007
                          er kommet, og der er sket delvis afvikling af engagementet.
                          cø: konstaterede at engagementet vil blive nedbragt fra
                          dkk 135 mio. til dkk 70 mio. i 4. kvartal 2008 og spurgte
                          til sikkerhederne.
                          hju: svarede at engagementet ifht. det oprindeligt bevilgede
                          engagement nu er bedre sikret, således blanco er nede på ca.
                          dkk 25-35 mio.
     beslutning           bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
     …”
på bestyrelsesmødet den 30. september 2008 orienterede henrik juul bestyrelsen "om
centerplan, der er bankens største engagement. næste skæringsdato er den 10. oktober,
                                          - 384 -
hvor omstødelsesfristen for ejerpantebrevet passeres. denne transaktion vil nedbringe
engagementet fra dkk 135 mio. til dkk 60 mio.”
ved e-mail af 7. oktober 2008 fra michael mikkelsen til lasse lindblad og henrik juul
gives en kort beskrivelse af den svenske åstorp ejendomsportefølje, og det anføres
blandt andet, at "værdien er sat til sek 463 mio. af cbre i marts 2008 - dette er ud fra
en one-pager, derfor er det uvist hvad der lægges til grund."
det fremgår af bankens indberetning til finanstilsynet den 10. oktober 2008, at
centerplan allokton er bankens største engagement med en kredit på 139,459 mio. kr.
det var per 14. oktober 2008 udnyttet med 138,017 mio. kr.
den 22. oktober 2008 opsagde banken centerplan alloktons kredit til indfrielse.
den 22. oktober 2008 blev der indgået to mandataftaler med centerplan allokton og
centerplan a/s om bankens bistand med en tilførsel af kapital i størrelsesorden 250- 300
mio. sek til allokton ab henholdsvis et indskud af en ejendomsportefølje ("bovista") i
allokton ab. efter det oplyste blev ingen af disse tiltag gennemført.
den 29. oktober 2008 blev centerplan a/s erklæret konkurs.
advokat thomas kjøler gav den 5. november 2008 engagementet karakteren 1 a og
angiv solvensbehovet til 100.
carsten leveau blev erklæret konkurs den 16. december 2008 i henhold til en begæring
indgivet af roskilde bank den 24. oktober 2008.
i henhold til et dokument udarbejdet den 25. november 2008 af banken benævnt
”præsentation allokton mfl.”, der angiveligt er et udkast til en præsentation af allokton
som en investeringsmulighed, fremgår følgende cashflow prognose for allokton for
2009 - 2014:
                                          - 385 -
ved carsten leveaus e-mail af 5. december 2008 blev michael mikkelsen anmodet om
at "overføre kr. 150.000 til adv. torben steffensen i forbindelse med min retssag, i
henhold til aftale med lasse lindblad". michael mikkelsen videresendte e-mailen til
lasse lindblad med forespørgsel, om han kendte noget til dette.
ved brev af 19. december 2008 til banken ved henrik juul tilkendegav finanstilsynet, at der
på engagementet var et nedskrivningsbehov på minimum 15-20 mio. kr. og derudover et
solvensbehov på 35-40 mio. kr., således at den samlede risiko ved engagementet beløb sig til
minimum 55 mio. kr., forudsat at engagementet blev nedbragt med 75 mio. kr. ved salget af
p-husene.
på bestyrelsesmødet den 24. februar 2009 blev bankens bestyrelse orienteret om, at
centerplan allokton ville nedbringe engagementet inden udgangen af første kvartal.
den 18. marts 2009 blev der indgået en ”share purchace agreement” mellem banken
som ”seller” og allokton invest bv under stiftelse som ”buyer”. af aftalen fremgår
blandt andet:
      ”…
      1.     centerplan allokton ab and aktie & valuta invest aps own 2,250,000
             a-shares and 4,700,000 b-shares in allokton ab (“ the company"),
             which shares will be acquired by the seller prior to closing (as defined
             below),
      2.     the buyer is a company under formation by mr. bo anders fredrik
             johnson (passport no….), nils gunnar joakim christiansson (bom on …)
             and bernard von der osten -sacken (passport no …)
                                               - 386 -
      3.        mr. anders johnson is through his 100% owned holding company owner
                of 2.250.000 ashares and 5.150.000 b-shares, in total 7.400.000 shares in
                allokton ab
      4.        the seller desire to sell the shares to the buyer and the buyer desires to
                purchase the shares from the seller upon and subject to the terms and
                conditions set forth in this agreement.
      …
      2.2       the parties have agreed that the purchase price for the shares shall be
                sek 10 per a-share and sek 10 per b-share, corresponding to a total
                purchase price of sek 69,500,000, in writing sek
                sixtyninemillionfivehundredthousand 00/100 (the "purchase price")
      …“
ved kreditindstilling af 19. marts 2009, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen,
indstilles et lån til allokton invest bv på 63,801 mio. sek med en angivet blanco på 38,248
mio. sek. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      banken har indgået aftale om salg af allokton ab aktier fra centerplan allokton
      aps og aktie- og valutainvest aps til selskabet allokton invest bv, som følge af
      centerplan alloktons misligholdelse af kreditfaciliteten i banken. det drejer sig
      om hhv. 2.250.000 a-aktier fra centerplan allokton aps og 4.700.000 b-aktier
      fra aktie- og valutainvest aps.
      der er aftalt en samlet købspris på sek 69.500.000, svarende til sek 10 pr. a-
      aktie og 10 sek pr. b-aktie, hvoraf de sek 63.801.000 skal finansieres af
      capinordic bank. de sek 63.801.000 indeholder stiftelsesprovision på 2 % af
      lånebeløbet. kursen på allokton ab d. 19.03.2009 er på sek 4,90.
      der er kaution fra de tre ejere på hhv. sek 3 mio. for anders johnson, sek 1,5
      mio. fra nils gunnar chistiansson og sek 1,5 mio. fra bernard von der osten-
      sacken.
      …
                                              - 387 -
       virksomhedsprofil
       allokton invest bv er et nystiftet selskab med henblik på at købe og besidde
       aktier i allokton ab.
       regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
       der foreligger intet regnskab på allokton invest bv. der er i skrivende stund
       heller ikke modtaget økonomiske oplysninger på kautionisterne, dette er dog
       blevet lovet banken i hænde hurtigst muligt og forudsættes ikke at give anledning
       til bemærkninger.
       der er modtaget følgende materiale: allokton ab, bokslutskommuniké 2008,
       kpmg, björn flink, autoriseret revisor.
       …
       på passivsiden er årets dårlige resultat skyld i at egenkapitalen falder fra sek 437
       mio. til sek 138 mio., hvilket også gør, at solvensgraden for selskabet falder fra
       11 % til ca. 3 %. både de langfristede og de kortfristede forpligtelser er steget,
       hvilket er tegn på, at selskabet er nødt til at funde sig eksternt for at servicere den
       løbende drift.
       …”
på et bestyrelsesmøde den 23. marts 2009 bevilgede bankens bestyrelse den indstillede kredit
til allokton invest bv.
salget af aktierne i allokton ab til allokton invest bv under stiftelse blev ikke gennemført.
banken indledte på den baggrund en voldgiftssag mod allokton invest bv under stiftelse og
stifterne. voldgiftsretten bestemte ved kendelse af 20. august 2010, at stifterne af allokton
invest bv skulle betale samlet 6,95 mio. sek. til banken, svarende til 10 % af den samlede
købesum for aktierne, dvs. den del af købesummen, der skulle have været erlagt kontant til
                                             - 388 -
banken. de 6,95 mio. sek. er efter det oplyste indbetalt til centerplan alloktons konto i
banken.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008, der forelå den 23. marts 2009
fremgår, at der er foretaget en nedskrivning på engagementet med centerplan allokton
med ca. 15 mio kr. af protokollatet fremgår endvidere om engagementet:
     ”…
     3.      capinordic banks rating af engagementet:
     b (rating30.09.08 er ud fra regnskab 2007).
     4.      engagementets størrelse før/efter fradrag:
     …
     9.      status
     status siden maj 2008:
     banken har, som beskrevet i brev til tilsynet af 10. oktober 2008 vedr.
     ’’undersøgelse af bankens ejendomsrelaterede engagementer (j.nr. …)", indhentet
     yderligere sikkerheder til afdækning af engagementet med centerplan allokton
     aps. nedenfor er redegjort for de forskellige tiltag.
     1.      i marts 2008 etablerede banken et pant på sek 110 mio. til sikkerhed for
             engagementet. pantet dækker over en lejlighedsportefølje bestående af 25
             ejendomme (enheder/vurderingsobjekter) beliggende i åstorp og hyllinge
             i det sydvestlige sverige.
             porteføljen består af i alt 59.104 m2 og er fordelt med 86 % beboelse og
             14% erhverv. porteføljen er isoleret i et selvstændigt spv, centerplan
             astrop ab.
             banken har indhentet ny vurdering af porteføljen via sadolin
             albæk/newsee, der estimerer værdien af porteføljen pr. oktober 2008 til at
                                            - 389 -
              andrage sek 435 mio. den foranstående gæld udgør sek 337 mio. pr.
              30.09.08. banken har oprykkende panteret i de foranstående prioriteter.
      2.      pant stort dkk 75 mio. i p-husene israels plads og adelgade. begge
              ejendomme er solgt til ny investor. banken vil som følge heraf blive
              nedbragt med dkk 75 mio. i løbet af q1 2009, da bankens pant ligger
              inden for ca. 85 % af salgssummen.
      herefter udgør bankens engagement med centerplan allokton aps forventeligt
      dkk 60 mio. med fortsat fokus på de stillede sikkerheder.
      revisors vurdering:
      vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
      revisionsbekendtgørelsen § 24, stk. 3, erklære, at ovenstående engagement er målt
      korrekt.
      …”
på baggrund af salg af p-husene israels plads og adelgade blev engagementet den 30.
marts 2009 nedbragt med ca. 79 mio. kr. fra ca. 142 mio. kr. til ca. 63 mio. kr. i
december 2009 blev der imidlertid anlagt en omstødelsessag mod banken vedrørende
pantet i p-husene. sagen blev i december 2010 forligt udenretligt mod bl.a. bankens
tilbagebetaling af 8,5 mio. kr.
den 21. august 2009 blev centerplan allokton aps taget under tvangsopløsning, som
udmøntede sig i en likvidation og efterfølgende konkurs.
prolongering
ved kreditindstilling af 25. oktober 2009, underskrevet af martin hjort hansen og
henrik juul, indstilledes en forlængelse af engagementet, der nu var på 74,488 mio.kr.
med en blanco på 19.738 mio.kr., til den 1. september 2010. af kreditindstilingen
fremgår blandt andet:
      ”…
      kreditten var på tdkk 140.000 og er senere nedbragt ved salg af k/s adelgade
      5-7 og k/s israel plads 1. salget nedbragte engagementet med ca. tdkk 70.000.
      herudover er der indgået bindende aftale om salg af 2,25 mio. stk. allokton ab
      a-aktier og 3,3 mio. b-aktier. den bindende aftale er dog ikke endeligt
      gennemført som følge af købers misligholdelse. dette forhold er indbragt for
                                     - 390 -
voldgiftsretten i stockholm, hvor der forventes en endelig afgørelse senest den
01.04.2010.
sideløbende med salget af allokton ab aktierne er banken i dialog med
potentielle købere af åstorp ejendomsporteføljen, hvor banken har et pantebrev på
sek 110 mio. til sikkerhed for engagementet.
den planlagte afvikling af engagementet er som følger:
…
4.      sikkerhedsbeskrivelse
…
                      deponeret af centerplan åstorp ab til sikkerhed for ethvert
                      mellemværende:
tsek 110.000          pantebrev med pant i ejendommene i åstorp porteføljen.
…
                      næstefter:
…
ejendomsvurdering: sek 300 mio. jf. seneste vurdering gennemført af hsh
nordbank i april 2009, temaet i vurderingen var tvangssalg, banken har primo
2009 fået porteføljen vurderet af newsec til en værdi i niveau sek 360 mio. ved
et normal salg.
…
bankens pant på tsek 110.000 er lyst som sidste prioritet på samtlige
ejendomme, men banken har indbrudspant på tsek 20.000 efter hsh, hvilket
anses for fuldt dækket, eftersom porteføljen af ejendomme forventes solgt for
tsek 300.000 og dermed dækker bankens indbrudspant og hsh fuldt ud.
…”
                                             - 391 -
den 28. oktober 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen som indstillet.
ved e-mail af 2. november 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”den vurdering vi har på åstorp som lli kan huske er fra marts og hsh’s er fra
      april 2009. vores vurdering siger sek 14 mio mere en hsh, men det går den
      alene fordi det var det vi bad om den skulle sige - det er inde for den statistiske
      usikkerhed som er forbundet med vurderingen, men det mener jeg umiddelbart
      ikke gør nogen forskel på opgørelsen.
      vi kan vende den i morgen”
den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet konklusionerne af sin undersøgelse
foretaget i efteråret 2009. heraf fremgår om engagementet med centerplan allokton:
      ”                     nedskrivning og solvens, 4
      1.2 centerplan:
      engagementet var på 74 mio. kr.
      sikkerheden bestod af pantebrev på 110 mio. sek med pant i ejendomme i
      åstorp, sverige, næst efter 360 mio.
      sek, dog med indbrudspant for 20 mio. sek i førsteprioriteten på 280 mio. sek
      til hsh. derudover var der pant i aktierne i allokton. disse aktier var solgt til nyt
      selskab, hvor ejerne, indtil selskabet var endeligt stiftet, hæftede personligt. der
      var dog retssag om salget.
      banken havde nedskrevet 16 mio. kr. på engagementet.
      tilsynet gav karakteren 1 og en yderligere nedskrivning på 4 mio. kr. samt
      vurderede et solvensbehov på 40 mio. kr.”
efterfølgende forløb
ved brev af 20. januar 2010 skrev henrik juul til bankens bestyrelse blandt andet:
      "…
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
                                           - 392 -
      1. centerplan allokton aps. lasse lindblad har ført forhandlinger med ole
          vagner om køb af åstorp porteføljen og aktierne i allokton ab.
      …"
i marts 2010 realiserede banken aktierne i allokton ab for 3,75 mio. sek., svarende til
en gennemsnitlig kurs på ca. 0,54 sek. pr. aktie. salget blev efter det oplyste gennemført
ved, at sagsøger udbød aktierne til salg og solgte disse til den højestbydende.
dækningssalget førte til en nedbringelse af engagementet med centerplan allokton med
ca. 2,86 mio. kr. den 30. juli 2010.
tabsopgørelse
centerplan åstorp ab og nikolaj bostads invest ab er under konkurs. øvrige
pantsikkerheder er realiseret.
sagsøger har opgjort et tab for banken på 81.551.137,43 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 46.339.860,19
kr. herfra skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes uretmæssige tilbageførsler af
allokton aktier den 4. juni 2010 med 16.213.365 kr. og 23.709.866,40 kr. eller til rest
6.416.628,79 kr. endvidere skal fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede
selskaber for i alt 46.325.758,00 kr., hvorfor banken samlet set ikke har haft et tab, men
en indtægt på 39.909.129,21 kr.
følgeforretningerne omfatter aktieformidling nordicom, 2008 på 19.304.961,00 kr.,
bovista transaktion, 2008 på 10.993.613,00 kr., p-huse (k/s israels plads og k/s
adelgade), 2008 på 8.890.000,00 kr., allokton 2008 på 6.804.000 kr.,
tumba/kristiansstad, 2008 på 2.953.500,00 kr., centerplan, 2008 på 501.291,00 kr.,
allokton, 2009 på 74.930,00 kr., citi p selskab, 2009 på 100.000 kr., centerplan, 2009
på 328.063,00 kr. og p-huse, 2009 på -3.624.600,00 kr.
sagsøgers krav er endvidere omfattet af forliget i sag b-875-11 om koncerninterne
transaktioner, og kravet kan af den grund ikke rejses mod de sagsøgte i denne sag.
                                               - 393 -
13.14. aps kbus 8 nr. 2051
aps kbus 8 nr. 2051 ("kbus") var ejet af harry rosenberg og annette rosenberg.
kredit på 3 mio. kr.
ved kreditindstilling af 3. oktober 2006, underskrevet af lasse lindblad og kåre breinholt,
blev der indstillet en kreditfacilitet til aps kbus 8 nr. 2051 på 3 mio.kr. til ”udbetaling i
forbindelse med etablering af vindmølleprojekt”. kreditindstillingen angiver lasse lindblad
som kundeansvarlig. af kreditindstillingen fremgår endvidere blandt andet:
      ”…
      3. projektanalyse
      selskabet skal anvende lånet til finansiering af udbetaling i forbindelse med
      etablering af vindmølleprojekt.
      vi har ikke nærmere oplysninger om projektet.
      …”
som sikkerhed modtog banken kaution af annette rosenberg samt pant i 100.000
stk. aktier i greentech energy systems a/s med en angivet dagsværdi på 6 mio kr.
løbetiden for kreditten var 12 mdr. blanco var angivet til 3 mio.kr.
bankens bestyrelse bevilgede det indstillede på et bestyrelsesmøde den 3. oktober
2006.
selve låneaftalen mellem banken og aps kbus nr. 8 er underskrevet for banken
af kåre breinholdt den 17. oktober 2006 og lasse lindblad den 19. oktober 2006.
                                             - 394 -
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til
”kunder med normal bonitet”.
kreditten blev ikke indfriet.
capinordic-kreditten på 20,4975 mio. kr.
af e-mailkorrespondance fra april, juni og juli 2007 fremgår, at harry rosenberg havde
tegnet aktier for 20,4 mio.kr. i forbindelse med kapitalforhøjelsen i holding, der blev
gennemført den 2. august 2007, og at han ikke havde indbetalt tegningsbeløbet trods rykkere.
den 17. juli 2007 skrev lasse lindblad til henrik juul blandt andet "vi få potentielt
behov for at haste behandle en kredit til harry rosenberg".
den 19. juli 2007 blev der underskrevet en kreditaftale mellem banken og kbus om en
kredit på 20,4975 mio. kr. kreditten løb frem til den 15. september 2007. af denne
fremgår, at harry rosenberg og annette rosenberg kautionerer som selvskyldnere, og at
banken har pant i et sikkerhedsdepot og fondsaktiver registreret på en konto i
værdipapircentralen tilhørende aps kbus nr. 8. håndpantsætningserklæring og
kautionserklæringer er underskrevet den 19. juli 2007.
af kreditindstilling, dateret den 20. juli 2007, og underskrevet som bevilget af henrik
juul den 23. juli 2007, og med angivelse af jakob bachs navn med henblik på
underskrift under indstillingen, fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      bridgefinansiering via kredit tdkk 20.427,5 til køb af capinordic aktier for
      (tdkk 20.422,5).
      kreditten løber til den 15.09.2007, hvor den forfalder til fuld og endelig indfrielse.
      kundens rådgiver dan lauritsen hos korral har oplyst, at kunden vil indfri
      kreditten ved at sælge greentech aktier, eller alternativt capinordic aktierne.
      der betales tdkk 75 i stiftelsesprovision som er medfinansieret.
      ejerne annette og harry rosenberg afgiver begrænset selvskyldnerkaution for
      kredittens maksimum.
                                       - 395 -
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale: selskabets årsrapport 05/06, samt indkomst-
og formueopgørelse 2005 for annette og harry rosenberg.
…
forbehold:
revisor har ikke taget forbehold i regnskabet, men dog fundet det nødvendigt at
tilføje supplerende oplysninger om:
*udlån for 100,4 mio. der er behæftet med en vis usikkerhed.
revisor oplyser via mail, at engagementet vedr. 1.200.000 stk. greentech aktier,
som er deponeret til sikkerhed for en mulig fusion med hotel marienlyst, samt
udlån til datterselskab i udlandet. på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, havde
der ikke været revision af datterselskabet. ledelsen anser selv udlånene for fuldt
erholdige.
pr. 18. juni 2307 bekræfter revisor endvidere at ovenstående forhold ikke har
ændre[t] sig.
…
selskabet har ingen "rigtig" omsætning, da indtægterne stammer fra finansielle
indtægter, som værdipapirer, resultatandele i datter- og associerede selskaber samt
øvrige finansielle indtægter, minus finansielle udgifter.
                                      - 396 -
regnskabet for 05/06 viser et resultat på tdkk 83.899 hvilket må betegnes som
tilfredsstillende.
de væsentligste aktiver er kapitalinteresser i datter- og associerede virksomheder
og værdipapirer, der udgør ca. 98 % af balancen. (selskabet er meget eksponeret i
aktien greeniech, som udgør 96,6 % af vp beholdningen).
på passivsiden udgør egenkapitalen 58 % af balancen, og den er vokset med 54,7
% i forhold til året før.
den langfristede gæld er vokset med 33,5 % og den kortfristede er vokset med
60,5 %.
selskabets soliditet er faldet fra 60 til 56. hvilket stadigvæk må betegnes som
tilfredsstillende.
indkomst- op formueopgørelse 2005
formuen i 2005 andrager tdkk 100.225.
under aktiverne udgør værdien af anparterne i aps kbus 3 nr. 2051 en værdi på
tdkk 100.307, hvilket i 2006 er vokset til tdkk 183.281.
den præcise formue afhænger af gælden, hvorfor det på nuværende tidspunkt må
være et skøn om formuen er vokset. formuen vurderes tilfredsstillende, herunder
henset til kautionsforpligtigelsen.
                                            - 397 -
      revisor har endnu ikke udarbejdet ny indkomst og formue opgørelse men
      forventer, at den er klar ultimo august, primo september.
      rentabilitet
      der betales cibor 3 måneder + en marginal på 100 basispunkter frem til d.
      15.09.2007.
      (overskrides indfrielsesdatoen stiger marginalen til 400 basispunkter)
      der beregnes en stiftelsesprovision på tdkk 75.
      indstilling
      kreditten indstilles til bevilling på baggrund af kundens formue og de
      tilbudte sikkerheder.
      …”
stiftelsesprovision på 75.000 kr. blev trukket på kontoen den 20. juli 2007.
med valør 20. juli 2007 blev 20,4225 mio. kr. den 23. juli 2007 hævet på aps kbus’
konto i banken og overført til holding.
kreditten blev ikke indfriet den 15. september 2007.
kbus' advokat har i brev af 14. oktober 2010 til bankens konkursbo vedrørende
anmeldelse af krav anført følgende om capinordic-kreditten:
      "…
      i 2007 havde capinordic a/s brug for kapitaltilførsel og indledte i denne
      forbindelse en emissionsproces med henblik på udstedelse af nye aktier i
      sommeren 2007. capinordic a/s anbefalede aps kbus 2051 at deltage i
      aktieemissionen med et betydeligt beløb. aps kbus 8 2051havde intet
      ønske herom, men banken overtalte alligevel aps kbus 8 2051 til at deltage
      i emissionen bl.a. på baggrund af løfter om, at banken ville finansiere købet
      på favorable vilkår.
      …
      … capinordic bank a/s finansierede køb af egne aktier (aktier i
      moderselskabet capinordic a/s). lånet fra banken på dkk 20.422.500 blev
      etableret som et blankolån uden sikkerhedsstillelse øremærket til køb af egne
      aktier.
                                             - 398 -
       …
       det er åbenbart, at de normale kreditprocedurer ikke har været fulgt, idet
       långivningen blev etableret uden krav om sædvanlig sikkerhedsstillelse.
       …"
morsø sparekasse a/s’ overtagelse af holdings engagement med kbus
af en e-mail af 16. november 2007 fra morsø sparekasse til lasse lindblad fremgår
navnlig:
       ”…
       vi kan meddele, at vi har interesse i eventuelt af yde lån i dkk til køb af aktier i
       capinordic.
       betingelserne for sådanne lån vil bl.a. være følgende:
       …
                     4. forventet lånestørrelse 10-20 mio. dkk
                     5. sikkerhed: pant i de købte aktier, eventuelt suppleret med
                     yderligere sikkerhedsstillelse.
       vi fremsender i løbet af næste uge et endeligt skriftligt tilbud.
       hvis du allerede nu har interesserede til lån, er du velkommen til at fremsende
       disse emner, som vi vil behandle med fortrolighed.
       …”
den 4. december 2007 afgav morsø sparekasse til lasse lindblad et lånetilsagn på 10
til 20 mio.kr.
det er mellem parterne ubestridt, at holding i januar 2008 ydede et lån til kbus på 20,6
mio. kr. til finansiering af kbus’ køb af 1 mio. stk. aktier i holding.
på et bestyrelsesmøde i banken den 14. janauar 2008 orienterede michael mikkelsen
om, at der var sendt rykker nr. 2 til blandt andre kbus.
den 18. januar 2008 skrev michael mikkelsen til morsø sparekasse:
       ”…
                                             - 399 -
      i henhold til aftale fremsendes hermed kopi af nyt regnskab for aps kbus 8 nr
      2051. regnskabet er uden forbehold og supplerende oplysninger fra revisor. dette
      kan understøttes af separat erklæring fra revisor hvis du skønner dette nødvendigt.
      der søges om en facilitet på ca. dkk 40 mio. til køb af 2 mio. stk. capinordic
      aktier.
      til sikkerhed for kreditten tilbydes:
      selvskyldner kaution fra ejer
      2 mio. stk capinordic aktier
      500.000 stk. greentech energy systems aktier.
      …”
den 23. april 2008 skrev michael mikkelsen til lasse lindblad med kopi til henrik
juul:
      ”jeg har netop talt med morsø sparekasse vedr. aps kbus 8 nr. 2051.
      det vil gerne tilbyde en kredit til køb af capinordic aktier til selskabet.
      oprindeligt var der tale om køb af 2 mio. stk. med en kursværdi på ca. dkk 40
      mio. morsø spørger om det fortsat er 2 mio. stk. og dermed et stærkt reducerede
      beløb eller om der er en forøgelse af mængden - hvis der fortsat skal udnyttes
      dkk 40 mio.
      forudsætningerne er at der sikkerhedsmæssigt suppleres med greentech aktier,
      som tidligere nævnt, samt at harry og anette begge kautionere ubegrænset for
      kreditten.”
den 6. maj 2008 skrev lasse lindblad på bankens vegne til kbus blandt andet:
      ”…
      de har i henhold til fuldmagt af 21. december 2007 til capinordic bank a/s
      oprindeligt erhvervet 2 mio. stk. aktier i capinordic a/s (isin …).
      erhvervelsen af aktierne er sket til dkk 19,50 pr. aktie i overensstemmelse med
      ovennævnte fuldmagt.
      capinordic bank a/s har tidligere overfor dem afregnet 1 mio. stk. aktier til
      dkk 19,50 pr. aktie. denne afregning er gennemført pr. 28. januar 2008.
      købesummen for den resterende 1 mio. stk. aktier, i alt dkk 19,5 mio., er endnu
      ikke afregnet overfor sælger, idet det ikke hidtil har været muligt for aps kbus
                                             - 400 -
      8 nr. 2051 at opnå en samlet finansiering. vi har gennem den seneste tid modtaget
      diverse materiale fra dem til brug for kreditbehandlingen, senest deres personlige
      indkomst-/formueopgørelse.
      aktuelt har vi forhandlet med morsø sparekasse på deres vegne vedrørende
      overførsel af det samlede engagement vedrørende erhvervelsen af de 2 mio. stk.
      aktier.
      vi har pt opnået mundtligt tilsagn om etablering af en lånefacilitet til en samlet
      finansiering gennem morsø sparekasse. faciliteten udgør dkk 39,2 mio., heraf
      stiftelsesomkostninger dkk 0,2 mio. debetrenten udgør cibor3 + 250bp.
      sikkerhed for faciliteten udgør 2 mio. stk. capinordic aktier, ½ mio. stk.
      greentech aktier, samt personlig selvskyldnerkaution af både annette borg og
      harry rosenberg. konditionerne tilsvarer således deres nuværende engagement
      med capinordic a/s.
      vi forventer at fremsende lånedokumenter til deres underskrift i indeværende
      uge.
      vi skal for god ordens skyld henlede deres opmærksomhed på, at det resterende
      engagement med capinordic a/s (ikke capinordic bank a/s), ca. dkk 1 mio.
      inkl. ikke tilskrevne renter samt mellemværende med sælger inkl. ikke tilskrevne
      renter, forudsættes indfriet i forbindelse med overførsel af det samlede
      engagement til morsø sparekasse.
      …”
på et bestyrelsesmøde den 17. juni 2008 orienterede michael mikkelsen om, at kbus var i
overtræk som følge af rentetilskrivninger, og at der fortsat ville ske rentetilskrivning, indtil
morsø sparekasse overtog engagementet. bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
den 9. juli 2008 indsættes 39 mio.kr. på kbus’ konto i banken, således at saldoen går
fra – 21,421 til 17,579 mio.kr. den 10. juli hæves 15 mio. kr. til ”tegning olicom” og
26,661 mio.kr. til ”indfri kredit i capinordic a/s”. efter rentetilskrivning var saldoen på
kbus’ konto i banken – 18,201 mio.kr.
den 4. november 2008 gav advokat thomas kjøler i forbindelse med sin opgørelse af
solvensbehov for markedsrisiko og kreditrisiko mv. engagementet med kbus
karakteren 2 b og angav et solvensbehov på 50.
den 19. december 2008 angav finanstilsynet efter sin ekstraordinære undersøgelse i
efteråret 2008 et solvensbehov på 10 mio.kr. på engagementet med kbus.
                                            - 401 -
overførsel af 1,25 mio. kr. til dækning af kbus’ overtræk i morsø sparekasse a/s
på et bestyrelsesmøde den 22. januar 2009 gennemgik michael mikkelsen et af
ham udarbejdet notat, hvoraf blandt andet fremgik, at finanstilsynet i forbindelse
med tilsynets ekstraordinære gennemgang i november 2008 havde vurderet, at banken
skulle holde en solvensreservation på 10 mio. kr. vedrørende engagementet med kbus.
bestyrelsen besluttede, "at kreditafdelingen kan gå videre med afdækning af
engagementet".
morsø sparekasse skrev ved e-mail af 17. juli 2009 til lasse lindblad og michael
mikkelsen blandt andet:
      ”jeg har netop være[t] i kontakt med dina rosenberg asmussen vedr. sagen.
      dina meddeler, at du lasse har tilkendegivet at ville overføre penge til
      indsættelse på engagementet hos os.
      hvornår kan jeg forvente at denne overførsel vil ske???
      …"
den 21. juli 2009 skrev lasse lindblad til michael mikkelsen og henrik juul:
      ” … anmoder om stillingtagen til følgende transport af 200.000 stk greentech
      kursværdi anslaaet 4,2 mill - noteret hos greentech forventelig overførsel til depot
      ved udstedelse ultimo august - salgsaftale om min 100.000 stik - resterende
      indgaar i sikkerhedsdepot - midlertidigt overtræk dkk 1.250.000,- inddækkes ved
      provenu. belobet overfores til morsoesparekasse.
      …”
hertil svarede michael mikkelsen navnlig:
      ”…
      henrik og jeg har vendt casen og mener umiddelbart godt at vi kan være med.
      dog har vi følgende kommentar:
      * vi skal have en kopi af den aftale hvoraf det fremgår, at kbus vil få de omtalte
      aktier - der må ikke være nogen tvivl omkring aftalens holdbarhed ect.
      * vi skal have dokumentation for at vi kan modtage uigenkaldelig transport i
      aktierne fra/hos greentech - bekræftes fra greentech.
                                           - 402 -
      * vi skal have det sidste materiale så vi kan færdiggøre indstillingen til
      bankens bestyrelse :-)
      …”
lasse lindblad svarede, at de to første punkter var ok, men at han ikke forstod det sidste
punkt, idet problemet var, at morsø sparekasse pressede på.
michael mikkelsen svarede at ”den sidste bullet var blot i forhold til den indstilling der har
været for bestyrelsen som 'manglede dybde', det er ved at være et voksent engagement med
kbus og derfor er der behov for det uddybende materiale til færdiggørelsen af indstillingen.
det var dette jeg forsøgte at addressere med en :-).”
den 7. august 2009 skrev lasse lindblad til morsø sparekasse:
      ”nedenstående bekræftes - send mig venligst konto nr. hvorefter jeg vil
      foranledige overførsel af dkk 1.250.000,-”
samme dag videresendte lasse lindblad e-mailkorrespondancen til henrik juul med
kopi til harry rosenberg. heraf fremgår:
      ”jeg er lidt usikker på hvem der kan eksekvere denne overførsel der for
      sendes anmodningen til dig som bekræftes af kbus på mail.
      …”
overførslen blev gennemført den 7. august 2009, således at gælden til banken blev
forhøjet med det overførte beløb, hvorefter gælden var 32,341 mio.kr.
bankens pant i de omtalte endnu ikke udstedte 200.000 stk. aktier i greentech energy
systems a/s blev ikke etableret.
ungarn-lånet
banken og kbus indgik den 23. februar 2009 aftale om, at banken på vegne af kbus
skulle stille bankgarantier for 1.352.400 euro og yde kbus et lån på 400.000 euro i
forbindelse med kbus' ansøgning om energikvoter vedrørende en række
vindmølleprojekter i ungarn.
                                             - 403 -
der foreligger en kreditaftale af 3. marts 2009 mellem banken og kbus, der er
udskrevet den 3. marts 2009 men ikke underskrevet, hvorved banken forhøjer det
oprindelige lån med 3,4 mio. kr.
den 4. marts 2009 blev der trukket 3,35 mio. kr. på kbus' konto i banken.
ved kreditindstilling af 16. marts 2009, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen,
indstilles en forhøjelse af det eksisterende lån med 3,4 mio.kr. samt en række garantistillelser
vedrørende en række vindmølleprojekter. det fremgår, at det samlede lån herefter er 26,898
mio. kr., med blanco på 26,198 mio. kr., og at garantierne vedrører 32,520 mio.kr. med en
angivet blanco på 14,082 mio. kr. det samlede engagement er angivet til 59,418 mio. kr.,
heraf blanco med 40,280 mio.kr. banken fik vedrørende garantierne pant i aktierne i de
pågældende vindmølleselskaber og vedrørende lånet pant i aktier i dandrit biotech a/s,
svarende til 44 % af den samlede aktiekapital i dandrit biotech a/s og pant i mellemregning
mellem kbus og dandrit biotech a/s for op til 30 mio. kr.
den 23. marts 2009 bevilgede bestyrelsen ungarn-lånet på 3,4 mio. kr. og de indstillede
garantier til kbus.
ved kreditaftale af 11. maj 2009, der dog alene ses underskrevet for kbus og af harry
og annette rosenberg som kautionister, blev ungarn-lånet forhøjet med 2 mio. kr.,
således at den samlede trækningsret var på 25.897.500.00 kr.
forhøjelsen på 2 mio. kr. blev udnyttet ved overførsel af 400.000 kr. "til morsø" den 13.
maj 2009, 500.000 kr. "til seb" den 14. maj 2009, 200.000 kr. til annette rosenberg
den 14. maj 2009, yderligere 500.000 kr. "til seb" den 26. maj 2009 samt 560.000 kr.
til "annette rosenberg" den 2. juni 2009.
af e-mail af 26. maj 2009 fra henrik juul til martin hjort hansen, medarbejder i
bankens kreditafdeling, fremgår under emnet "kbus 8":
      ”fik du svar fra lasse vedr. ovennaevnte?”
                                           - 404 -
ved finansieringstilsagn af 24. juni 2009, uunderskrevet af henrik juul og birgitte
drewes for banken, blev kbus bevilget et træk på 765.000 euro, svarende til ca. 5,7
mio. kr. harry og annette rosenberg kautionerede også for dette træk. det hævede
beløb på 5,409 mio.kr. med tillæg af stiftelsesprovision på ca. 111.000 kr. blev senere
afløst af et lån til sardinia wind park s.r.l. og trækket blev indfriet den 13. oktober
2009 ved en overførsel fra sardinia wind park s.r.l.
ved kreditaftale af 5. august 2009, der dog ikke ses underskrevet for banken, blev
ungarn-lånet forhøjet med yderligere 2 mio. kr., således at den samlede trækningret var
27,898 mio.kr. der foreligger håndpantsætningserklæring udskrevet den 5. august 2009,
hvorved kbus giver pant i 100.000 stk. aktier i greentech energy systems og 200.000
stk. nyudstedte aktier i greentech energy systems.
forhøjelsen på 2 mio. kr. blev udnyttet i august og september 2009 ved overførsler til
bl.a. seb og danske bank.
den 11. september 2009 videresendte lasse lindblad en e-mailkorrespondance mellem
ham og seb bank til michael mikkelsen om en overførsel af 300.000 kr. til kbus'
konto i seb bank.
michael mikkelsen forespurgte i den anledning lasse lindblad:
      ”…
      bare så jeg forstår det helt korrekt.
      skal der hæves tdkk 300 fra dka's konto til kell development og derfra
      videre til aps kbus 8 konto i seb?
      …”
hvortil lasse lindblad svarede:
      ”nej - direkte fra kbus”
overførslen blev gennemført den 11. september 2009.
                                           - 405 -
af e-mail af 17. september 2009 fra martin hjort hansen til michael mikkelsen
fremgår:
     ”der er kommet 5 mio. på kbus 8. jeg har talt med lasse og 3,5 mio. er
     videreført til danske bank og 700.000 til seb.
     pengene er kommet fra kell development.”
kell development aps var efter det oplyste stiftet den 9. september 2009 af tom
glæsner larsen og var et datterselskab til toldbodgade 10 b aps. kell development
aps ydede, ligeledes efter det oplyste, den 9. september 2009 kbus et lån på 8,5 mio.
kr.
af e-mail af 2. oktober 2009 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår under emnet
"kbus 8 - sidste gang idag":
     ”forhåbentligt.
     jeg har lige haft lli i røret omkring hvornår de dkk 3 mio kan frigives, om
     en bekræftelse var nok fra xyz. jeg har sagt at jeg gerne vil have mit pant i
     hånden og underskrifter fra tegningsberettiget på plads inden. lli har lovet
     at vi nok skal få dok. inden tilsynet kommer, jeg kan ikke lave prolongering
     før vi har dette materiale!
     men han nævnte at alle var lidt likviditetspressede hvorfor der var stor
     interesse i hvornår pengene kunne frigives! det blev trykket på alle knapper,
     men også accepteret at jeg ikke frigiver før jeg har lån og sikkerheder på
     plads.
     vi må vende sagen i næste uge og finde ud af hvad der er op og ned, fordi der
     er så mange små ændringer løbende og 6 personer der har med sagen at gøre -
     ingen 100 % hele vejen igennem samt flere interesser er den noget rod.
     …”
ved kreditindstilling af 6. november 2009, underskrevet af henrik juul og michael
mikkelsen, indstilledes til efterbevilling prolongering af følgende engagementer:
     ”…
     1.      baggrund
                                       - 406 -
engagementet med aps kbus 8 nr. 2051 blev oprindeligt etableret medio 2006
med en mindre kredit. engagementet blev udvidet i 2007 og igen i 2009 i
forbindelse med koncernen aktiviteter indenfor renewabel - vindinvesteriniger.
engagementet med dandrit biotech a/s blev etableret i marts 2009. aps kbus
8 nr. 2051 ejer 86,4 % af dandrit biotech a/s.
engagementet med sardinia wind park s.r.l. blev etableret i oktober 2009.
i forbindelse med etableringen af ovenstående, udgår tidligere bevilligede
garantier til brug for vindmølleprojekter i ungarn for i alt tdkk 32.520.
…
3.      låneformål
prolongering af engagement frem til den 01.08.2010.
4.      engagementsbeskrivelse
engagementet med aps kbus 8 nr. 2051 består af en kredit på tdkk 27.895 og
et lån på tdkk 3 000. cibor 3 + 300 - 400bp
engagementet med dandrit biotech a/s består af et lån på tdkk 3.000. cibor
3 + 300 bp
engagementet med sardinia wind park s.r.l bestar af et lån på tdkk 5.811.
cibor 3 + 450 bp
5.      sikkerhedsbeskrivelse
beløb                  beskrivelse
                       deponeret af aps kbus 8 nr. 2051 til sikkerhed for ethvert
                       mellemværende:
tdkk 2.484             sikkerhedsdepot indeholdende 100.000 stk. greentech
                       energy systems aktier med en kursværdi pr. den 29.10.2009
                       på tdkk 2.484
                       den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 1.987
tdkk 4.986             200.000 stk. nyudstedte greentech energy systems aktier
                       med en kurs værdi pr. den 29.10.2009 på tdkk 4.986.
                       den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 3.974
tdkk 30.000            transport i mellemregning mellem aps kbus 8 nr. 2051 og
                       dandrit biotech a/s for op til tdkk 30.000.
                                - 407 -
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør pt. tdkk 0.
tdkk 1.290      pant i 44 % af aktiekapitalen i dandrit biotech a/s,
                svarende til 50 % af aps kbus 8 nr. 2051 ejerandel af
                dandrit biotech a/s.
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør pt. tdkk 0.
tdkk 0          pant i 100 % af aktiekapitalen i: eolica szelpark korlatolt
                felelössegu tarsasag kft.(… budapest, …
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
tdkk 0          pant i 100 % af aktiekapitalen i: eco tech kft. (… budapest,
                …
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
tdkk 0          pant i 100 % af aktiekapitalen i: eco wind kft. …
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
tdkk 0          pant i 100 % af aktiekapitalen i: hemad-videke kft.(…
                budapest, …
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
tdkk 0          der er etableret salgs- og pantsatningsforbud i samtlige
                ungarske selskaber
                den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
                deponeret af sardinia energy srl til sikkerhed for ethvert
                mellemværende:
tdkk 7.450      ejerpantebrev stort teur 1.000 med pant i grunden
                beliggende cagliari via sonnino n. 28 sardinien, italien.
                banken er primære panthaver i grunden som senest i juni
                måned 2009 er handlet til en pris på teur 765.
           den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 5.811.
                                     - 408 -
6.      regnskabsmæssige forhold
der er indleveret følgende materiale:
    -   personlig indkomst- og formueopgørelse 2007 for annette og harry
        rosenberg.
    -   årsrapport inklusiv specifikationer for 2007/08 for aps kbus 8 nr.
        2051, revideret af baagøe schou, statsautoriseret
        revisionsaktieselskab, statsautoiseret revisor henrik høybye.
    -   årsrapport 2008 for dandrit biotech a/s revideret af baagøe schou,
        statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsautoiseret revisor henrik
        høybye.
6.1     annette og harry rosenberg:
af det personlige regnskab for 2007 fremgår følgende
aktiverne udgjorde pr. 31.12.2007 tdkk 331.011, de væsentligste aktiver er:
de væsentligste passivposter var pr. 31.12.2007 er følgende:
formuen udgjorde således tdkk 283.446 pr. 31.12.2007.
6.2     aps kbus 8 nr. 2051:
                                       - 409 -
de samlede aktiver udgjorde pr. den 31.06.2008 tdkk 346.391. de
væsentligste aktiver er:
     -   værdipapirer,      tdkk 169.121
     -   tilgodehavender, tdkk 150.100
selskabets resultat for 2007/08 viser et underskud pa dkk 72,5 mio. der er ifølge
ledelsens beretning et urealiseret kurstab pa dkk 60,6 mio. og urealiseret kurstab
fra tidligere år på dkk 14,2 mio., som udgør de største tabsposter i regnskabet.
selskabet er kraftig eksponeret i greentech aktien som er faldet markant gennem
de sidste 12 måneder. ledelsen gør opmærksom på, at det urealiserede kurstab pr.
30.11.2008 udgør dkk 129 mio., altså dkk 69 mio. mere end hvad regnskabet
siger.
6.3      dandritt biotech a/s:
aktiver udgjorde pr. den 31.12.2008 tdkk 3.259. de væsentligste aktiver er:
     -   materielle aktiver, tdkk 786
     -   immaterielle aktiver, tdkk 1.420
selskabets underskud sker som følge af den fortsatte udviklingsaktivitet i
selskabet og behovet for kapital til udvikling af produkter.
                                                - 410 -
      årets udviklingsomkostninger er steget på trods af at selskabet meddeler, at
      aktiviteten er mindre end året før. årets administrationsomkostninger er steget
      med tdkk 829, selvom medarbejderstaben er halveret fra 11 til 6.
      medarbejderstaben er dog først reduceret sidst i regnskabsåret.
      på aktivsiden udgør immaterielle anlægsaktiver i form af patenter, det største
      aktiv.
      på passivsiden er egenkapitalen negativ som følge af de seneste års
      udviklingsomkostninger i selskabet. der er fra selskabets hovedaktionær og
      eksterne finansieringskilder givet tilsagn om fortsat finansiering i størrelsen
      tdkk 38.500 indtil anden kapitaltilførsel har fundet sted.
      6.4      sardinia wind park s.r.l.:
      afventer det oversatte årsregnskab for 2008
      …
      8.       indstilling
      indstilles til efterbevilling, idet det bemærkes, at der skal indleveres følgende
      dokumentation:
      endelig værdiansættelse af ejerpantebrevet på teur 1.000 med pant i grunden
      beliggende, cagliari via sonnino n. 28 sardinien, italien.
      en værdiansættelse af dandrit biotech a/s, der dokumenterer en værdi i niveauet
      tdkk 30.000.
      oversættelse af årsregnskabet, samt specifikationer for 2008 for sardinia wind
      park s.r.l.
      oversættelse af årsregnskabet, samt specifikationer for 2008 for sardinai energy
      s.r.l.
      engagementet indstilles endvidere til prolongering indtil 30.11.2009, hvor det
      forudsættes af følgende er indleveret:
          -   personlig indkomst- og formueopgørelse 2008 for annette og harry
              rosenberg.
          -   årsregnskabet, samt specifikationer for 2008/09 for aps kbus 8 nr.
              2051.
          -   specifikationer til årsrapport for 2008 for dandrit biotech a/s.”
den 10. november 2009 orienterede henrik juul bertyrelsen om prolongeringen af
engagementet. bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
på et møde med banken den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet sine
konklusioner vedrørende engagementet og nævnte det herunder blandt eksempler på
                                           - 411 -
udlånsengagementer, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" i kreditgivningen, men ”stor
risikovillighed og manglende indsigt”.
af præsentationen fra mødet fremgår blandt andet:
      ”…
                                 nedskrivning og solvens, 11
      3.4 aps kbus 8 nr. 2051:
      engagementet var på 39 mio. kr.
      sikkerheden bestod af div. aktier (ssv 6 mio. kr.) samt pant i grundstykke på
      sardinien, som banken havde taget op til 5,8 mio. kr.
      der forelå ingen vurdering på grunden på sardinien.
      tilsynet vurderer at aktivernes værdi er tvivlsom samt at koncernen har behov for
      likviditet.
      tilsynet har givet karakteren 1 og vurderet et nedskrivningsbehov på 12 mio. kr.
      og et solvensbehov på 20 mio. kr.
                             kreditmæssige bemærkninger, 5
      3.4 aps kbus 8 nr. 2051:
      eksisterende engagement som udvides med 3 mio. kr. i marts 2009 til dandrit
      biotech. selskabet er ved at udvikle produkter, men omsætter ikke noget.
      udvides med yderligere 5,8 mio. kr. til vindmøllepark på sardinien, med pant i
      ikke vurderet jordstykke.
      …”
af henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår:
      ”…
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
      …
      4. aps kbus 8 nr. 2051. lasse lindblad har haft den løbende kontakt til
      harry rosenberg. banken mangler en række informationer.
                                            - 412 -
      …”
den 25. januar 2010 opsagde banken engagementet med kbus.
efterfølgende forløb
det fremgår af sagen, at finansieringsselskabet den 13. oktober 2010 anlagde sag mod
kbus, og at kbus den 17. november 2010 har gjorde et modkrav gældende mod
finansieringsselskabet, der i maj 2011 er fusioneret ind i roskilde bank a/s.
det fremgår ligeledes, at kbus den 14. oktober 2010 anmeldte et krav i bankens
konkursbo på ca. 140 mio. kr. i anledning af bankens medvirken til kbus' tegning/køb
af aktier i capinordic a/s og olicom a/s for samlet ca. 52 mio. kr. samt kbus' mistede
indtægter på vindmølleprojekter i ungarn opgjort til ca. 88 mio. kr. af anmeldelsen
fremgår blandt andet:
      ”…
      2.2.    vindmølleprojektet
      2.2.1   capinordic bank a/s bank a/s har gennem en årrække forestået udlån til
              aps kbus 8 nr. 2051 i henhold til særskilt indgåede kreditaftaler. som
              bilag 4 vedlægges kreditaftale, stor dkk 3.000.000 underskrevet den
              19.10.2006 og kreditaftale, stor dkk 25.897.500 underskrevet den
              11.5.2009.
              lånene blev primært etableret til aps kbus 8 nr. 2051' køb af aktier i
              capinordic bank a/s' moderselskab på baggrund af anbefalinger fra
              banken herom. der blev i juli 2007 købt nom. dkk 750.000 og i januar
              2008 nom. dkk 1.000.000 stk. aktier for hhv. dkk 20.422.500 og dkk
              19.500.000, dvs. samlet nom. dkk 1.750.000. stk. aktier for dkk
              39.922.500. lånet på dkk 20.422.500 blev ydet af capinordic bank a/s
              som blankolån dvs. lån uden krav [om] sikkerhedsstillelse. lånet på dkk
              19.500.000 blev ydet af moderselskabet capinordic a/s mod sikkerhed.
              det oprindelige engagement etableret i juli 2007 og januar 2008 blev i juli
              2008 overført til morsø sparekasse a/s, således at engagementet med
              capinordic bank a/s og capinordic a/s blev reduceret tilsvarende.
              samtidig dvs. i juli 2008 anbefalede capinordic bank a/s, at aps kbus
              8 nr. 2051 købte en større aktiepost i det børsnoterede selskab olicom
              a/s. capinordic bank a/s stillede finansieringen på dkk 15.000.000 til
              rådighed for aps kbus 8 nr 2051 som blankolån.
                                      - 413 -
      aktierne i capinordics moderselskab er efterfølgende faldet kraftigt og er i
      dag stort set værdiløse bl.a. som følge af capinordic bank a/s' konkurs.
      aktierne i olicom a/s er også uden værdi som følge af olicom a/s'
      efterfølgende konkurs.
      det er aps kbus 8 nr. 2051 opfattelse at de to aktiekøb i capinordic
      bank a/s og aktiekøbet i olicom a/s alene er foretaget i capinordic
      banks a/s' egen interesse på baggrund af vildledende anbefalinger og
      tilskyndelser fra capinordic bank a/s jf. nærmere herom nedenfor under
      pkt. 2.4.
      af bilag 4 fremgår det vedrørende afvikling/forfald, at den aftalte
      indfrielsesdato var 1. november 2007. kreditten blev imidlertid løbende
      forlænget, således at kreditten fulgte indfrielsesterminerne i bilag 4,
      hvoraf det fremgår, at kreditten skulle være gældende indtil videre og at
      den videre afvikling eller indfrielse skulle aftales med capinordic bank
      a/s den 31.7.2010.
2.2.2 en del af kreditfaciliteterne til aps kbus 8 nr. 2051 blev etableret i
      forbindelse med indgåelsen af aftale mellem capinordic bank a/s og
      aps kbus 8 nr. 2051 af 23.2.2009; "agreement on the provision of
      loans and guarantees etc. in connection with wind farm projects in
      hungary", der vedlagges som bilag a (herefter "ungarnsaftalen").
…
2.2.3 efter underskrivelsen af ungarnsaftalen fortsatte aps kbus 8 nr. 2051
      udviklingen af de ungarske projekter, der alle blev færdigudviklede og
      således opnåede alle de tilladelser, der var nødvendige for opførelsen af
      vindmølleparkerne.
      capinordic bank a/s blev holdt løbende orienteret om projektudviklingen
      som følge af bankens væsentlige interesse i, at projekterne blev
      færdigudviklet og efterfølgende solgt efter opnåelsen af de ønskede
      energikvota. capinordic bank a/s havde udsigt til en betragtelig
      økonomisk gevinst som følge af bankens ret til 50% af salgsprisen udover
      euro 62.000 pr. mw ved et fremtidigt salg af projekterne.
2.2.4 de medarbejdere hos capinordic, der forestod kontakten til aps kbus 8
      nr. 2051 i relation til aps kbus 8 nr. 2051's engagement med banken
      og i relation til ungarnsaftalen, var:
             - tidligere bankdirektor henrik juhl,
             - tidligere kreditchef michael mikkelsen,
             - tidligere kreditmedarbejder johnny rasmussen og
             - tidligere koncerndirektor lasse lindblad.
2.2.5 den 19. januar 2010 blev lasse lindblad afskediget som koncerndirektør i
      capinordic-gruppen. capinordic bank a/s blev i forlængelse af
                                      - 414 -
       opsigelsen af lasse lindblad taget under konkursbehandling den 11.
       februar 2010.
2.2.6  afskedigelsen af lasse lindblad resulterede i, at capinordic bank a/s
       bank opsagde en lang række af bankens kundeengagementer, herunder
       engagementet med aps kbus 8 nr. 2051. aps kbus 8 nr. 2051's
       engagement blev opsagt ved capinordic bank aps' skrivelse af 25. januar
       2010, der vedlægges som bilag b.
2.2.7  berettigelsen af opsigelsen blev bestridt ved skrivelse af 28. januar 2010,
       der vedlægges som bilag c.
…
2.2.12 capinordic bank a/s reagerede imidlertid ikke på dette påkrav og da
       tidsfristen for indlevering af udbudsmaterialet udløb den 1. marts 2010
       forelå der ikke den aftalte garanti fra capinordic bank a/s bank. aps
       kbus 8 nr. 2051 og selskabets ungarske datterselskaber kunne som
       følge heraf ikke deltage i udbuddet.
       konsekvensen heraf var dels, at den værdi, som projekterne på det
       daværende udviklingsstadie havde opnået som fult udviklede projekter var
       tabt, og dels at aps kbus 8 nr. 2051 ikke fik mulighed for de tildelinger
       af energikvoter, som aps kbus 8 nr. 2051 ellers var stillet i udsigt.
…
2.2.17 som opfølgning herpå fastholdt kromann reumert på vegne
       finansieringsselskabet ved skrivelse af 17. maj 2010 til advokat steen
       burton, at engagementet var opsagt af capinordic bank a/s med rette.
       skrivelsen vedlægges som bilag k. samtidigt afvistes de fremsatte
       modkrav i relation til capinordic bank a/s' misligholdelse af
       ungarnsaftalen.
…
2.4    købet af aktier i capinordic a/s og olicom a/s
2.4.1  i 2007 havde capinordic a/s brug for kapitaltilførsel og indledte i denne
       forbindelse en emissionsproces med henblik på udstedelse af nye aktier i
       sommeren 2007. capinordic bank a/s anbefalede aps kbus 2051 at
       deltage i aktieemissionen med et betydeligt beløb. aps kbus 8 2051
       havde intet ønske herom, men banken overtalte alligevel aps kbus 8
       2051 til at deltage i emissionen bl.a. på baggrund af løfter om, at banken
       ville finansiere købet på favorable vilkår.
…
2.5    erstatningskravet vedrørende købet af aktier i capinordic a/s og
       olicom a/s
                                           - 415 -
      2.5.1   efter aps kbus 8 nr. 2051's køb af yderligere aktier i capinordic bank
              a/s i januar 2008 faldt kursen på aktien markant fra kurs 19,5 til ca. kurs
              10 medio 2008 og ca. kurs 3 i januar 2009. kursen på aktien er i dag på
              under 1.
      …”
den 30. maj 2011 blev der indgået en forligsaftale mellem roskilde bank, reelt
finansieringsselskabet, og kbus, kautionisterne harry og annette rosenberg og
dandrit biotech a/s. forligsaftalen omfattede alle sikkerheder og kautioner, bortset fra
pantet i 100.000 stk. aktier i greentech energy systems a/s og transporten i de 200.000
stk. udstedte greentech energy systems a/s-aktier.
forliget indebar, at lånet til sardinia wind park s.r.l. og dandrit lånene skulle indfries,
og at kbus fik saldokvittering mod at betale 5 mio kr. til finansieringsselskabet.
finansieringsselskabet beholdt alene følgende sikkerheder:
      ”…
      som anført under punkt 2.7 har roskilde bank ret til at beholde og senere
      realisere de børsnoterede aktier, der er stillet som sikkerhed under
      pantsætningsaftale 2 og pantsætningsaftale 4.
      …”
pantsætningsaftale 2 omfattede de 100.000 stk. greentech aktier og de 200.000 stk. greentech
aktier. pantsætningsaftale 4 omfattede de børsnoterede aktier, der var stillet som sikkerhed for
dandrit lånet.
om de ungarske projekter indeholdt forliget navnlig følgende bestemmelse:
      ”…
      roskilde bank og kbus har aftalt, at roskilde bank over de næste 5 år fra
      underskri[f]t af denne aftale modtager 50 % af alt hvad de ungarske projekter
      eller hvad der udspringer af de ungarske projekter nævnt i aftalen af 23. februar
      2009 indbringer ved et videresalg undtagen de første dkk 5 millioner, som går
      ubeskåret til kbus.
      …”
                                               - 416 -
som aftalt i forliget tilbagekaldte kbus den 17. juni 2011 sin anmeldelse af kravet på
ca. 140 mio. kr. i bankens konkursbo.
ved en pressemeddelelse af 22. december 2011 meddeles, at der er indgået en
fusionsaftale mellem dandrit, dkti a/s og biotech invest aps. af meddelelsen
fremgår blandt andet:
       “…
       the value of dandrit has through a valuation exercise carried out by nordic bio
       investor been estimated to dkk 274,000,000…”
efter det oplyste blev fusionen ikke gennemført.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 30.444.241,39 kr.
de sagsøgte har bestridt, at der er lidt et tab. sagsøgte har opgjort forskellen mellem
udbetalinger og indbetalinger til 26.648.996,17 kr. herfra skal efter sagsøgtes opfatelse
fratrækkes de modtagne 5 mio. kr. efter forliget eller til rest 21.684.428,20 kr.
herfra skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede
selskaber i form af vindmølleprojektet i ungarn på 7.281.000 kr. eller til rest 14.367.966,17
kr. sagsøger har ved forliget givet afkald på sikkerhed i 44 pct. dandrit biotech a/s-aktier
(vurderet til 274 mio. kr.) svarende til 120.560.000,00 kr. og sikkerhed i mellemregning med
dandrit biotech a/s på 30 mio. kr. herudover var der aftalt sikkerhed i 200.000 stk. aktier i
greentech energy systems a/s til en værdi af 4,2 mio. kr. sagsøger har ved det indgåede
forlig opretholdet sikkerheden i aktierne i greentech energy systems a/s og vil fortsat
oppebære indtægter fra de ungarske vindmølleprojekter. sagsøgers opgørelse indeholder
omkostninger til sagsøgerens advokat på 526.305,00 kr. og andre udgifter, som er afholdt
efter bankens konkurs.
                                            - 417 -
13.15. guava a/s
guava a/s, tidligere notabene.net a/s (”guava”) var en online mediavirksomhed med
speciale inden for online marketing, herunder søgemaskineoptimering. selskabet var
noteret på first north.
ved kreditindstilling dateret den 22. august 2007, underskrevet af henrik juul og
michael mikkelsen, indstilledes bevilling af en kredit på 20 mio. kr. til notabene.net
a/s. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
     ”…
     formål
     etablering af kreditramme stor tckk 20.000 til brug for selskabets
     akkvisitionsstrategi, løbetid 24 mdr.
     det forventes at kreditten vil være udnyttet i løbet af en 3 mdr. periode med
     minimum 80-90 %. kreditten ansøges som en kredit på delvis dækket basis med
     baggrund i selskabets soliditetsgrad og akkvisitionsstrategi. det skal bemærkes at
     engagementet er omfattet af fil § 78, idet erik damgaard nielsen sidder i
     selskabets bestyrelse.
     kreditrammen afdækkes med fordringspant på dkk 10 mio. med pant i debitorer.
     pantet har en skønnet sikkerhedsværdi (ssv) på 80% svarende til dkk 8 mio.
     …
     virksomhedsprofil
     notabene.net a/s blev etableret i 1998 med fokus rådgivning inden for
     søgemaskine-optimering. selskabet har altid været meget stærk på
     udviklingssiden, men har manglet salgsbenet. i 2004 etablerede brian mertz
     danmark online a/s som i 2005 overtog notabene.net a/s. det nye fusionerede
     selskab fortsatte under navnet notabene.net a/s. i 2006 blev selskabet noteret på
     first north, en notering capinordic koncernen forestod. siden noteringen har
     selskabet haft en aktiv akkvisitionsstrategi og har opkøbt en række selskaber. en
     strategi man ønsker at fortsætte fremover. selskabet daglige ledelse fortages af
     ceo brian mertz, der blandt andet har en baggrund i virksomheden virus 112
     som
     han startede i 1990’erne. selskabet er i dag blandt de 3 største aktører i
     skandinavien og målet er at blive den største aktør.
     regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
     der er modtaget følgende materiale:
                                       - 418 -
årsrapport 2005/06 3. regnskabsår. horwath revisorerne, statsautoriseret - ingen
forbehold
præsentation af notabene.net a/s - udarbejdet af notabene.net a/s
…
selskabet har en, for branchen, tilfredsstillende fordeling mellem aktiverne.
likvider udgør således ca. 25 % af balancesummen, og vil jf brian mertz blive
anvendt i forbindelse med akkvisitioner. selskabet er primært finansieret via
egenkapital, der udgør ca. 77 % af passivsiden. selskabet har som led i sin
ekspansionsstrategi løbende haft en række kapitaludvidelser gennem 2007.
budget 2006/07:
notabene forventer at have en omsætning for året 2005/07 i niveau dkk 66 mio.
ebitda på dkk 10 mio, med en ek på dkk 150 mio. heraf vil ca. 50% være i
kontanter der bla. skal anvendes sammen med nærværende kreditindstilling til
akkvisition af virksomheder, med fokus på england.
vækstmålene for året 2007/08 er en omsætning på ca. dkk 180 mio. ebitda
dkk 19 - 23 mio. og mere en 100 ansatte på koncernniveau.
…
indstilling
med baggrund i 2006 regnskabet befinder notabene sig som det 40 største
(noteret) selskab i verden inden for sektoren management consulting. såfremt at
ekspansionsplanen realiseres, som ovenfor nævnt vil notabene komme op mellem
de 30 største selskaber målt på omsætning i 2006 niveau. der har været en kraftig
positiv udvikling i selskabet omsætning og ek. performancemæssige har
notabene.net a/s roi på 9,13 mod en gennemsnitlig sektor roi på 4 7 6 ifølge
factiva inc.
                                                - 419 -
       risikoen ved engagementet relaterer sig til selskabets evne til forsat drift, samt
       integration og udnyttelse af synergier fra de akkvisitioner der foretages. selskabet
       har indtil nu vist en tilfredsstillende performance og det er bankens forventning af
       denne vil fortsætte fremover.
       med baggrund i ovenstående, indstilles kredit stor ckk 20 mio. til
       bevilling.”
blanco var angivet til 12 mio. kr. løbetiden for engagementet var 24 måneder.
de i kreditindstillingen indeholdte regnskabsoplysninger vedrørte koncernregnskabet, der
omfattede de virksomheder, hvor notabene.net a/s direkte eller indirekte besad mere end 50
% af stemmerettighederne eller på anden måde havde bestemmende indflydelse.
af det nævnte tilgodehavende på koncernbasis på 11,162 mio. kr. vedrørte 10.425.104 kr.
salg. for moderselskabet var der tilgodehavender på 8.377.731 kr., heraf vedrørte 6.864.573
kr. salg.
på et bestyrelsesmøde den 28. august 2007 bevilgede bestyrelsen engagementet som
indstillet.
af den efterfølgende årsrapport for 2006/2007 (pr. 30. juni 2007) for koncernen
notabene.net a/s, som forelå den 10. oktober 2007, fremgår, at de samlede
tilgodehavender for moderselskabet notabene.net a/s var på 14,886 mio.kr, heraf
10,242 hidrørende fra salg. af samme årsrapport fremgår, at notabene.net a/s (senere
guava a/s) pr. den 30. juni 2007 havde kortfristede aktiver for ca. 40,9 mio. kr. og
modsvarende kortfristede forpligtelser for ca. 136,1 mio. kr. egenkapitalen var ca. 92
mio. kr. aktiverne bestod i de væsentligste i kapitalandele i dattervirksomheder
anskaffet i løbet af regnskabsåret.
ved kreditindstilling af 11. januar 2008, der angiver navnene henrik juul og michael
mikkelsen med henblik på underskrift, indstilles en omlægning af lånet til
schweizerfranc og i den forbindelse en forhøjelse af lånet til 22 mio.kr. af
kreditindstillingen fremgår blandt andet:
       ”…
                                        - 420 -
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2006/07 4. regnskabsår, horwath revisorerne, statsautoriseret
revisionsinteressentskab søren jonassen & thomas viscovich - ingen forbehold
first north periodeoplysning q1 2007/08
…
regnskab 2006/07:
selskabet har en stor vægt af goodwill under aktiverne, tdkk 168.439. de
immaterielle aktiver er steget fra tdkk 11.654 til tdkk 179.452 fra 2005/6 til
2006/7.
likvider er faldet fra ca. 25 % af balancesummen til 13 % i forbindelse med
akkvisitioner. selskabet er primært finansieret via egenkapital, der udgør ca. 62 %
af passivsiden, som dog var 71 % i sidste regnskabsperiode. omsætningsaktiverne
kan synes små tdkk 64.649 i forhold til de kortfristede forpligtelser på tdkk
158.348. men ud af de kortfristede forpligtigelser på tdkk 158.348 udgør
forpligtigelser ved virksomhedsopkøb tdkk 117.805. en del af dette beløb skal
erlægges i notabene.net aktier og belaster som følge heraf ikke selskabets
likviditet, hvilket fremgår det af selskabets årsrapport.
budget 2007/08:
notabene forventer at have en omsætning for året 2007/08 i niveau dkk 200-220
mio. indtjeningsbidrag (ebitda) på dkk 24-28 mio. efter afslutningen af q1
har notabene.net realiseret et ebitda på dkk 8,4 mio. hvilket vurderes
tilfredsstillende.
der er endvidere efter q1 udløb givet tilsagn om bindende tegning på tdkk
60.000 fra en række pengeinstitutter, som følge af rettet emission til kurs 6.25
                                           - 421 -
      …”
kreditindstillingen indeholder på sidste side et koncerndiagram, hvoraf ses blandt andet:
      ”koncerndiagram
      notabene.net har i efteråret 2007 købt følgende virksomheder:
               - mm medier a/s. købesum dkk 68,3 mio
               - addvisors aps, købesum dkk 4.9 mio.
               - cph group aps. købesum dkk 23 mio.
               - nuera limited, købesum gbp 1,85 mio.
               - cubizz communication, købesum dkk 37.1 mio.
               - the milk, købesum dkk 15,8 mio.
               - m&p e-marketing aps. købesum dkk 2,25 mio.
               - guava ltd., kobesum gbp 6 mio.
      …”
de i kreditindstillingen indeholdte regnskabsoplysninger vedrørte koncernregnskabet.
på et bestyrelsesmøde den 14. januar 2008 bevilgede bestyrelsen en omlægning af
engagement fra danske kroner til schweizerfranc med forhøjelse på 2 mio. kr. (til
dækning af øget risiko).
den 14. oktober 2008 forelå årsrapporten med koncernregnskab for 2007/2008 (pr. 30.
juni 2008) for guava, der som koncernen viste et årsresultat på – 37,8 mio. kr., aktiver i
alt på 475,2 mio kr. og en egenkapital på 363,7 mio. kr. hovedtallene for
moderselskabet guava var et årsresultat på -20,1 mio. kr., aktiver på i alt 460,0 mio. kr.,
og en egenkapital på 382,2 mio. kr. koncernen er angivet med tilgodehavender fra salg
på 56,825 mio. kr. moderselskabet er angivet med tilgodehavender for i alt 30,326 mio.
kr., heraf tilgodehavender fra salg på 2,014 mio. kr.
revisionen afgav ”oplysninger om capinordic banks største engagementer pr. 14. oktober
2008 i forbindelse med ekstraordinær undersøgelse af capinordic bank a/s.”
(finanstilsynet). det hedder: ”kreditrammen afdækkes med fordringspant på dkk 10 mio
med pant i debitorer. pantet har en skønnet sikkerhedsværdi (ssv) på 80 % svarende til
dkk 8 mio.
tallene fra seneste regnskab viser tilgodehavender på i alt tdkk 60.291. sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor intet nedskrivningsbehov.”
                                           - 422 -
den 5. november 2008 gav advokat thomas kjøler i forbindelse med sin opgørelse af
solvensbehov for markedsrisiko og kreditrisiko mv. engagementet med guava
karakteren 2 b og angav et solvensbehov på 20.
på et bestyrelsesmøde den 6. november 2008 orienterede michael mikkelsen om, at guava
holdt budget og var ved at konsolidere sig, dog at der pt. var overtræk.
ved håndpantsætningserklæring af 1. december 2008 blev bankens fordringspant i
guava udvidet til 20 mio. kr.
af en ikke dateret liste over debitorer pr. december 2008, der angiveligt var modtaget af
banken, fremgår:
      ”…
                                          - 423 -
     …”
ved finantilsynets brev af 19. december 2008 vurderede tilsynet, at engagementet med
guava indebar et solvensbehov på 15-20 mio.kr. det fremgik endvidere:
     ”…
                               nedskrivning og solvens, 14
     4.5 guava:
     engagementet var på 20 mio. kr.
     sikkerheden bestod af 20 mio. kr. pant i skadesløsbrev med pant i
     debitortilgodehavender.
     selskabet havde negative resultater og ringe egenkapital.
     tilsynet gav karakteren 2c og vurderede et solvensbehov på 5 mio. kr.
     …”
                                           - 424 -
på bestyrelsesmødet den 24. februar 2009 blev engagementet med guava gennemgået,
og det blev besluttet, at
     ”…
     engagementet på sigt skal nedbringes, da driftsfinansiering falder uden for
     bankens kreditpolitik. dette kan fx ske ved en overførsel til et factoring
     selskab.
     …”
der ses ikke udarbejdet en kreditindstilling vedrørende beslutningen på
bestyrelsesmødet den 24. februar 2009.
af en posteringsoversigt vedrørende guavas konto i banken ses, at lånet blandt andet er
anvendt til betaling af diverse faturaer og en række overførsler til skjern bank.
af en ikke dateret liste over debitorer pr. 31. marts 2009, der angiveligt var modtaget af
banken, fremgår:
     ”
                                                                   ”
                                             - 425 -
pr. 30. juni 2009 så listen således ud:
       “
                                                                         ”
den 19. oktober 2009 forelå årsrapport med koncernregnskab for 2008/2009 for guava (pr.
30. juni 2009), som for koncernen viste et årsresultat på -244,7 mio.kr., aktiver i alt på 220,6
mio.kr. og en egenkapital på 141,7 mio.kr. hovedtallene for moderselskabet guava a/s var et
årsresultat på -303,760 mio.kr., aktiver på i alt 165,323 mio.kr., og en egenkapital på 101,987
mio.kr. koncernen er angivet med tilgodehavender for i alt 25,011 mio.kr., heraf
tilgodehavender fra salg på 24,857 mio.kr. moderselskabet er angivet med tilgodehavender
for i alt 6,418 mio. kr., heraf tilgodehavender fra salg på 45.000 kr.
ved kreditindstilling af 22. oktober 2009, underskrevet af henrik juul og marie-louise
herlev, med oplysning om, at der er aftalt en afdragsordning med 150.000 kr. pr. måned,
indstilles en prolongering af engagementet til 1. november 2010.
det fremgår, at sikkerheden er den samme, angivet med en skønnet sikkerhedsværdi på
80 %. af indstillingen fremgår i øvrigt blandt andet:
                                      - 426 -
”…
                      debitorbalancen udgør pr. den 30.09.2009 brutto tdkk
                      25.947 og netto efter eliminering af
                      koncerntilgodehavender tdkk 23.266. debitorerne
                      besidder en god spredning set i forhold til brancher og
                      beløbsstørrelser, og vurderes dermed tilfredsstillende.
                      debitormassen har gennem de sidste 4 kvartaler udviklet sig
                      som nedenfor angivet:
                      ifølge selskabet er 30.09 altid årets laveste kvartal målet på
                      debitormassen. idet fordringspantet indbefatter hele
                      debitormassen estimeres pante[t]s værdi til tdkk 20.000
…
5.      regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
- koncernregnskab 2008/09
- budget 2009/10
- debitorbalance
koncernregnskabet er udarbejdet af horwarth revisorerne ved statsautoriseret
revisorer søren jonassen & thomas viscovich.
aktivmassen udgjorde pr. 30.06.2009 tdkk 220.568.
koncernregnskabet 2008/09 for guava a/s viser tilbagegang i omsætningen på
tdkk 43.275. denne tilbagegang kan primært henføres til aktiviteterne inden for
søgemaskineoptimering. derimod har selskabet oplevet omsætningsvækst inden
for branding og affiliate. årsagen til den generelle omsætningstilbagegang er, at
selskabet er påvirket af den globale økonomiske afmatning. dette har især været
                                             - 427 -
      tilfældet på det engelske marked for online marketing, hvor omsætningen næsten
      er halveret.
      …
      selskabet har gennemført omfattende omkostningsreduktioner, primært i form af
      reducerede personaleomkostninger og omkostninger til husleje. disse besparelser
      er kun i begrænset omfang slået igennem, men selskabet forventer at se effekterne
      af disse besparelser i det kommende regnskabsår.
      selskabet har i regnskabsåret foretaget nedskrivninger på goodwill på tdkk
      107.678. af disse kan tdkk 73.200 henføres til salget af guava
      communications a/s.
      guava a/s skal i foråret 2010 have refinansieret en væsentlig del af den
      kortsigtede gæld. af den kortfristede gæld udgør tdkk 38.002 gæld til
      kreditinstitutter, mens resten er gæld til leverandører og randen gæld. det er
      selskabets vurdering, at den kortfristede gæld bliver forlænget.
      selskabet har siden juli oplevet en øget efterspørgsel, hvilket kombineret med
      selskabets omkostningsreduktioner skulle føre til et positivt resultat i 2010.
      selskabet budgetterer med en totalomsætning på tdkk 187.377, hvormed der
      forventes et resultat før skat på tdkk 90 i 2009/10.
      …”
den 10. november 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen af engagementet som
indstillet. af referatet fra bestyrelsesmødet fremgår:
      ”…
                             hju: gennemgik indstillingen.
                             cø: spurgte hvordan debitorlisten ser ud.
                             hju: svarede at bl.a. tdc og brf kredit er på listen.
                             keh: spurgte hvor ofte banken får debitorlisten.
                             hju: svarede at banken senest har fået listen fra 30/9.
      beslutning             bestyrelsen prolongerede engagementet og tilsluttede sig den
                             forslåede afdragsordning.
      …”
den 18. januar 2010 meddelte finanstilsynet følgende:
      ”…
                                          - 428 -
                                nedskrivning og solvens, 14
     4.5 guava:
     engagementet var på 20 mio. kr.
     sikkerheden bestod af 20 mio. kr. pant i skadesløsbrev med pant i
     debitortilgodehavender.
     selskabet havde negative resultater og ringe egenkapital.
     tilsynet gav karakteren 2c og vurderede et solvensbehov på 5 mio. kr.
     …”
den 19. januar 2010 blev der afholdt et møde med deltagelse af blandt andre
repræsentanter for banken og guava a/s.
dagsordenen for mødet den 19. januar 2010 var:
     ”- orientering omkring den økonomiske situation i guava
     - guava engagement med capinordic bank
     - konklusion på situationen og konsekvens heraf."
den 1. februar 2010 udsendte guava en selskabsmeddelelse med følgende indhold:
     ”…
     som omtalt i first north-meddelelse af 25. november 2009 vurderer
     selskabet sit finansielle beredskab som værende stramt, ligesom selskabets
     likviditetsmæssige situation er anspændt. selskabet har derfor indledt
     forhandlinger med sine bankforbindelser med henblik på at finde en afklaring
     vedrørende selskabets gældsbyrde, da bankernes krav om løbende
     tilbagebetaling af selskabets gæld ikke giver selskabet mulighed for at
     fortsætte den positive udvikling, som selskabet har oplevet de sidste 6
     måneder, men tværtimod dræner selskabet for likviditet.
     selskabets forhandlinger supporteres af selskabets betydeligste aktionær
     netbooster sa, der under visse betingelser vil være villig til at tilføre
     selskabet yderligere kapital.
     selskabet forventer et positivt resultat af de igangværende forhandlinger
     indenfor de næste 4 - 5 uger, i hvilken forbindelse markedet vil blive
     yderligere orienteret.
     …”
                                              - 429 -
banken indgik den 9. februar 2010 en forligsaftale med netbooster s.a. og guava
hvorved banken solgte sit tilgodehavende i henhold til engagementet med guava og sit
fordringspant i guava til netbooster s.a. for 800.000 euro, svarende til ca. 6 mio. kr.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 13.744.470,00 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 10.962.217,98 kr.
herfra skal der efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller
tilknyttede selskaber i form af notabene 2006, ipo på 300.000 kr. og notabene 2007 på
10.000 kr. eller i alt 310.000 kr. tabet er derfor ifølge de sagsøgte på 10.652.217,98 kr.
13.16. oskar jensen holding aps
oskar jensen holding aps (”oskar jensen”) var efter det oplyste ejet af henrik wessmann
jensen og drev virksomheden som holdingselskab for særligt ejendomsselskaber, herunder
københavns investeringsejendomme a/s, som drev virksomhed med investering i
ejendomme og ejendomsprojekter. københavns investeringsejendomme a/s var efter det
oplyste ejet af oskar jensen ejendomme a/s med 50,1 %, og resterende 49,9 % af rasmus
friis a/s og rasmus friis holding a/s.
garanti på 100 mio. kr. til oskar jensen ejendomme aps, april 2007
banken var i april 2007 i kontakt med oskar jensen ejendomme aps i anledning af
oskar jensen ejendomme aps' ønske om en garanti på 100 mio. kr. vedrørende
tilbagekøb af aktier i et selskab, som ejede en ejendom i købmagergade.
michael mazzoni, oskar jensen gruppen a/s, fremsendte den 24. april 2007 sagen til
søren hansen, chef for bankens market afdeling, som videresendte sagen til henrik
juul, der den 25. april 2007 kl. 16.51 videresendte sagen til michael mikkelsen med
anmodning om at udarbejde en kreditindstilling, som skulle rundsendes til bestyrelsen
                                               - 430 -
den 26. april 2007, idet der var indkaldt til et ekstraordinært bestyrelsesmøde den 27.
april 2007.
michael mikkelsen svarede henrik juul ved e-mail af 25. april 2007 kl. 17.02:
      ”…
      det ser vi på i morgen - mangler der ikke et beslutningsgrundlag?
      regnskaber mv - det er et § 78 engagement da claus er bestyrelsesformand
      for oskar jensen gruppen.”
den 26. april 2007 kl. 14.23 sendte michael mikkelsen til henrik juul en
kreditindstilling vedrørende garantien på 100 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgik blandt andet:
      ”…
      oskar jensens ejendomme aps: indfrielsesgaranti dkk 100 mio. til sikkerhed
      herfor modtages regaranti dkk 100 mio. stillet at oskar jensen holding aps.
      …
      regnskabsmæssig udvikling
      oskar jensen holding aps årsrapport 2005 revideret af kresten foged
      statsautoriseret revisionaaktieselskab – ingen forbehold
      der er af koncernen udarbejdet intern koncerbalance, denne forligger dog ikke i
      skrivende stund, hvorfor der alene er taget udgangspunkt i regnskabet for holding
      (regarantistiller). resultat før skat fremkommer som indtægter fra kapitalandel der
      fordeler sig som følge: oskar jensen gruppen a/s dkk 22 mio.; oskar jensen
      ejendomme aps dkk 10 mio.; københavns investeringsejendomme aps dkk
      25 mio.; main road invest aps dkk 14 mio. rasmus friis a/s dkk 0,2 mio.
      balancesummen andrager dkk 105 mio. de primære poster på aktivsiden er
      kapitalandel dkk 79 mio. (75,24 %) tilgodehavender hos tilknyttet dkk 21 mio.
      (20 %) og vp 4 mio. (3,8 %). de tilsvarende poster på passivsiden består af ek
      dkk 73 mio. (69,52 %) kort gæld dkk 33 (31,43 %).
      risikoprofil
      risikoen ved nærværende transaktion vurderes begrænset idet bankens
      forpligtigelse afdækkes krone for krone med regaranti for oskar jensen holding
      aps. det skal i samme forbindelse nævnes, at banken er blevet oplyst af såvel
                                             - 431 -
      koncernen som adv. anders friis, at den efterfølgende finansiering af ejendomme
      er tilvejebragt.
      …”
samme dag kl. 15.15 fremsendte henrik juul en e-mail til bankens
bestyrelsesmedlemmer med anmodning om at gennemgå kreditindstillingen vedrørende
garantien på 100 mio. kr., rette eventuelle spørgsmål til henrik juul og meddele deres
beslutning senest den følgende dag kl. 12.00, idet det ikke muligt at afholde et fysisk
bestyrelsesmøde.
garantien på 100 mio. kr. blev bevilget af bestyrelsen, men blev ikke til noget, da der
ikke var afstemt priser.
af henrik juuls interne redegørelse om engagementet med oskar jensen af 4. december
2007 fremgår herom:
      ”…
                       [steen bryde] og [lasse lindblad] præsenterede en case med
                       koncernen. formålet var at stille en tegningsgaranti på dkk
                       100 mio. i forbindelse med købet af a/s difko købmagerhus
                       noteret på dansk amp. oskar jensen skulle afgive købstilbud
                       den 27.04.2007, hvorfor sagen krævede øjeblikkelig
                       ekspedition, til sikkerhed for faciliteten stilles regaranti af
                       oskar jensen holding aps ifølge [steen bryde] var prisen for
                       engagementet afstemt med kunden. den 26.04.2007
                       fremsendes tilbud på faciliteten. den 27.04.2007 modtager vi
                       mail om at købsprocessen er udskudt en uge. efter ca. 7 dage
                       blev [bankens kreditchef] kontakte telefonisk af nils thygesen
                       der meddelte at man fandt bankens tilbud for dyrt og havde
                       valgt en anden løsning i forbindelse med gennemførelsen af
                       akkvisitionen.
      …”
bevilling på 25 mio.kr. til oskar jensen holding aps
af henrik juuls interne redegørelse af 4. december 2007 fremgår om engagementets
etablering i september 2007:
                                              - 432 -
      ”…
      13.09.2007             [henrik juul] bevilger [kreditchefens] indstilling på
                             tranche i indeholdende ændringerne fra møde den
                             12.09.2007. bevillingen er på forhånd vendt med [claus
                             ørskov], [lasse lindblad] og [steen bryde].
      12.09.2007             for hurtigt at kunne efterkomme kundens ønske,
                             etableres faciliteten i trancher af dkk 25 mio.
                             [kreditchefen] har underskriftsmøde med henrik
                             wessmann, der på mødet oplyser, at der ikke kan stilles
                             pant i aktierne i main road invest a/s idet disse allerede
                             er pantsat til sikkerhed for engagement i roskilde bank.
                             på mødet gennemgår [kreditchefen] mulighederne med
                             henrik wessmann for alternativt sikkerhedsstruktur. det
                             aftales at faciliteten på dkk 25 mio. kan udbetales med
                             baggrund i pant i aktierne i københavns
                             investeringsejendomme, samt udbyttebegrænsnings
                             samme sted, mod at der i forbindelse med 2. tranche skal
                             findes passende sikkerhed i form af pant i fast ejendom.
                             dette skal [kreditchefen] drøfte med michael mazzoni
                             efterfølgende. på mødet præciserede [kreditchefen]
                             iøvrigt, at engagementet var et bestyrelsesanliggende.
      10.9.2007              [henrik juul] og [kreditchefen] orienteres om sagen af
                             [steen bryde] og [lasse lindblad] – ønsket var at tilbyde
                             oskar jensen holding en line på dkk 50 mio. med pant i
                             aktierne i main road invest a/s samt københavns
                             investeringsejendomme. faciliteten får høj prioritet, grundet
                             kundens aktuelle behov.
      …”
henrik juuls bevilling af 13. september 2007 på 25 mio. kr. til oskar jensen skete på
grundlag af en kreditindstilling af samme dato, der alene ses underskrevet af henrik
juul, men tillige har angivelse af navnet michael mikkelsen med henblik på underskrift.
af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      etablering af kredit til køb af ejendomme, så oskar jensen holding aps kan
      reagere hurtigt i købssituationer.
      kredit tdkk 25.000                                 blanco: tdkk 25.000
                                       - 433 -
til sikkerhed stilles nom. 10 mio. stk. aktier i københavns
investeringsejendomme a/s, og der underskrives udbyttebegrænsning.
fremadrettet ønsker banken at faciliteten afdækkes med almindelig pant i
fastejendom, så en nedvægtning af engagementet kan foretages jf.
kreditpolitikken.
konstruktionen med pant i ovenstående aktier er accepteret, da kunden har behov
for likviditeten i en hastesag.
kreditten har en løbetid frem til den 1. september 2009.
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
revisor: honwath revisorerne
årsrapporten 2006 oskar jensen holding aps - opgjort på koncernniveau.
årsrapporten 2006 københavns investeringsejendomme a/s inkl. specifikationer.
revisionen har ikke givet anledning til forbehold.
regnskabet viser et resultat før skat på tdkk 59.033, hvilket ledelsen betragter
som tilfredsstillende.
                                       - 434 -
de primære indtægter stammer fra kapitalandele i associerede selskaber med
tdkk 47.136 og værdiregulering af investeringsejendomme på tdkk 13.257.
på aktiv siden udgør investerings- og udlejningsejendomme den største post på ca.
tdkk 990.000 (88 %).
på passiv siden er den største post langfristede gældsforpligtigelser på tdkk
725.508 (63 %), efterfulgt af hensatte forpligtigelser på tdkk 203.295 (18%).
egenkapitalen i selskabet udgør tdkk 162.140 (14 %).
selskabets soliditetsgrad har de seneste to år ligger mellem 12-13, hvilket må
betegnes somtilfredsstillende.
        ( vurdering af sikkerhedsstillelsen 10 mio. stk. aktier)
…
københavns investeringsejendomme a/s er det største aktiv i koncern oskar
jensen holding aps.
de primære indtægter selskabet stammer fra værdiregulering af ejendomme med
tdkk 14.091.
aktiverne er investerings- og udlejningsejendomme (som i koncernen).
soliditeten har ligget mellem 3-12 de seneste to, hvilket må betegnes som
acceptabelt.
risikoen i engagementet består primært i udviklingen på det danske
ejendomsmarked, og renteudviklingen. dog vurderes kunden god for den påtagne
                                             - 435 -
      forpligtigelse, på baggrund af den tilfredsstillende soliditet, indtjening, samt det
      faktum at virksomheden har eksisteret i mange år og kender ejendomsbranchen
      særdeles godt.
      …”
af årsrapporten 2006 for oskar jensen holding aps fremgår følgende konklusion og
supplerende oplysning:
      ”…
      konklusion
      det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af
      moderselskabets og koncernens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31.
      december 2006 samt af resultatet af moderselskabets og koncernens aktiviteter for
      regnskabsåret 1. januar - 31. december 2006 i overensstemmelse med
      årsregnskabsloven.
      supplerende oplysning
      uden at tage forbehold gør vi opmærksom på det usædvanlige forhold, at
      ejendomme (solgt på betinget slutseddel) er målt til forventet salgsværdi og der er
      hensat omkostninger til opfyldelse af betingelser.
      vi henviser til ledelsens beretning for nærmere omtale.
      …”
af ledelsesberetningen fremgår samtidig
      ”…
      hovedaktiviteter
      selskabets formål er at være holdingselskab for ejendoms-, finans-, handels- og
      servicevirksomheder.
      koncernen har indgået betinget aftale om salg af ejendommene købmagergade 11
      og strandboulevarden 92-96 / århusgade 102-108 i 2006. ledelsen har på
      baggrund heraf valgt at opskrive ejendommene til forventet salgsværdi på i alt
      t.kr. 472.227. der samtidig hensat til omkostninger på i alt t.kr. 106.022, opgjort
      efter ledelsens bedste skøn i forbindelse med afleveringen af ejendommene.
      …”
af årsrapporten 2006 for københavns investeringsejendomme a/s fremgår følgende
konklusion og supplerende oplysning:
                                                - 436 -
        ”…
        konklusion
        det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af selskabets
        aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2006 samt af resultatet af
        selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2006 i
        overensstemmelse med årsregnskabsloven.
        supplerende oplysning
        uden at tage forbehold gør vi opmærksom på det usædvanlige forhold, at
        ejendomme (solgt på betinget slutseddel) er målt til forventet salgsværdi og der er
        hensat omkostninger til opfyldelse af betingelser.
        vi henviser til ledelsens beretning for nærmere omtale.
        …”
af ledelsesberetningen fremgår samtidig:
        ”…
        selskabet har indgået betinget aftale om salg af ejendommene købmagergade 11
        og strandboulevarden 92-96/ århusgade 102-108 i 2006. ledelsen har på
        baggrund heraf valgt at opskrive ejendommene til forventet salgsværdi på i alt
        t.kr. 472.227. der er samtidig hensat til omkostninger på i alt t.kr. 106.022,
        opgjort efter ledelsens bedste skøn i forbindelse med afleveringen af
        ejendommene.
        …”
det fremgår af sagen, at der mellem københavns investeringsejendomme a/s og property
group a/s eller ordre den 5. juli 2006 var indgået en betinget salgs- og udviklingsaftale om
salg og udvikling af ejendommen købmagergade 11, københavn., således at sælger var
forpligtet til at sørge for, at ejendommen på tidspunktet for færdiggørelsen af renoveringen
ville være ombygget som nærmere aftalt. købesummen var 150 mio. kr, og entreprisesummen
til ca. 73 mio.kr. aftalen indeholdt følgende bestemmelse om købesummens endelige
betaling:
        ”…
                        parterne er enige om, at den foreløbige betaling er fastsat som den
                        kapitaliserede værdi af den forventede årlige lejeindtægt på
                        ejendommen baseret på et afkast på 4,15 procent, jf. den som
                        bilag 16.1 vedlagte opgørelse over parternes økonomiske
                        forudsætninger, fratrukket købesummen.
                                            - 437 -
     …”
der var ligelededes den 13. september 2007 mellem københavns investeringsejendomme a/s
og property group a/s eller ordre den 5. juli 2006 indgået en betinget salgs- og
udviklingsaftale om salg og udvikling af ejendommene i projekt west village, således at
sælger successivt skulle overdrage ejendommene til køber efter gennemførelsen af
renoveringen af de enkelte ejendomme under forudsætning af, at sælger havde gennemført
den nødvendige renovering og at sælger havde forestået udlejning af ejendommene på
markedsmæssige vilkår. den samlede købesum var ca. 2,217 mia. kr.
den 24. september 2007 udnyttede oskar jensen kreditten på 25 mio. kr.
forhøjelse af kreditten med 25 mio. kr.
ved kreditindstilling af 20. september 2007 indstillede jakob dueholm bach, michael
mikkelsen og henrik juul en forhøjelse af kreditten til i alt 50 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgår de samme regnskabstal for oskar jensen holding og
københavns investeringsejendomme som angivet i kreditindstillingen af 13. september
2007. endvidere fremgik blandt andet:
     ”…
     formål
     forhøjelse af kredit til tdkk 50.000                blanco: tdkk 50.000
     kreditten etableres til køb af ejendomme, så oskar jensen holding aps kan
     reagere hurtigt i købssituationer.
     til sikkerhed er tidligere stillet nom. 10 mio. stk. aktier i københavns
     investeringsejendomme a/s, og der er underskrevet udbyttebegrænsning.
     fremadrettet etableres sikkerheden via pant i fast ejendom, under hensyn til
     bankens almindelige vurderingsprincipper for denne aktivgruppe, så ned vægtning
     af engagementet kan foretages jf. kreditpolitikken. når behørig pant er tilgået
     banken kan aktierne i københavns investerings ejendomme a/s frigives.
                                              - 438 -
      kreditforhøjelsen stilles først til disposition, når banken har modtaget
      tilfredsstillende pant.
      kreditten har en løbetid frem til den 1. september 2009.
      …”
på bankens bestyrelsesmøde den 25. september 2007 gennemgik henrik juul
kreditindstillingen. af bestyrelsesmødereferatet fremgår:
      ”…
      bestyrelsen var positiv indstillet, men den endelige bevilling skal afvente en
      oversigt, der dokumenterer, at den fornødne likviditet er til stede, og samtidig
      skal det sikres, at likviditeten afdisponeres, så det understøtter bankens
      aktiviteter på den mest optimale måde. …”
den 30. oktober 2007 bevilgede bestyrelsen forhøjelse af kreditten med 25 mio. kr. til
50 mio. kr.
af bestyrelsesmødereferatet fremgår:
      ”…
                       hju: fortalte, at der er skaffet likviditet til de tre
                       engagementer, der blev bevilget på bestyrelsesmøde nr. 17,
                       mod at der var likviditet.
                       cø: konstaterede, at likviditeten var skaffet, og engagement
                       med capee f.m.b.a., koncern oskar jensen holding aps og
                       growth house holding aps nu er endelig bevilget.
      …”
af henrik juuls interne redegørelse af 4. december 2007 fremgår herefter følgende om
dialogen mellem banken og oskar jensen i perioden 1. oktober - 8. november 2007.
      ”…
                       tæt dialog mellem [kreditchefen] og michael mazzoni for at
                       finde passende sikkerheder til brug for udvidelsen på dkk 25
                       mio. michael mazzoni påpeger udfordringerne omkring
                       pantsættelse af pant af pågældende størrelse, idet kun ganske
                       få ejendomme kan indeholde pant af en sådan størrelse, ud fra
                                               - 439 -
                      en vurdering af at der også skal være en tilsvarende værdi for
                      pantet. herudover giver en sådan pantsætning udfordringer i
                      forbindelse med projektudvikling af ejendommene, da
                      projektfinansieringsbanken vil kræve 1. prioritet. dette vil i
                      praksis betyde, at banken skal rykke/aflyse sit pant, tilbydes
                      nye ejendomme hvor ny pant skal/kan lyses – for løbende at
                      kunne være fyldestgjort i forhold til sit engagement.
                      omkostningerne såvel økonomisk som tidsmæssige vil være af
                      en uhensigtsmæssig størrelse for såvel banken som kunden.
                      som følge heraf tilbydes banken pant i anparterne i oskar
                      jensen holding aps sammen med udbyttebegrænsning. en
                      konstellation der minder meget om den af [steen bryde] og
                      [lasse lindblad] oprindelige forelagte – hvilket accepteres og
                      nye dokumenter udfærdiges, afslutningen på forløbet finder
                      sted omkring primo november 2007.
      …”
den 14. november 2007 trak oskar jensen yderligere 4 mio. kr. på kreditten, som
herefter var trukket med 29,250 mio. kr.
ved kreditindstilling af 13. november 2007, underskrevet af michael mikkelsen og
jakob dueholm bach og med angivelse af navnet henrik juul med henblik på
underskrift, indstilledes en ændring af sikkerhedskonstruktionen.
af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      der er tale om et § 78 engagement, da advokat claus ørskov er medlem af
      bestyrelsen for københavns investeringsejendomme a/s.
      …
      sikkerhederne i engagementet er opdateret som følger:
      til sikkerhed er tidligere stillet hele aktiekapitalen nominelt dkk 10 mio. i
      københavns investeringsejendomme a/s (egenkapital 2006 dkk 92 mio.).
      selskabet har endvidere underskrevet udbyttebegrænsning.
      ny sikkerhed:
      banken har modtaget pant i hele anpartskapitalen nominelt dkk 200.000 i oskar
      jensen holding aps (egenkapital 2006 dkk 136 mio.). selskabet har
      underskrevet udbyttebegrænsningserklæring, der ikke tillader udlodning uden
      bankens samtykke.
                                           - 440 -
      for koncern overblik se koncerndiagrammet på side 6.
      kredittens løbetid er fastholdt til den 1. september 2009.
      …”
kreditindstillingen indeholdt de samme oplysninger i form af årsrapporter for 2006 for
oskar jensen og københavns investeringsejendomme a/s som de foregående
kreditindstillinger.
på et bestyrelsesmøde den 19. november 2007 efterbevilgede bestyrelsen den ændrede
sikkerhedskonstruktion for engagementet oskar jensen
af bestyrelsesmødereferatet fremgår, at engagementet blev karakteriseret som omfattet
af fil § 78. i øvrigt fremgår:
      ”…
                          [claus ørskov]: forlod lokalet.
                          [henrik juul]. gennemgik indstillingen og fortalte, at der
                          er tale om en sikkerhedsmæssig ændring, således
                          sikkerheden ikke længere består af pant i en af
                          koncernens ejendomme, men derimod af pant i
                          anpartskapitalen i holdingselskabet.
                          [lasse lindblad]: spurgte hvorfor sikkerhederne skulle
                          ændres.
                          [henrik juul]: forklarede, at den oprindelige indstilling
                          lagde op til at sikre udlånet med pant i ejendomme,
                          hvilket har vist sig at være administrativt tungt, idet der
                          er tale om udviklingsejendomme
                          [lars öijer]: spurgte om koncernen var følsom i henhold
                          til de faldende priser på ejendomsmarkedet.
                          [lasse lindblad]: svarede at koncernen er eksponeret
                          inden for erhvervsejendomme, hvor der ikke har været
                          nævneværdige udsving på priserne.
                          [steen bryde]: spurgte om der stadig er pant i
                          københavns investeringsejendomme a/s.
                          [henrik juul]: svarede ja, og at der dertil er der etableret
                          udbyttebegrænsning.
                          [lasse lindblad]: spurgte om der ikke er tale om en
                          kredit til ad hoc projekter med kort finansiering, hvorfor
                          det, kan ses som udtryk for, at projektet er i gang, når der
                          trækkes på kreditten.
                                           - 441 -
                           [henrik juul]: svarede jo, og fortalte at kreditten
                           anvendes til deludbetaling i forbindelse med erhvervelse
                           af nye projekter.
                           [lasse lindblad]: kommenterede at med en balance på
                           ca. dkk 1 mia. vil egenkapitalen være væk, hvis
                           markedet flytter sig 10 pct. derfor er det vigtigt at følge
                           engagementet nøje
     beslutning:           bestyrelsen bevilgede engagementet.
     …”
af henrik juuls interne redegørelse om engagementet af 4. december 2007 blandt andet:
     ”…
     19.11.2007            meddeler [ole vagner] [lasse lindblad] og [claus
                           ørskov], at engagementet er ubankmæssigt grundet
                           blanco elementet og soliditetsgraden på 12-14 %, som
                           efter [ole vagners] opfattelse burde være 35-40 %.
                           herudover nævner [ole vagner], at det er bankmæssigt
                           uprofessionelt at udskifte sikkerhederne, idet banken
                           alene vil have et simpelt krav til tilfælde af gruppens
                           konkurs.
     …”
af samme redegørelse fremgår endvidere:
     ”…
     20.11.2007            orienterer [henrik juul] [claus ørskov] om
                           engagementets sammensætning og meddeler, at der er
                           standset for yderligere udbetaling indtil videre. der er på
                           dette tidspunkt udbetalt i alt dkk 29 mio.
     …
     03.12.2007            anmodning om overførsel af 5 mio. kr. til oskar jensen
                           holdings konto i roskilde bank. banken afviser betaling,
                           med begrundelse af at banken ønsker en drøftelse af
                           koncernens soliditet og sikkerhedsstillelse.
     21.11.2007            indkaldelse henrik wessmann og michael mazzoni til møde
                           i banken, for gennemgang af engagementet. mødet aftalte til
                           den 27.11.2007, men må efterfølgende rykkes til den
                                              - 442 -
                             06.12.2007. formålet med mødet er, at drøfte koncernens
                             soliditet og sikkerhedsstillelse.
      …”
efter afholdelse af det nævnte møde skrev henrik juuls den 5. december 2007 til henrik
wessmann og michael mazzoni, oskar jensen, med kopi til lasse lindblad:
      ”…
      jeg har noteret følgende:
      1. projekterne
      de beløb, der er disponeret under kreditfaciliteten på dkk 50 mio. er for dkk 25
      mio. anvendt i forbindelse med projektet på rådhuspladsen. de øvrige dkk 9
      mio. er anvendt til ekstraarbejder på købmagergade 11.
      vi har aftalt, at capinordic bank modtager projektbeskrivelser og kalkulationer på
      de projekter, der finansieres via kreditfaciliteten.
      2. regnskabsrapportering
      vi har aftalt, at capinordic bank modtager en foreløbig regnskabsrapportering for
      2007 for oskar jensen holding aps, eksempelvis i form af en råbalance.
      3. udnyttelse af kreditfaciliteten
      jeg har noteret, at der i 2007 ikke forventes yderligere træk på
      kreditfaciliteten.
      …”
den 5. december 2007 blev der hævet yderligere 5 mio. kr., hvorefter kreditten var
udnyttet med 34,25 mio. kr.
den 10. december 2007 skrev michael mazzoni til henrik juul navnlig:
      ”…
      vi vil snarest sørge for at i får det nævnte materiale som aftalt på mødet.
      efterfølgende vil i løbende modtage kvartals rapporter, i form af tal og tekst.
                                              - 443 -
      anden del af kreditfaciliteten på dkk 25,0 mio., hvoraf vi pt. har trukket dkk
      9,0 mio., er en "stik og bekend" facilitet, som vi efter behov kan trække på. det er
      ikke korrekt, at vi ikke forventer at trække yderligere på vores facilitet, men
      forventer - hvis der er behov for - at trække et beløb i størrelsen dkk 5.0 mio.”
den 11. januar 2008 blev der hævet yderligere 4,5 mio. kr., hvorefter kreditten var
udnyttet med ca. 39,5 mio. kr.
den 27. februar, 6. marts og 4. april 2008 blev der hævet yderligere i alt ca. 12,6 mio.
kr., hvorefter kreditten var udnyttet med ca. 48,2 mio. kr. udbetalingerne skete på
baggrund af michael mazzonis anmodninger.
den 1. februar henholdsvis den 2. april 2008 aflagde ledelsen for københavns
investeringsejendomme a/s, herunder claus ørskov som bestyrelsesformand, og oskar
jensen årsrapporter for 2007. af disse fremgår, at københavns investeringsejendomme
a/s i regnskabsåret 2007 udloddede 7 mio. kr. og oskar jensen holding 24 mio. kr.
banken ses ikke at have samtykket til disse udbytteudlodninger.
årsrapporten for oskar jensen holding indeholdt følgende konklusion og supplerende
oplysning fra revisor:
      ”…
      konklusion
      det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af
      moderselskabets og koncernens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31.
      december 2007 samt af resultatet af moderselskabets og koncernens aktiviteter for
      regnskabsåret 1. januar - 31. december 2007 i overensstemmelse med
      årsregnskabsloven.
      supplerende oplysning
      uden det har påvirket vor konklusion, gør vi opmærksom på oplysningerne i
      ledelsesberetningen, afsnit "forhold vedrørende værdiansættelse”, hvori ledelsen
      redegør for det usædvanlige forhold, at investeringsejendomme (solgt på betinget
      slutseddel) er værdiansat til forventet salgsværdi og der er hensat omkostninger til
      opfyldelse af betingelser.
      uden det har påvirket vor konklusion, gør vi opmærksom på oplysningerne i
      ledelsesberetningen, afsnit "forhold vedrørende værdianæattelse", hvori ledelsen
      redegør for usikkerhed ved værdiansættelsen af investeringsejendomme.”
                                            - 444 -
af ledelsesberetningen fremgik blandt andet:
     ”…
     forhold vedrørende værdiansættelse
     ledelsen har valgt at klassificere koncernens ejendomme som
     investeringsejendomme. ledelsen har værdiansat investeringsejendommene til
     dagsværdi. dagsværdi udgør forventet salgsværdi eller ekstern vurdering fra
     sadolin & albæk a/s. vurdering af dagsværdi fra sadolin & albæk a/s er til
     dels baseret på endnu ikke indgåede huslejeindtægter og driftsomkostninger samt
     fastsat markedsafkast (afkastsats). i værdiansættelsen er fratrukket de resterende
     aftalte og forventede opførelsesomkostninger inkl. sædvanlig risiko. der er
     således usikkerhed forbundet med den opgjorte dagsværdi.
     ...”
resultatopgørelsen for oskar jensens holding var:
     ”…
                  - 445 -
                         ”
og balancen var:
     ”
                                             - 446 -
                                                                                     ”
af årsrapporten for danske investeringsejendomme fremgik blandt andet:
     ”…
     konklusion
     det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af selskabets
     aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2007 samt af resultatet af
     selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2007 i
     overensstemmelse med årsregnskabsloven.
     supplerende oplysning
     uden det har påvirket vor konklusion, gør vi opmærksom på oplysningerne i
     ledelsesberetningen, afsnit ”udvikling i aktiviteter og økonomiske forhold”, hvori
     ledelsen redegør for det usædvanlige forhold, at investeringsejendomme (solgt på
     betinget slutseddel) er værdiansat til forventet salgsværdi og der er hensat
     omkostninger til opfyldelse af betingelser.
                                            - 447 -
     uden det har påvirket vor konklusion, gør vi opmærksom på oplysningerne i
     ledelsesberetningen, afsnit "udvikling i aktiviteter og økonomiske forhold”, hvori
     ledelsen redegør for usikkerhed ved værdiansættelsen af investeringsejendomme.
     …”
af ledelsesberetningen fremgik blandt andet:
     ”…
     ledelsen anser selskabets ejendomme for at være investeringsejendomme.
     selskabets ejendomme er opskrevet til dagsværdi (projekt absalon gaarde),
     baseret på ekstern vurdering foretaget af sadolin & albæk a/s. dagsværdi er
     baseret på cash flow model baseret på en række forudsætninger, og en skønnet
     afkastsats, hvorfor der er usikkerhed forbundet med den opgjorte værdi.
     selskabet har indgået betinget aftale om salg af ejendommen købmagergade 11 i
     2006. ledelsen har på baggrund heraf, valgt at opskrive ejendommen til forventet
     salgsværdi på i alt t.kr. 245.000. der er samtidig hensat til omkostninger på i alt
     t.kr. 37.667 opgjort efter ledelsens bedste skøn, i forbindelse med afleveringen af
     ejendommen.
     …”
resultatopgørelsen for danske investeringsejendomme var:
                  - 448 -
     ”
og balancen var:
     ”
 - 449 - - 450 - - 451 -                                          - 452 -
      …”
af revisionsprotokollat for banken om forberedende revisionsarbejder 2007, der forelå for
bestyrelsen den 28. marts 2008, fremgår om engagementet:
      “…
                                            - 453 -
      oskar jensen holding aps er holdingselskab, som ejer aktiviteter indenfor
      ejendoms-, finans-, handels- og servicevirksomheder. oskar jensen koncernen har
      mere end 50 års erfaring indenfor ejendomsbranchen, og hovedfokus ligger i
      development af ejendomme i og omkring københavn.
      til sikkerhed for engagementet har banken modtaget pant i hele anpartskapitalen
      på tdkk 200 i oscar jensen holding aps, samt underskrevet
      udbyttebegrænsningserklæring, der ikke tillader udlodning uden bankens
      samtykke. der er tillige modtaget pant i hele aktiekapitalen på tdkk 10.000 i
      københavns investeringsejendomme a/s, samt underskrevet udbyttebegrænsning.
      den skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk 0 mio.
      der er skiftet revisor for regnskabsåret 2006, og i den forbindelse er der også for
      første gang udarbejdet et koncernregnskab, hvorfor regnskabstallene ikke er
      sammenlignelige.
      risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
      risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
      revisors vurdering:
      vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
      revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, al ovenstående engagement er målt
      korrekt.”
advokat thomas kjøler gav den 4. november 2008 i forbindelse med sin opgørelse af
solvensbehov for markedsrisiko og kreditrisiko mv. engagementet karakteren 1 a og
angav solvensbehovet til 50.
efter finanstilsynets ekstraordinære undersøgelse i november 2008 meddelte finanstilsynet
den 19. december 2008 blandt andet, at der vedrørende dette engagement var et
nedskrivningsbehov på 50,6 mio. kr. svarende til bankens påtænkte nedskrivning af hele
engagementets saldo.
i oktober 2008 blev der indledt en rekonstruktion af oskar jensen.
                                             - 454 -
den 23. december 2008 indgik banken en frivillig akkordaftale ifølge hvilken banken
akkorderede sit tilgodehavende på 50 mio. kr. til 7 mio. kr., som blev betalt.
akkordaftalen omfattede samtlige sikkerheder. alle sikkerheder blev frigivet.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008, der forelå den 23. marts 2009,
fremgår, at engagementet var nedskrevet af banken med ca. 43,6 mio. kr., og at revisor var
enig i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og erklærede, at engagementer var
målt korrekt.
i en meddelelse af 30. januar 2009 til deltagerne i oskar jensen koncernens restrukturering
erklærede advokat michael ziegler og advokat anders friis fra plesner advokatfirma, at de
havde bistået oskar jensen koncernen og koncernens ledelse med opstilling af
restruktureringsaftaler m.v. og anførte i den forbindelse blandt andet:
       ”… endelig har vi lagt til grund, at oskar jensen koncernen til sommeren 2008
       forventedes solgt for meget betydeligt beløb, og at selskaberne på dette tidspunkt
       ikke var insolvente i konkurslovens forstand. efter de oplysninger, som er
       fremkommet, er likviditetsvanskelighederne først for alvor blevet aktuelle i
       sommeren 2008.
       …”
af en oversigt benævnt ”engagement oversigt inkl. bevægelser i respektive for perioden fra
den 1. september 2007 til den 30. september 2008” vedrørende oskar jensen rekonstruktion
2008 – 2009 fremgår, at 17 pengeinstitutter og kreditforeninger i alt havde givet lån og
kreditter for 1.854.633.822 kr. pr. 1. september 2007 og for 3.000.494.891 kr. pr. 30.
september 2008. det er i en specifikation til oversigten for 5 pengeinstitutter anført ”ikke
ejendomspant 30/9-08”. det drejer sig om følgende delengagementer:
     •   hsh nordbank ”ojh selskab” 656.000 kr. ud af 666.797.000 kr.,
     •   fionia bank ”k/s selskab” 51.363.000 kr. ud af 331.799.000 kr.,
     •   sparekassen sjælland ”ojeh aktiekøb hafnia property holding” 86.884.000 kr. ud
         af 326.974.000 kr.,
     •   roskilde bank ”main road invest” 10.367.000 kr. , ”k/s selskab” 737.000 kr., ”ojh
         selskab” 8.774.000 kr. og ”ojg selskab” 6.181.000 kr. ud af i alt 212.816.000 kr.,
     •   capinordic bank ”ojh selskab” 50.580.891 kr. ud af 50.580.891 kr.
                                              - 455 -
oversigten er kommenteret således:
”at koncernen vækster med ca. 1,1 mia. dkk i gæld i perioden sept 2007 til sept 2008, skyldes
bl.a. at der den 13. september 2007, er indgået et samlet salg af [ejendom] … på 2.2 mia. dkk.
med dette salg, køber koncernen flere ejendomme ind i projektet
[navn] - idet der er aftalt, at disse nyindkøbte ejendomme, ligeledes kan renoveres
og sælges med i … handlen.
hovedtal projekt … estimeret projekt avance dkk 409.389.898
i foråret 2008 iværksætter koncernen en dialog om refinansiering af hele projektet sammen
med [en bank]. denne dialog, der er længere varende, afsluttes grundet den finansielle
krise i verden, august 2008.
udover [projekt ovenfor] vækster koncernen generelt, idet der i samme periode bl.a. også er
indgået nye lejekontrakter … til en samlet årsleje på dkk 45,3 mio. ….
i september 2008 annulleres 2 ejendomshandler uafhængigt af hinanden. begge handler
annulleres grundet den finansielle krise. … koncernen havde en samlet forventet avance på
mere end dkk 100 mio. på disse 2 handler.”
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort et tab for banken på 43.580.863,22 kr.
sagsøgte har opgjort tabet som forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger eller
38.909.233,79 kr. der er ingen følgeforretninger.
13.17. lauritz kunsthal aps
af en fondsnota fremgår, at lauritz kunsthal den 12. oktober 2007 købte 1.000.000 stk.
aktier i capinordic a/s for 24,5 mio. kr. (kurs 24,5), med valørdato den 12. november
2007. betalingen på 24,5 mio. kr. skulle således erlægges den 12. november 2007.
lukkekursen den 12. oktober 2007 og 12. november 2007 var henholdsvis 23,9 og 22,5.
det fremgår af sagen, at bankens egenbeholdning af capinordic a/s-aktier pr. 7.
september 2007 var 1.376.744 stk. og 1.705.286 stk. pr. 12. oktober 2007.
                                           - 456 -
af posteringsoversigten for lauritz kunsthals konto i banken fremgår, at der i banken
den 25. oktober 2007 blev oprettet en konto til lauritz kunsthal.
den 16. oktober 2007 forelå to kreditindstillinger:
1. vedrørende bankens bridgefinansiering af lauritz kunsthals køb af et fransk vinslot,
85 mio. kr. af kreditindstillingen, hvorved lånet indstilles til bevilling, underskrevet af
henrik juul, michael mikkelsen og tine jørgensen, fremgår blandt andet:
     ”…
     formål
     kredit: tdkk 85.000 i/lauritz kunsthal aps
     kreditfaciliteten skal alene benyttes til bridgefinansiering af køb af vinslot i
     frankrig til teur 11.000. kreditten løber frem til 01.04.2008, hvor den vil være
     indfriet af:
         •    provenu (niveau kr 50 mio.) fra salg af ejendommen beliggende:
              holmbladsgade 113, københavn s. ejendommen er solgt pr.
              01.10.2007 for kr. 75 mio., og den fulde købesum indestår på
              deponeringskonto i capinordic bank. der foreligger betinget skøde.
         •    provenu fra belåning af ejendommen i frankrig.
     sikkerhed:
         • håndpantsætning af deponeringskonto med indestående på tdkk
              75.177. deponeringskontoen vedrører salget af ejendommen
              beliggende: holmbladsgade 113, københavn s.
         • selvskyldnerkaution af bengt sundstrøm.
     …
     regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
     der er modtaget følgende materiale:
     årsrapport 2006 - lauritz kunsthal aps - 1. regnskabsår - pkf revisorsamvirket,
     statsaut. revisor pia søndergaard. ingen forbehold fra revisor.
     årsregnskabet 2006 viser en omsætning på kr. 4 mio. og et resultat før skat på kr.
     1,5 mio. aktiverne udgør kr. 78,9 mio., hvoraf investeringsejendomme udgør de
     kr. 78 mio. pr. 01.10.2007 er ejendommen holmbladsgade 113, københavn solgt
     for kr. 75 mio., og købesummen er kontant deponeret.
     den bogførte egenkapital pr. 31 12.2006 udgjorde kr. 38,2 mio., svarende til en
     soliditet på 48%.
                                      - 457 -
årsrapport 2006 - lauritz.com holding a/s - 23 regnskabsår - pkf
revisorsamvirket, statsaut. revisor pia søndergaard. ingen forbehold fra revisor.
koncernregnskabet for lauritz.com holding aps for 2006 viser et resultat før
skat på tkr. -3.036.
koncernregnskabet er udarbejdet første gang i 2006, hvorfor der ikke foreligger
sammenligningstal med 2005. af ledelsesberetningen fremgår det, at resultatet er
mindre tilfredsstillende og forventes væsentlig bedre for 2007.
da det er første gang, der udarbejdes koncernregnskab, er der ikke
sammenligningstal for sidste år på koncernniveau.
                                       - 458 -
årsrapport 2006 - launtz.com a/s - 8. regnskabsår - pkf revisorsamvirket,
statsaut. revisor pia søndergaard. ingen forbehold fra revisor.
lauritz.com a/s er ”hoved-driftsselskabet”, og det har i 2006 haft en omsætning
på kr. 491 mio. og et resultat før skat på kr. 1,7 mio. året er blevet brugt til at
udvide antallet af auktionshuse - både i danmark og udlandet (sverige og
tyskland), opstarte nye ”produktlinier" i konceptet (deluxe auktioner), samt
forbedre koncernens it-infrastruktur og økonomiprocesser. på denne baggrund
har der derfor kun været en moderat vækst i både omsætning og indtjening.
for 2007 forventes der på baggrund af ovenstående tiltag en stigning i både
omsætning og indtjening, hvilket den ureviderede halvårsbalance bekræfter, idet
der er opnået en omsætning på kr. 298 mio og et resultat før skat på kr. 9 mio.
da det er første gang, der udarbejdes koncernregnskab, er der ikke
sammenligningstal for sidste år på koncernniveau.
                                       - 459 -
bengt sundstrøm:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2006 for bengt
sundstrøm - pkf revisorsamvirket, statsaut. revisor pia søndergaard. der er ikke
foretaget revision, kun en gennemgang
private indkomstoplysninger:
skattepligtig indkomst:              tdkk             585
aktieindkomst:                      tdkk           2.000
balancen:                           tdkk          62.551
den samlede private formue er opgjort til: tdkk 43.931
på aktivsiden er de største poster aktier og anparter(tdkk 41.567) og
privatejendomme (tdkk 17.804).
aktierne og anparterne består af bengt sundstrøms aktier i lauritz.com holding
a/s (de er optaget til indre værdi pr. 31.12.2006 på -tkr. 2.078), men de har ifølge
en foreløbig vurdering i forbindelse med den forestående børsnotering en værdi i
niveau kr. 500 mio., samt anparteme i lauritz kunsthal aps (de er optaget til en
værdi pr. 31.12.2006 på tkr. 43.176)-d e n bogførte egenkapital pr. 31.12.2006 er
tkr. 38.171.
bengt sundstrøms revisoropgjorte private formue er derfor primært baseret på
værdien af privatejendommene, samt værdien af selskabet lauritz kunsthal aps.
da den absolut største ejendom i lauritz kunsthal aps er solgt pr. 01.10.2007 -
                                            - 460 -
     og den bogførte værdi hermed er verificeret, samt at der ligger en ikke ubetydelig
     fremtidig merværdi af lauritz.com-koncernen, anses bengt sundstrøm som min.
     at have en formue i niveau kr. 150 mio.
     …”
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 75,177 mio. kr. blanco var dermed
9,823 mio. kr.
          2. vedrørende en kredit på i alt 52 mio. kr. (42 mio. kr. til lauritz.com
              holding a/s og 10 mio. kr. til bengt sundstrøm) til brug for en eventuel
              overtagelse af en kreditfacilitet fra danske bank. af kreditindstillingen, der
              er underskrevet af henrik juul, michael mikkelsen og tina jørgensen,
              fremgår blandt andet:
     ”…
     lauritz.com holding a/s-koncernen og bengt sundstrøms nuværende
     kreditfaciliteter søges overtaget fra danske bank, idet capinordic bank har
     indgået mandat-aftale med lauritz.com holding a/s-koncernen om, at denne skal
     børsnoteres primo 2008.
     ansøgningen om disse faciliteter er således et sikkerhedsnet for koncernen og
     dens ejer, såfremt danske bank anmoder lauritz.com holding a/s-koncernen om
     at flytte sine øvrige forretninger, qua den ikke får forretningen med
     børsnoteringen, når dette bliver offentliggjort.
     sikkerheder:
     for lauritz com holding a/s-koncernen.
          • pant i aktierne i lauritz.com a/s.
          • pant i aktierne i lauritz.com holding a/s.
     for bengt sundstrøm
          • pant i aktierne i lauritz.com holding a/s.
     sikkerhederne er aftalt indtil videre, men ifm. den forventede børsnotering af
     lauritz.com primo 2008 skal disse genforhandles efterfølgende.
     …”
den skønnede sikkerhedsværdi var af banken opgjort til 0 kr.
                                          - 461 -
på bestyrelsesmøde den 30. oktober 2007 efterbevilgede bankens bestyrelse
bridgefinansieringen på 85 mio. kr. til lauritz kunsthal og kreditten på 52 mio. kr.
kreditten på de 52 mio.kr. blev ikke etableret.
af bestyrelsesmødereferatet fremgår blandt andet:
     ”…
     pkt. 3.1            koncern lauritz.com - dkk 52 mio. (bilag a)
     forhandling         hju: gennemgik indstillingen der er tale om en
                         mandataftale om børsnotering i 2008. i den forbindelse har
                         banken lovet at stille op, hvis engagementet med danske
                         bank skulle blive opsagt. worst case er der tale om et
                         engagement på dkk 52 mio.
                         sb: spurgte, om bengt sundstrøm kan trække børsnotenngen
                         tilbage.
                         ll. svarede ja, mod en penalty på dkk 2 mio
                         sb: konstaterede, at der står dkk 17 mio. i hans
                         likvidbeholdning.
                         lo tilføjede, at virksomheden omsætter for dkk 50 mio om
                         måneden.
                         sb: spurgte hvad virksomhedens forretningsrisiko er, da det
                         er det, der er vigtigt.
                         cø. svarede, at banken har foretaget en vurdenng af at
                         virksomheden, og den er dkk 300 mio. værd.
     …
                         lo: mindede om, at der skal tages en beslutning mht.
                         laurits.com engagementet.
                         cø spurgte hvor længe banken skal reservere pengene.
                         lo: spurgte hvilken facilitet i danske bank, hvor der kan
                         være mulighed for opsigelse.
                         hju: svarede, at det er en facilitet på dkk 42 mio. til
                         holdingselskabet og dkk 10 mio. til bengt sundstrøm
                         personligt. banken vil reservere beløbene indtil ultimo
                         november 2007.
     beslutning          bestyrelsen bevilgede engagementet.
     …
     pkt 4.1             koncern lauritz.com - dkk 85 mio. (bilag b)
                                           - 462 -
      forhandling          hju: gennemgik bevillingen der er tale om en kredit på
                           dkk 85 mio. til køb af et vinslot i frankng. engagementet
                           er dækket af med indlån på dkk 75 mio.
      beslutning           bestyrelsen bevilgede engagementet.
      …”
den 12. november 2007 betalte lauritz kunsthal for de 1.000.000 stk. capinordic a/s-
aktier ved et ubevilget træk på 24,5 mio. kr. på den omtalte konto nr. 8229 4600155 i
banken. der ses ikke udarbejdet en kreditindstilling herom.
den 13. november 2007 skrev michael mikkelsen til lasse lindblad med kopi til henrik
juul:
      ”…
      lauritz kunsthal er i dag i overtræk med dkk 24,5 mio. som følge af samlet
      køb af 1 mio. stk. capinordic aktier.
      bengt mener at vi skulle finansiere - søren [søren hansen, chef for bankens
      markets-afdeling] siger at i aftalte at bengt skulle indbetale dkk 24,5 mio.
      kan du hjælpe med at belyse dette - det er første gang at jeg høre om en evt.
      finansiering. der kan jo ikke tages pant i vp [værdipapirer, dvs. aktierne i
      capinordic a/s] da det fragår i bankens samlede line med capinordic a/s.
      …”
lasse lindblad svarede samme dag:
      ”…
      beløbet skal indbetales jf. aftale - beløbet skulle komme fra finansiering af
      fransk ejendom.
      …”
den 11. december 2007 oplyste henrik juul på bestyrelsesmødet under punktet
"overtræk og restancer":
      ”…
                                              - 463 -
                             hju: gennemgik overtrækslisten:
      …
                             3. lauritz kunsthal aps: der er købt 1 mio. stk. aktier i
                             capinordic a/s, hvilket bliver indfriet med provenu fra
                             låneoptagelse i fransk vinslot.
                             ll: tilføjede at lauritz kunsthal ikke skal betale
                             overtræksrente.
      ...
      beslutning             bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
      …”
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2007, der forelå den 28. marts 2008,
fremgår om engagementet:
      ”…
      lauritz kunsthal aps er et særskilt selskab - udenfor lauritz.com-koncernen -
      hvis formål er at eje og udleje ejendomme. lauritz kunsthal aps er et nystiftet
      selskab, hvorfor der kun foreligger l års regnskab.
      både lauritz kunsthal aps og hele lauritz.com-koncernen ejes af bengt
      sundstrøm, som har en revisoropgjort personlig formue pr. 31.12.2006 på dkk
      44 mio. reel formue kan opgøres i niveau dkk 150 mio.
      lauritz kunsthal aps har i 2007 solgt ejendommen holmbladsgade 113.
      kobenhavn s for dkk 75 mio. og har i 2007 købt et vinslot i frankrig til eur 11
      mio. (dkk 82 mio.). til sikkerhed for engagementet er der modtaget pant i
      deponeringskonto (opr. dkk 75 mio.) pr. 31.12.2007 dkk 1,6 mio. den
      skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk 1,6 mio. til sikkerhed for engagementet
      er der endvidere afgivet ubegrænset personlig selvskyldnerkaution af bengt
      sundstrøm. den skonnede sikkerhedsvardi er sat til dkk 0 mio.
                                              - 464 -
       risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
       risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
       revisors vurdering:
       vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
       revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, at ovenstående engagement er målt
       korrekt.
       …”
den 20. maj 2008 blev trækket til lauritz kunsthals køb af aktier i capinordic a/s, som efter
tilskrivning af rente var på ca. 25,18 mio. kr., inddækket ved en overførsel fra kontoen
vedrørende bankens bridgefinansiering af lauritz kunsthals køb af fransk vinslot.
ved kreditindstilling af 9. juni 2008, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen,
indstilledes en prolongering af engagementet til den 1. april 2009. af kreditindstillingen
fremgår blandt andet:
       ”…
       formål
       kreditramme: tdkk 48.200 i/lauritz kunsthal aps
       der ansøges om:
           • frafald af etablering af negativ pledge alternativt pant i vinslottet i
               frankrig, da engagementet pr. 09.06.2008 er blevet nedbragt med dkk
               26,8 mio., hidrørende fra provenu ved hjemtagelse af lån i vinslot i
               frankrig. på bestyrelsesmøde ultimo marts 2008 blev det besluttet, at
               enten skulle kunden hjemtage lån via hollandsk bank i vinslottet i frankrig
               (hvilket nu er sket). alternativt skulle banken have lyst enten pant eller
               negativ pledge i det franske vinslot. banken havde - inden
                                         - 465 -
         kunden besluttede sig for hjemtagelse af det hollandske lån - undersøgt at
         der hverken tids- eller omkostningsmæssigt ville være nogen forskel
         mellem at lyse pant eller negativ pledge. på denne baggrund indstilles der
         således til, at de nuværende etablerede sikkerheder (se nedenfor) fortsætter
         for det tilbageværende engagement.
    •    pantet i aktierne nom. tdkk 6.000 i lauritz.com a/s ændres fra at være
         et sekundært pant til et tertiært pant, idet danske bank a/s fortsat har
         primært pant, men mezzanin kapital a/s har sekundært pant (det er
         oplyst af kunden, at gæld til danske bank består af lån ca. dkk 30 mio.
         og kk dkk 10 mio. gæld til mezzanin kapital a/s er ca. dkk 6 - 7
         mio.).
    •    prolongering af engagement frem til 01.04.2009 med baggrund i de
         endelige regnskaber 2007
kreditrammen til lauritz kunsthal aps blev oprindeligt bevilget med dkk 85
mio. og blev givet til bridgefinansiering af køb af vinslot i frankrig. kreditten var
oprindeligt bevilget frem til 01.04.2008.
kreditten skulle delvis nedbringes ved salget af holmbladsgade 113, kobenhavn
s (hvilket også er sket) og delvis via børsintroduktion af lauritz.com (dette er
endnu ikke sket, grundet udviklingen på de finansielle markeder).
ultimo marts 2008 blev kreditrammen pa dkk 75 mio. forlænget 12 mdr. frem,
dvs. til 01.04.2009. som tidligere aftalt betaler kunden den løbende kvartalsvise
rente, svarende til ca. tdkk 1.200 ved fuld udnyttelse af kreditfaciliteten 9 mdr.
frem.
exit på bankens engagement sker indenfor de næste 9 mdr. enten ved børsnotering
af lauritz.com, alternativt ved delvis frasalg af aktiver i lauritz kunsthal aps.
vi har følgende sikkerheder for engagementet:
    •    primær pant i aktierne i lauritz.com holding a/s, nom. tdkk 500, samt
         udbyttebegrænsning. den sikkerhedsmæssige værdi udgør tdkk 0.
    •    tertiært pant - efter danske bank a/s og mezzanin kapital a/s - i
         aktierne i lauritz.com a/s, nom. tdkk 6.000. den sikkerhedsmæssige
         værdi udgør tdkk 0.
    •    primær pant i anparterne i lauritzkunsthalaps, nom. tdkk 500, samt
         udbyttebegrænsning. den sikkerhedsmæssige værdi udgør tdkk 0.
    •    tinglysning af salgs- og pantsætningsforbud i lauritz kunsthal aps. den
         sikkerhedsmæssige værdi udgør tdkk 0.
    •    selvskyldnerkaution af bengt sundstrøm. den sikkerhedsmæssige værdi
         udgør tdkk 0.
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
                                      - 466 -
årsrapport 2007 - lauritz kunsthal aps - 2. regnskabsår - ernst & young
statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsaut. revisor pia søndergaard. ingen
forbehold fra revisor.
årsregnskabet 2007 viser en omsætning på kr. 4 mio. (samme niveau som året
for) og et resultat før skat på dkk - 4,2 mio. (mod dkk1,1 mio. året før). dog er
der for regnskabsåret 2007 ekstraordinære indtægter på dkk 48,2 mio. (fra salget
af ejendommen holmbladsgade 113, københavn), således at resultat før skat
udgør dkk 44 mio.
den samlede aktivsum på dkk 154 mio. udgøres i hovedtræk af
investeringsejendomme dkk 40,5 mio., aktier i det franske selskab (vinslottet)
dkk 56,1 mio., tilgodehavende dkk 26,8 mio. samt værdipapirer og
kapitalandele dkk 20,5 mio. passivsiden udgøres i hovedtræk af gæld til
realkredit og pengeinstitutter dkk 84,7 mio., skyldig selskabsskat dkk 15,3
mio., samt den bogførte egenkapital pr. 31.12.2007 på dkk 51,9 mio., svarende
til en soliditet på 34%.
årsrapport og koncernrapport 2007 - lauritz.com holding a/s - 24. regnskabsår -
ernst & young statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsaut. revisor pia
søndergaard. ingen forbehold fra revisor.
koncernregnskabet for lauritz.com holding aps for 2007 viser et resultat for
skat på tdkk 5.944 (mod dkk-3.036 året før).
af ledelsesberetningen fremgår det, at resultatet er mindre tilfredsstillende og
forventes bedre for 2008.
                                      - 467 -
årsrapport 2007 - lauritz.com a/s - 9. regnskabsår - ernst & young
statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsaut. revisor pia søndergaard og birgitte
andersen. ingen forbehold fra revisor.
lauritz.com a/s er "hoved-driftsselskabet" i denne del af koncernen, og selskabet
har i 2007 haft en omsætning på dkk 583 mio. (mod dkk 491 mio. året før) og
et resultat før skat på dkk 11,2 mio. (mod dkk 2,7 mio. året før). året er blevet
brugt på at udvide antallet af auktionshuse - både i danmark og udlandet
(sverige), frasælge eksisterende auktionshuse til partnere, samt fortsætte
forbedringen af koncernens it. på denne baggrund har der derfor været en
tilfredsstillende vækst i både omsætning og indtjening.
for 2008 forventes der fortsat en stigning i både omsætning og indtjening.
kapitalforholdene i koncernen er fortsat ikke tilfredsstillende og står ikke direkte
mål med koncernens engagement med banken. der ligger dog en ikke ubetydelig
merværdi i koncernen i forbindelse med den forestående børsintroduktion af
lauritz.com, tillige med at engagementet er sikret ved selvskyldnerkautionen af
bengt sundstrøm (nøgleperson), samt pant i udvalgte selskabers kapital.
bengt sundstrøm:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2006 for bengt
sundstrøm - pkf revisorsamvirket, statsaut. revisor pia søndergaard. der er ikke
foretaget revision, kun en gennemgang.
private indkomstoplysninger:
skattepligtig indkomst:             tdkk            585
aktieindkomst:                      tdkk            2.000
balancen:                           tdkk            62.551
den samlede private formue er opgjort til: tdkk 43.931
…”
                                            - 468 -
den 17. juni 2008 bevilgede bestyrelsen en prolongering af engagementet som indstillet.
af referatet fra bestyrelsesmødet fremgår:
     “…
     pkt. 3.1              lauritz.com (bilag a)
     forhandling           mmi: fortalte at der er sket en ændring i engagementet siden
                           sidst. lånet fra den hollandske bank er blevet udbetalt, og
                           engagementet er derfor nedbragt med dkk 26,8 mio., så det
                           nu udgør dkk 48,2 mio.
                           hju: fortalte at det, der skal tages stilling til, er, om banken
                           fortsat skal have pant i vinslottet eller, om de eksisterende
                           sikkerheder er tilfredsstillende.
                           ll: spurgte hvor stort det foranstående pant er.
                           mmi: svarede at det består af primær pant på dkk 30 mio.
                           samt en kassekredit på dkk 10 mio. til danske bank og
                           sekundært pant på dkk 6-7 mio. til mezzanin kapital a/s.
                           cø: spurgte om et pant i vinslottet overhovedet ville være
                           noget værd, hvis det antages, at den hollandske bank har
                           panterettigheder for dkk 26,8 mio.
                           ll: svarede at vinslottet er købt for ca. dkk 82,5 mio.,
                           hvorfor pantet burde være noget værd - selv med dkk 46-47
                           mio. i foranstående panterettigheder.
                           cø: spurgte om forretningen er afhængig af bengt
                           sundstrøms (bs) person.
                           ll: mente at den kører uafhængig af hans person og gjorde
                           opmærksom på, at der er franchise strukturer i
                           virksomheden.
                           cø: mente at det altid ville være godt med et pant i
                           vinslottet.
                           ov: spurgte til planerne med børsnoteringen.
                           hju: svarede at banken afventer markedssituationen.
                           værdiansættelsen af selskabet er ca. dkk 360 mio. men den
                           må forventes at falde på samme måde som markedet.
                           ov: konstaterede at der ikke er meget risiko i driften.
                           hju: fortalte at låneprovenuet er brugt til aktiekøb og
                           kontoen i danske bank vidner om et fornuftigt flow.
                           ll: oplyste at der skal holdes et møde med bs om
                           mulighederne for en "cobrandet" bank - som filial af
                           capinordic bank.
                           cø: konstaterede at engagementet har udviklet sig positivt
                           samt, at banken kan bruge kundeforbindelsen til flere
                           forretninger, hvorfor kunden vel skal behandles herefter.
                           ov: synes at der hurtigt skal holdes et møde og laves en
                           plan, idet flowet på kunderne på lauritz.com er interessant.
                           ll: supplerede at det vil åbne op for mersalg,
                           pensionskunder, indlån samt bredde i kundemassen, hvilket
                           er fornuftigt.
                                            - 469 -
      beslutning            bestyrelsen besluttede, at der ikke skal tages yderligere
                            sikkerhed i form af pant i vinslottet.
      …”
af e-mail af 14. juli 2008 fra tina jørgensen til michael mikkelsen og henrik juul fremgår
blandt andet:
      "…
      jeg har i dag fået en opringning fra danske bank, att. …, vedr. den
      denunciation af lauritz.com a/s aktierne, som vi har fremsendt til notering
      hos danske bank for en uge siden.
      de kan ikke umiddelbart tiltræde denne denunciation og dermed tertiære
      pantsætning af aktierne i lauritz.com a/s, da det strider mod en indbyrdes
      aftale, der er indgået mellem danske bank og lauritz.com.
      jeg har efterfølgende ringet og talt med michael vestergaard, som ved, at
      bengt sundstrøm har talt med lasse om denne problematik, og de er enedes
      om "noget"... hvilket michael vestergaard ikke er vidende om, hvad er.
      har nogen af jer fået en melding fra lasse???"
af henrik juuls e-mail af 15. juli 2008 til tina jørgensen fremgår:
      ”hej tina
      naar du taler med lasse kan du lige vende lauritz sagen saa vi kan faa det
      afklaret.
      …”
af kreditindstillingen af 20. august 2008, hvor sidste side med underskriftdel mangler,
fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      kreditramme: tdkk 48.200 i/lauritz kunsthal aps
      der ansøges om:
          • frafald af tertiært pant i aktierne nom. tdkk 6.000 i lauritz.com
              a/s, idet selskabet har indgået negativ pledge med hhv. danske bank
              (primært panthaver) og mezzanin kapital (sekundær panthaver).
                                             - 470 -
             engagementet med banken blev nedbragt pr. 09.06.2008 med dkk
             26,8 mio., hidrørende fra provenu ved hjemtagelse af lån i vinslot i
             frankrig. på bestyrelsesmøde ultimo marts 2008 blev det besluttet, at
             enten skulle kunden hjemtage lån via hollandsk bank i vinslottet i
             frankrig (hvilket nu er sket). alternativt skulle banken have lyst enten
             pant eller negativ pledge i det franske vinslot banken havde - inden
             kunden besluttede sig for hjemtagelse af det hollandske lån -
             undersøgt at der hverken tids- eller omkostningsmæssigt ville være
             nogen forskel mellem at lyse pant eller negativ pledge. på denne
             baggrund indstilles der således til, at de nuværende etablerede
             sikkerheder (se nedenfor) fortsætter for det tilbageværende
             engagement.
     …”
den 26. august 2008 bevilgede bestyrelsen, at banken frafaldt pant i aktierne i lauritz.com
a/s.
den 4. november 2008 gav advokat thomas kjøler i forbindelse med sin opgørelse af
solvensbehov for markedsrisiko og kreditrisiko mv. engagementet karakteren 2 a og
opgjorde solvensbehovet til cirka 2,5 mio. kr.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008 af 23. marts 2009 fremgår om
engagementet blandt andet:
     ”…
     lauritz.com forventes ikke at blive berørt nævneværdigt af den igangværende
     krise, da auktionerne nu oftere og oftere indeholder lodnumre med luksusvarer,
     som bliver sat billigt til salg via lauritz.com, for at ejerne kan skaffe likviditet til
     servicering af deres forpligtelser. lauritz.com forretningsmodel med salær som en
     procentdel af købesummen vil givetvis også i kriseperioder være
     forretningsmæssig god, da salget af luksus til nedsat pris vil øge indtjeningen i
     selskabet.
     …
     4.      capinordic banks rating af engagementet:
                   b (rating 30.09.08 ud fra regnskab 2007).
     5.      engagementets størrelse før/efter fradrag:
                                      - 471 -
6.      sikkerhedsværdi:
    •   primær pant i aktierne i lauritz.com holding a/s, nom. tdkk 500, samt
        udbyttebegrænsning. ssv udgør tdkk 0.
    •   primær pant i anparterne i lauritz kunsthal aps, nom. tdkk 500, samt
        udbyttebegrænsning. ssv udgør tdkk 0.
    •   tinglyst salgs- og pantsætningsforbud i lauritz kunsthal aps. ssv udgør
        tdkk 0.
    •   selvskyldnerkaution af bengt sundstrøm. ssv udgør tdkk 0.
7.      overtræk/restance:
tdkk 100.
8.      nedskrivning/hensættelse:
tdkk 0. risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
9.      hovedtal for lauritz kunsthal aps’ økonomiske forhold (dkk mio.)
10.     status
status siden maj 2008
engagementet med lauritz kunsthal udgjorde pr. 01.01.2008 dkk ca. 100 mio.
og er løbende blevet nedbragt siden maj 2008 til dkk 75 mio. og senere henover
sommeren nedbragt til dkk 48,2 mio. engagementet forventes indfriet i sin
helhed inden for 12-24 mdr.
revisors vurdering:
vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
revisionsbekendtgørelsen § 24, stk. 3, erklære, at ovenstående engagement er målt
korrekt.
                                            - 472 -
     …”
ved e-mail af 2. september 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
     ”…
     det er lidt specielt at lli pludselig synes at bengt skal have en udvidelse, da vi
     tidligere har fået tudet ørene fulde af at han skulle bare betale og stille mere
     sikkerhed!
     når det så er sagt må det være et krav:
     1. at vi får pant op til dkk 20 mio i camping
     2. at vi får vurderet campingpladsen ad sadolin
     3. lauritz afholder alle omk.
     4. indfrielse synliggøres
     5. låneformål synliggøres og godkendes
     6. der betales 2 pct i stift for mo[midlertidigt overtræk]
     7. at marginalen på hele faciliteten hæves til 4,5 pct.
     8. afviklingsprofil opretholdes i sin helhed, dvs der gives ikke respeed på
     dkk 1,5 mio til december samt at mo forfalder.
     er du enig?”
ved kreditindstilling af 26. oktober 2009 underskrevet af henrik juul og martin hjort
hansen fremgår blandt andet:
     ”…
     1.      baggrund og låneformål
     lauritz kunsthal aps har været kunde i banken siden medio 2007.
     det er aftalt med lauritz kunsthal aps, at der laves en afdragsordning, hvor der
     indbetales tdkk 750 i 2009, derefter tdkk 500 hvert kvartal i afdrag plus de
     påløbende renter.
     banken har fået yderligere sikkerheder for tdkk 10.000 i vejby strand
     camping, som er ejet af lauritz kunsthal aps, se sikkerhedsbeskrivelse nedenfor.
     …
     3.      engagementsbeskrivelse
     engagementet med lauritz kunsthal og bengt sundstrøm udgør
                                   - 473 -
engagementet afvikles som følge:
…
4.    sikkerhedsbeskrivelse
      beløb                      beskrivelse
                                 deponeret af lauritz kunsthal aps til
                                 sikkerhed for ethvert mellemværende:
      tdkk 10.000                ejerpantebrev med pant i grunden beliggende
                                 ragelejevej 37, 3210 vejby.
                                 næst efter.
                                 tdkk 3.000 realkredit danmark
                                 tdkk 2.500 ejerpantebrev, danske bank
                                 ejendomsvurdering 2008:
                                 tdkk 15.500
                                 der har været den samme forpagter af
                                 campingpladsen i gennem flere årtier.
                                 campingpladsen er i oktober 2009 vurderet af
                                 sadolin albæk til en værdi på tdkk 15.500
                                 mio.
                                 beregningen for den skønnede sikkerhedsværdi
                                 er som følger:
                                 skønnet sikkerhedsværdi 6.125
                                    - 474 -
            tddk 500             pant i aktiekapitalen for lauritz kunsthal aps.
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
            tddk 0               udbyttebegrænsning i lauritz kunsthal aps.
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
            tdkk 0               pantsætningsforbud angivet af lauritz
                                 kunsthal aps.
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
                                 deponeret af bengt sundstrøm til sikkerhed for
                                 ethvert mellemværende:
            tdkk 500             pant i aktiekapitalen for lauritz.com holding
                                 a/s.
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
            tdkk 0               udbyttebegrænsning i lauritz.com holding
                                 a/s.
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
                                 deponeret af lauritz.com holding a/s til
                                 sikkerhed for ethvert mellemværende:
       tdkk 5.700                tertiær pant efter danske bank tdkk 25.000
                                 og sydbank tdkk 5.000 i aktiekapitalen for
                                 lauritz.com a/s. under henvisning til afsnittet
                                 nedenfor omkring værdiansættelse af
                                 lauritz.com a/s, er værdien konservativt
                                 estimeret til tdkk 91.000 med et haircut på
                                 50% udgør værdien tdkk 45.500
                                 foranstaende gald tdkk 30.500, hvorefter
                                 ssv kan opgores til tdkk 20.000.
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 20.000
       tdkk 0                    ubegrænset selvskyldnerkaution fra bengt
                                 sundstrøm for hele engagementet
                                 skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
5.     regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
                                            - 475 -
          •   årsrapport 2008 lauritz kunsthal aps
          •   årsrapport 2008 lauritz.com a/s
      materialet er udarbejdet af deloitte statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsaut.
      revisor kirstin aaskov mikkelsen og statsaut. revisor lars siggard hansen. ingen
      forbehold. selskabet har skiftet revisor fra ernst & young til deloitte.
      …
      årsrapport 2008 - lauritz.com a/s - 10. regnskabsår - deloitte statsautoriseret
      revisionsaktieselskab, statsaut. revisorer kirsten aaskov mikkelsen og lars
      siggard hansen. ingen forbehold fra revisor.
      …”
den 28. oktober 2009 bevilgede bestyrelsen en prolongering af engagementet med
lauritz kunsthal på 43,5 mio. kr. og et nyt engagement med bengt sundstrøm personligt
på 4,752 mio. kr.
den 18. januar 2010 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 c og angav
solvensbehovet til 12 mio. kr. af finanstilsynets dokument herom fremgår:
                                                - 476 -
        ”…
                                     nedskrivning og solvens, 9
        3.2 lauritz kunsthal:
        engagementet var på 48 mio. kr.
        sikkerheden bestod bla. i pant i campingplads i vejby (ssv 6,1 mio. kr.) samt
        tertiær pant for nom. værdi 5,7 mio. kr. efter danske bank 25 mio. kr. og sydbank
        5 mio. kr. i aktiekapitalen i lauritz.com (ssv 20 mio.kr.).
        lauritz kunsthal har negativ indtjening og lille egenkapital.
        tilsynet gav karakteren 2c og vurderede et solvensbehov på 12 mio. kr.
        …”
tabsopgørelse
sagsøger har oplyst, at der ikke er lidt tab på engagementet, idet der er indgået en
afviklingsordning mellem sagsøger og lauritz kunsthal.
13.18. tlp holding aps
ved kreditindstilling af 9. november 2007 bevilgede henrik juul en kassekredit på 7,5 mio.
kr. til tlp holding aps (tlp holding). af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
        ”…
        formål
        kredit: tdkk 7.500 i/tlp holding aps.
        kreditfaciliteten skal benyttes til en meget kortvarig finansiering i forbindelse
        med transaktionen mellem dka group og ith industri invest.
        kreditten indfries senest den 10.01.2008.
        virksomhedsprofil
        tlp holding aps driver virksomhed indenfor administrativ assistance samt
        formueforvaltning og beslægtet virksomhed. det er endvidere mundtlig oplyst, at
        tlp holding aps ejer 10 % af dka renewable energy a/s, som er en del af
        dka group. (dka consult aps ejer 54 % af dka renewable energy a/s, og
        dka consult aps/dka group er 100% ejet af lasse lindblad).
                                      - 477 -
den 25.10.2007 har ith industri invest underskrevet en hensigtserklæring om
erhvervelse af dka renewable energy a/s. købesummen er ikke endeligt
fastsat, men vil udgøre op til dkk 320 mio. forhandlingerne forventes endeligt
afklaret inden udgangen af november 2007.
tom larsen er group ceo i dka group (dka consuit aps - dka invest aps
- dka ejendomme aps).
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2005/06 (30/6) - tlp holding aps - 10. regnskabsår - mortensen &
beierholm statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor hakon ronn jensen.
ingen forbehold fra revisor.
…
tom larsen:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2006 for tom
larsen - mortensen & beierholm statsaut. revisionsaktieselskab - statssut.
revisor hakon rønn jensen. der er ikke foretaget revision, kun en gennemgang.
private indkomstoplysninger:
skattepligtig indkomst:            tdkk             138
aktieindkomst:                     tdkk               73
                                              - 478 -
     balancen:                              tdkk           18.437
     den samlede private formue er opgjort til: tdkk 5.338
     på aktivsiden er de største poster anparter (tdkk 4.981, heraf udgør anparterne i
     tlp holding aps tdkk 4.950 = indre værdi), indestående i
     investeringsprojekter (tdkk 4.330) og privatejendomme (tdkk 8.852). den
     ene privatejendom er solgt i 2007 til den bogførte værdi.
     tom larsens revisoropgjorte private formue er derfor primært baseret på værdien
     af den nuværende privatejendom, samt værdien af selskabet tlp holding aps.
     hertil kommer værdi af salget af dka renewable energy a/s - forventet ultimo
     2007. på denne baggrund forventes tlp holding aps at have en egenkapital min.
     i niveau kr. 25 mio.
     …
     indstilling
     kreditafdelingen har ikke fået indleveret tilstrækkeligt materiale, som belyser
     tom larsens estimerede/forventede formue, og den revisoropgjorte private
     formue 2006 står ikke umiddelbart i forhold til den ydede kreditfacilitet, hvorfor
     kreditfaciliteten alene indstilles til bevilling af bankdirektøren.
     kreditfaciliteten indstilles til bevilling, idet der er lagt særlig vægt på den korte
     finansieringsperiode, rentabiliteten, samt selvskyldnerkautionen af tom larsen.”
lånet blev udbetalt den 12. november 2007.
ved kreditindstilling af 22. november 2007 bevilgede henrik juul en udvidelse af
kassekreditten med 7,5 mio. kr., således at kassekreditten samlet udgjorde 15 mio. kr.
der blev samme dag hævet 7,5 mio.kr. på kontoen. kreditindstillingen indeholdt samme
oplysninger som kreditindstillingen af 9. november 2007. blanco var angivet til 15
mio.kr.
kautionen fra tom glæsner larsen blev først afgivet den 28. februar 2008.
den 5. december 2007 blev engagementet nedbragt med 13 mio. kr. til 2 mio. kr.
af referat af besstyrelsesmøde den 11. december 2007 fremgår om tlp:
     ”…
                                            - 479 -
     pkt. 6                 efterretningssager (bilag c)
     forhandling            hju: gennemgik efterretningssagerne:
                               1. tlp holding aps, der er tale om en forhøjelse af
                                   engagementet, der løber ind i januar.
                            ll: svarede at engagementet allerede er indfriet.
     …
     beslutning             bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
     …”
den 4. januar 2008 blev der trukket yderligere 1,5 mio. kr. på tlp's konto.
på bestyrelsesmøde den 26. februar 2008 orienterede henrik juul bestyrelsen om, at
tlp havde ansøgt banken om en udvidelse af kassekreditten til 5 mio. kr.
der foreligger herefter en håndpantsætningserklæring af 28. februar 2008, hvoraf
fremgår, at der stilles følgende sikkerheder:
     ”…
     de til enhver tid i depot … beroende effekter, herunder de til enhver tid i
     værdipapircentralen under vp konto … registrerede fondsaktiver pt.
     i forbindelse med etablering af kredit dkk 5 mio. er det aftalt, at der overføres
     følgende papirer til sikkerhed:
     4.000 stk. greentech energy systems - …
     1.200 stk. sas ab - …
     9.000 stk. eurotrust - …, samt
     dkk 13 - 14 mio. (kursværdi) i renewagy-aktier - …
                    deponeret konto
                    pantsætningen omfatter det til enhver tid
                    indestående beløb incl. vedhængende renter
                    på kontonummer … i :
                    capinordic bank
                    saldoen udgør pr. 15.02.2008 kl. 13.04
                    kr. 3.567.501,10
     …”
den 18. marts 2008 blev der hævet 600.000 kr. på kontoen.
                                             - 480 -
den 16. maj 2008 blev der trukket 50.000 kr. i stiftelsesprovision på tlp’s konto og
samtidig tilbageførtes tidligere hævet overtræksprovision. den 16. maj 2008 var der
trukket 4,382 mio. kr. på kontoen. ved udgangen af 2008 var der trukkket 4,614 mio.kr
på kontoen.
der foreligger låneaftale af 6. april 2009 vedrørende 5,5 mio.kr.
af posteringsoversigten for lånet fremgår det, at tlp den 7. april 2009 trak i alt 4,25
mio. kr. til indfrielse af/betaling på tre gældsbreve. identiske beløb indgår den 7. april
2009 på dka consults konto i banken. derudover er der en 16. april 2009 overført
180.000 kr. til lasse lindblad.
af kreditindstilling af 20. maj 2009, med angivelse af henrik juuls navn med henblik på
underskrift, fremgår blandt andet:
     ”…
     baggrund
     tlp holding aps har været kunde i banken siden slutningen af 2007, hvor der
     blev etableret en kredit på tdkk 15.000 til brug for en mellemfinansiering,
     senere er denne kredit indfriet og efterfølgende etableret med et maksimum på
     tdkk 5.000.
     formål
     etablering af lån på tdkk 5.500 til brug for de investeringer, der er planlagt af
     tlp holding aps samt den fortsatte servicering af den eksisterende portefølje af
     investeringer, herunder de investeringer, der foregår i tlp holding aps
     datterselskaber. tlp holding aps er moderselskab for tom larsens
     investeringsaktiviteter.
     engagement før bevilling af lån:
     kreditten er fortsat efter indfrielse af mellemfinansiering på tdkk 15.000 i
     slutningen af 2007.
     der er sikkerhed for tdkk 97 i form af 4.800 stk. greentech aktier og 9.000 stk.
     eurotrust aktier.
                                        - 481 -
  kreditten er til genforhandling 01.08.2009.
  engagementet efter bevilling af lån:
  lånet indfries senest d. 01.07.2010, hvor det forfalder i sin helhed til fuld og
  endelig indfrielse.
  der er sikkerhed for tdkk 97 i form af 4.800 stk. greentech aktier og 9.000
  stk. eurotrust aktier.
  …
  regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
  der er modtaget følgende materiale:
  årsrapport 2008 - tlp holding aps - 12. regnskabsår - mortensen & beierholm
  statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor hakon rønn jensen. ingen
  forbehold fra revisor.
  skattemæssigt årsregnskab for 2008 tlp holding aps.
  …
  argumentation
  for:
-   egenkapital og solvens i selskabet er tilfredstillende
                                             - 482 -
    -   god kunde i banken
    -   ikke tidligere misligholdt forpligtelser overfor banken
    -   der er personlig kaution fra tom larsen
      imod:
    -   ingen sikkerhed for engagementet
    -   renewagy aktier er faldet meget og er det største aktiv i tlp holding
    -   det må antages at cash flowet i selskabet kan ikke umiddelbart indfri det
        skyldige beløb uden ekstern finansiering
      rentabilitet
      der er en marginal pa 350 bp på både lån og kredit, hvilket giver en
      renteindtjening på ca. tdkk 367.
      indstilling
      det indstilles at lånet bevilges grundet det gode kundeforhold, samt debitors
      historiske evne til at honorere sine forpligtelser.
      …”
det samlede engagement udgjorde ifølge kreditindstillingen herefter 10,5 mio. kr.
den 8. juli 2009 forelå endelig årsrapport for 2008 for tlp, der udviste et underskud på
37,3 mio. kr. før skat og 30,5 mio. kr. efter skat.
ved e-mail af 14. juli 2009 skrev lasse lindblad til henrik juul:
      "hej henrik - kan vi ikke bevilge tlp aps et bevilget overtræk paa dkk
      250.000 med forfald 1. okt 2009 ! mange tak lasse"
henrik juul svarede kort efter, at dette var bevilget, og at bankens kreditchef ville
klargøre papirarbejdet.
senere samme dag skrev lasse lindblad til michael mikkelsen og henrik juul og bad
om, at det bevilgede overtræk i stedet lød på 300.000 kr. denne mail blev sendt videre
af michael mikkelsen til henrik juul med bemærkning:
      ”er tdkk 300 ok? det minder lidt om renterbeløbet på toldbodgade som netop
      er betalt.
      …”
                                             - 483 -
forhøjelsen af beløbet blev samme dag godkendt af henrik juul.
ved kreditindstilling af 15. juli 2009, der ikke er underskrevet men med angivelse af henrik
juuls navn med henblik på underskrift, indstilledes til bevilling etablering af et midlertidigt
overtræk på 300.000 kr. ”til brug for servicering af de investeringer, der er planlagt af tlp
holding aps samt eksisterende portefølje af investeringer, herunder de investeringer, der
foregår i tlp holding aps datterselskaber.” af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      regnskabsmæssige forhold & risiko profil
      der er modtaget følgende materiale:
      årsrapport 2008 - tlp holding aps - 12. regnskabsår - mortensen & beierholm
      statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor hakon rønn jensen. ingen
      forbehold fra revisor.
      skattemæssigt årsregnskab for 2008 tlp holding aps.
      …”
banken modtog ikke yderligere sikkerheder. de gamle sikkerheder, eurotrust a/s-
aktierne og greentech energy systems a/s-aktierne, blev ved denne kreditindstilling
værdisat til en sikkerhedsværdi på 85.000 kr., således at det samlede blancoelement
herefter var 10,715 mio. kr. beløbet blev trukket på den ene af tlp’s konti i banken
samme dag.
der forelå herefter en låneaftale af 3. august 2009 på 7,0 mio. kr., hvoraf 1,7 mio. kr. er
angivet som en forhøjelse, og håndpantsætningserklæring af 4. august 2009.
                                              - 484 -
i henhold til kreditindstilling af 4. august 2009, underskrevet af henrik juul, om
etablering af lån på 7,5 mio. kr. var formålet med etableringen af dette lån også
finansiering af tlp og dettes datterselskabers planlagte investeringer samt servicering
af den eksisterende investeringsportefølje. de regnskabsmæssige oplysninger
vedrørende tlp var de samme som angivet i kreditindstilling af 15. juli 2009. om tom
glæsner larsens formue fremgår:
      ”…
      tom larsen formueopgørelse:
      der er modtaget formue/indkomstopgørelse 2008 for tom larsen som viser en
      personlig formue på tdkk 5.845 som følge af tab på værdipapirer i bl.a. tlp
      holding.
      1 2007 var den personlige formue opgjort til tdkk 28.608
      regnskabet viser en personlig indkomst for tom larsen i 2008 på tdkk 1.072
      efter fradrag for andele i k/s virksomheder. a-indkomst er opgjort til tdkk
      1.777.
      aktiverne består hovedsageligt af aktierne i tlp holding, samt en andelslejlighed
      på høyrups allé i hellerup. andelen er taget op til tdkk 4.877 pr. 31/12/08.
      på passivsiden er bankgælden opgjort til tdkk 9.588 som den største gældspost.
      der er udskudt skat for tdkk 4.753.
      formuen er faldet som følge af krisen på finansmarkederne. tlp holding ejer en
      betydelig post børsnoterede aktier som er faldet meget i værdi gennem 2008.
      som følge af engagementets størrelse kunne det ønskes at formue var større end
      hvad er tilfældet, idet der er selvskyldner kaution fra tom larsen.
      …”
i selve indstillingen er anført:
      ”indstilles til bevilling, idet der lægges vægt på:
          •    egenkapital og solvens i selskabet er tilfredsstillende
          •    personlig kaution fra tom larsen
      det skal dog bemærkes at renewagy aktier er faldet meget og er det største aktiv i
      tlp holding. ligeledes må det antages at cash flovet i selskabet ikke umiddelbart
      kan indfri det skyldige beløb uden ekstern finansiering.”
                                           - 485 -
ved bevillingen af det yderligere lån på 7,5 mio. kr. modtog banken pant i
værdipapirdepot indeholdende 7 mio. aktier i colexon energy ag (som havde overtaget
renewagy a/s), der havde en skønnet værdi på 4,9 mio. kr. værdien af aktierne i
eurotrust a/s, der nu var taget under konkurs, og i greentech energy system a/s blev
på dette tidspunkt vurderet til 112.000 kr. blancoelementet for kassekreditten og de to
lån var herefter ca. 13 mio. kr. ud af et lån på 18 mio. kr. indfrielsestidspunktet var 1.
juli 2010.
den 5. august 2009 skrev martin hjort hansen, banken, til lasse lindblad med kopi til
henrik juul:
      ”…
      jeg har talt med henrik og det er ok med de dkk 1,5 mio. til tlp.
      skal jeg skrive til tom og få at vide hvor pengene skal hen?
      …”
samme dag blev der hævet yderligere 1.500.000 kr. på den ene af tlp's konti i banken.
der ses ikke at foreligge en kreditindstilling. den 17. augsut 2009 blev der indsat 1,850
mio.kr. på kontoen. der var herefter trukket 4,996 mio. kr. på den ene af tlp’s konti i
banken, mens der på tlp’s anden konto i banken den 1. juli 2009 var trukket 5,5
mio.kr.
på bestyrelsesmøde den 13. august 2009 bevilgede bestyrelsen det yderligere lån på 7,5
mio. kr. til tlp som indstillet. af bestyrelsesmødereferatet af 13. august 2009 fremgår
navnlig:
      ”…
      den økonomiske analyse viser en fornuftig formue, der dog er præget af, at
      udviklingen på de underliggende aktier.
      …”
bankens engagement med tlp på 19,729 mio. kr. blev den 10. november 2009
prolongeret af bestyrelsen på baggrund af kreditindstilling af 31. oktober 2009,
                                           - 486 -
underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen, frem til den 1. november 2010. på
dette tidspunkt blev værdien af bankens sikkerheder opgjort til 3,951 mio. kr., således at
blancodelen udgjorde 15,778 mio. kr. de regnskabsmæssige oplysninger var de samme
som angivet i kreditindstilling af 4. august 2009.
på tlp’s ene konto i banken blev der den 23. december 2009 indsat 7,596 mio. kr.,
hvorefter saldoen var 0 kr. beløbet blev overført fra toldbodgades konto i banken,
hvorved toldbodgades lån steg tilsvarende. i den forbindelse blev bankens pant i 7 mio.
aktier i colexon energy ag tillige overført til engagementet med toldbodgade 10 b
aps. på tlp’s anden konto var der den 30. december 2009 trukket 5,5 mio. kr.
på et møde med banken den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet sine
konklusioner vedrørende engagementet og nævnte det herunder blandt eksempler på
udlånsengagementer, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" i kreditgivningen, men ”stor
risikovillighed og manglende indsigt”.
af præsentationen fra mødet fremgår blandt andet:
      ”…
                                nedskrivning og solvens, 15
      4.6 tlp holding:
      engagementet var på 26 mio. kr.
      sikkerheden bestod af div. aktier (ssv 14 mio. kr.)
      tilsynet har givet karakteren 2c og vurderet et solvensbehov på 10 mio. kr.
      …
                              kreditmæssige bemærkninger, 7
      4.6 tlp holding:
      eksisterende engagement som tilsyneladende udvides i 2009, da det
      overstiger 25 mio. kr., som var grænsen for tilsynets undersøgelse i 2008, og
      det ikke var med i undersøgelsen dengang.
      der er pant i værdipapirer med ringe spredning og med ssv for ca. 50% af
      engagementet.
      …”
                                             - 487 -
af henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår:
       ”…
       i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
       rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
       medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
       det drejer sig om følgende engagementer:
       …
                6. tlp holding aps. har tilbudt sekundær pant i colexon aktierne,
                der er primær pantsat til fionia.
       …”
ved håndpantsætningserklæring udskrevet den 25. januar 2010 meddelte tlp banken
sikkerhed i 9.000 stk. aktier i eurotrust a/s under konkurs, 4.800 stk. aktier i
greentech energy systems a/s, en sikringskonto i banken med et indestående på 5,282
mio. kr. pr. 25. januar 2010 og en konto i et andet pengeinstitut med et indestående på
0,00 kr. pr. 25. januar 2010. derudover indeholdt sikkerheden en sekundær pantsætning
af 636.335 stk. colexon energy ag aktier. håndpantningserklæringen er dog angivet
underskrevet den 25. januar 2009.
efterfølgende forløb
engagementet med tlp blev ved anbefalet brev af 27. januar 2010 opsagt af banken til
indfrielse uden varsel. de skyldige beløb på de to konti udgjorde ekskl. tilskrevne renter
henholdsvis 5,5 mio. kr. og ca. 5,3 mio. kr. eller i alt ca. 10,8 mio. kr.
da engagementet ikke blev indfriet, blev tlp efter bankens begæring erklæret konkurs
den 4. oktober 2010 tom glæsner larsen, der havde kautioneret for engagementet, blev
tillige taget under konkursbehandling den 4. oktober 2010).
den 9. december 2013 blev konkursboet efter tlp afsluttet i medfør af konkurslovens §
143 som et bo uden midler. den 6. januar 2014 blev konkursboet efter tom glæsner
larsen ligeledes afsluttet i medfør af konkurslovens § 143.
                                           - 488 -
tabsopgørelse
der er ingen tilbageværende sikkerheder, idet der er enighed om, at pantet i eurotrust
aktierne er uden værdi. kautionisten tom glæsner larsen har været under
konkursbehandling uden, at dette har medført dividendeudbetaling til banken.
sagsøger har opgjort tabet til 11.544.817,74 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 9.450.829,85
kr. herfra skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller
tilknyttede selskaber for i alt 1.284.534,06 kr. eller til rest 8.156.295,79 kr.
følgeforretningerne omfatter dka consult honorar vedrørende renewagy, 2007, andel
4,95 % på 618.750,00 kr., renewagy, 2007, andel 4,95 % på 396.000,00 kr., colexon
gebyr, 2009, andel 4,95 % på 24.750,00 kr. samt fradrag for negativ nettoindbetaling på
245.034,06 kr.
13.19. finn helmer
finn helmer ejede ifølge sagens dokumenter comx holding a/s i fællesskab med
jesper jørgensen (adr nr. 1904 aps, "adr").
det fremgår af et memo af 17. juni 2008 udarbejdet af banken, at ideen var, at comx
holding a/s skulle sælges til comendo a/s.
ved kreditindstilling af 11. januar 2008, med angivelse af henrik juuls og michael
mikkelsens navne med henblik påunderskrift, indstilledes etablering af kassekredit 27,5
mio. kr. til finn helmer. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 10 mio. kr.
blanco var dermed 17,5 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgår i øvrigt blandt andet:
      ”…
      kreditten anvendes til:
                                          - 489 -
         •   fuld indfrielse af engagementet med adr nr. 1904 aps (ejet 100% af
             jesper jørgensen). dette engagement udgør i dag ca. dkk 22 mio.
             inklusiv ikke tilskrevne renter.
         •   den resterende del af kreditten skal anvendes af finn helmer privat.
     kreditten har en samlet løbetid på 18 mdr.
     til sikkerhed for engagementet:
         •   deponeres comendo-aktier med en kursværdi på dkk 50 mio.
         •   ubegrænset selvskyldnerkaution fra synerco aps og peter forchhammer
             privat.
         •   alternativt indtræder synerco aps som debitor på lånet sammen med finn
             helmer. peter forchhammer kautioner forsats som beskrevet ovenfor.
     i samme forbindelse nedbringer synerco aps sit nuværende udlansengagement
     med banken med ca. dkk 50 mio. via deposit fra capinordic a/s …
     regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
     til brug for vurdering af den kreditmæssige bonitet, har banken alene
     modtaget en af finn helmer udarbejdet formueopgørelse:
     det er oplyst af finn helmer, at dkk 99,5 mio. af hans udlån ikke umiddelbart
     indregnes, idet debitorerne på lånene ikke kan betale tilbage foreløbig.
     banken har bedt om dokumentation for de forskellige poster, men disse er ikke
     modtaget i skrivende stund. det forudsattes derfor, at materialet giver et
     fyldestgorende billede og ikke giver anledning til bemærkninger.
     …”
på bestyrelsesmøde den 14. januar 2008 bevilgede bestyrelsen den indstillede
kassekredit. af referatet herfra fremgår:
     ”…
                                           - 490 -
                           mmi: fortalte at finn helmer endnu ikke er
                           kreditmæssigt klassificeret, da der mangler
                           dokumentation for hans formue. det er derfor lagt til
                           grund for indstillingen, at det af finn helmer oplyste
                           ikke giver anledning til bemærkninger.
                           cø: konstaterede at finn helmer har ydet en del lån og
                           samtidig kautionerer for mange engagementer. spurgte,
                           hvordan det påvirker hans formue.
                           hju: svarede at hans formue [er] på dkk 202 mio., []
                           men opgørelsen af hans formue [er] endnu ikke [] endelig
                           opgjort, da dokumentationen for formuen fortsat mangler.
     …
     beslutning:           bestyrelsen bevilgede engagementet.
     …”
den til kassekreditten hørende bankkonto ses oprettet den 4. februar 2008, og den 5.
februar 2008 indgik banken en kreditaftale med finn helmer vedrørende en kassekredit
på 27,5 mio. kr. den 6. februar 2008 blev der trukket 4 mio. kr. på kassekreditten.
ved kreditindstillingen af 20. februar 2008, underskrevet af henrik juul, michael
mikkelsen og tina jørgensen, indstilledes ændringer i sikkerhederne for engagementet
således:
     ”…
     det indstilles til beviling af bestyrelsen, at pantet i comendo-aktier med en
     kursværdi på dkk 50 mio. ikke formelt sker, førend aktieoverdragelsen af
     comx holding a/s-aktier er på plads, og disse er konverteret til comendo-
     aktier. finn helmer har underskrevet uigenkaldelig transport overfor
     capinordic bank gående på pant i nom. 5.080.000 stk. aktier i comendo, som
     vil blive noteret, såfremt nærværende bevilges.
     det er teknisk og praktisk ikke muligt at få pantet i de nyudstedte comendo-
     aktier førend ca. 01.04.2008 (dato oplyst af finn helmer), idet finn helmer
     allerede nu har afleveret sine comx holding a/s-aktier for at få
     aktieoverdragelsen til at falde på plads.
     således baseres lånet på tdkk 27.500 til finn helmer i første omgang på
     selskyldnerkautionen fra hhv. synerco aps og peter forchhammer privat,
     samt finn helmer som debitor.
     …”
                                          - 491 -
af kreditindstillingen fremgår yderligere:
      ”…
      engagementet klassificeres til b, idet vi ikke pt. har fået fuldt verificeret
      finn helmers personligt udarbejdede formueopgørelse.
      …”
kreditindstillingen indeholder et stort set identisk afsnit om "regnskabsmæssige forhold
& risikoprofil" som kreditindstillingen af 11. januar 2008.
den 26. februar 2008 bevilgede bestyrelsen den indstillede ændring i bankens
sikkerheder. af bestyrelsesmødereferatet fremgår.
      ”…
                          cø: lagde ud med at spørge, om der, som talt om på
                          sidste bestyrelsesmøde, er blevet indhentet
                          dokumentation for finn helmers formue.
                          mmi: svarede at der kun er indbragt delvis
                          dokumentation i form af depotudskrifter og kontooversigt
                          fra investeringskreditter,
                          ll: spurgte om der er stillet supplerende sikkerheder.
                          mmi: svarede at de alle er belånt, og at alle comx
                          aktierne er overdraget til comendo, hvorfor finn helmer,
                          synerco aps og peter forchhammer er sat ind som
                          kautionister.
                          ll: tilføjede at det er vigtigt at holde fast i
                          sikkerhederne, indtil det hele falder på plads.
                          cø: spurgte hvilke sikkerheder, der var tale om.
                          mmi: svarede at det er hotellet i nyropsgade samt aktier
                          i et dansk selskab, der ejer 2 franske hoteller.
                          ll: mente at hotellet i nyropsgade kan blive handlet for
                          dkk 175 mio.
                          mmi: supplerede at der iflg. bech bruun også er værdi i
                          de franske hoteller.
                          hju: konstaterede at realværdien ligger hos jesper
                          jørgensen (hotellet), og forudsætningen for at bevilge
                          dette engagement er, at han også hæfter for det.
                          cø: spurgte til finn helmer.
                          mmi: svarede at aktierne er taget op til 20 % i
                          sikkerhedsværdi - en meget forsigtig værdiansættelse -
                          der svarer til dkk 10 mio.
                          cø: spurgte hvorfor banken ønsker at bevilge dette
                          engagement.
                                             - 492 -
                             ll: svarede at det er for at få styrket engagementet med
                             3 kautionister frem for 1.
                             hju: tilføjede at banken desuden gerne vil have
                             yderligere sikkerheder til understøttelse af engagementet.
                             hju: fortalte at finn helmers balance er opgjort til dkk
                             437 mio. med en egenkapital på dkk 202 mio.
                             cø: konstaterede at det nogenlunde er de samme tal som
                             forevist på sidste bestyrelsesmøde.
                             hju: fortalte at tallene nu delvist er verificeret ved
                             depotudskrifter.
                             mmi: fortalte at engagementet overordnet set er bedre på
                             denne måde frem for sådan som det er indrettet i dag med
                             kun jesper jørgensen og peter forchhammer som
                             kautionister privat.
                             ll: spurgte om engagementet forfalder efter 18 måneder.
                             mmi: svarede ja.
                             hju: konkluderede at finn helmer skal deponere
                             yderligere sikkerheder i form af pant i den private
                             ejendom i jyllinge, og at jesper jørgensens
                             sikkerhedsstillelse ikke frigives før comendo aktierne er
                             deponeret.
      beslutning:            bestyrelsen bevilgede engagementet under forudsætning
                             af ovenstående.
      …”
synerco aps nedbragte sit engagement med banken med ca. 51 mio. kr. den 3. marts
2008 ved, at synerco aps' to aftaleindskud ("deposits") på henholdsvis 31 og 20 mio.
kr., som banken havde modtaget pant i, blev anvendt til nedbringelse af engagementet
med banken. der henvises til afsnit 13.9.
af et internt memo fra tina jørgensen og birgitte drewes til henrik juul af 17. juni
2008 fremgår blandt andet:
      ”…
      det har været aftalt, at comendo skulle købe comx holding og gennemføre en
      kapitalforhøjelse i comx. banken har været involveret i closing af aftalen, men
      dags dato faldt aftalen til jorden dette notat beskriver kort konsekvenserne af den
      manglende gennemførelse for banken
      comx holding er ejet af finn helmer og jesper jørgensen (via adr 1904
      aps). selskabet har ifølge regnskabet for 2007 en negativ egenkapital på 75
      mio. kr. det fremgår videre af årsregnskabet, at selskabet skylder ejerkredsen
      120 mio. kr., og at ejerkredsen har kautioneret som selvskyldnere for 68,5
                                          - 493 -
     mio. kr. af selskabets gæld. resultatet for 2007 var positivt med 13 mio. kr.,
     men dette skyldes alene, at ejerne har akkorderet 27 mio. kr. gæld i løbet af
     året.
     den manglende gennemførelse af handlen med comendo efterlader comx i
     en mere sårbar position, hvilket medfører en risiko for, at finn helmer og
     jesper jørgensens privatøkonomi kan komme under pres i tilfælde af en
     konkurs.
     bankens engagement med finn helmer
     udlån                4,2 mio. kr.
     sikkerheder          kaution fra synerco, "til enhver tid værende, dog max.
                          27,5 mio."
                          kaution fra peter forchhammer personligt "til enhver tid
                          værende, dog max. 27,5 mio."
                          håndpant i 5.080.000 stk. aktier i comendo (værdi ca. 45
                          mio. kr.).
                          pantet er noteret i aktiebogen. det er uklart, om de er
                          blevet børsnoterede efterfølgende. hvis det er tilfældet
                          skal vi have overført papirerne til depot hos os.
     …
     forholdet mellem finn helmer og jesper jørgensen
     finn helmer har købt aktier i comx af jesper jørgensen for 22,5 mio. kr. på
     kredit. købesummen skulle berigtiges ved, at finn helmer overtog lånet til
     capinordic bank. derfor fik finn helmer i februar 2008 bevilget 27,5 mio.
     kr. af banken. kreditten er i dag nedskrevet til trækket, og handlen er ikke
     gennemført.
     aktuel afdækning
     vi skal have fulgt op på, at alle sikkerhederne er tilstrækkeligt etablerede.
     aktierne i comendo skal - om muligt - overføres til depot i capinordic bank,
     og pantet i de polske anparter skal noteres endeligt.
     herudover skal vi overveje, om vi ønsker at presse på for at få den situation,
     som vi havde forudsat i februar - hvor finn helmer er den primære debitor og
     ikke jesper jørgensen.
     hvis vi ønsker dette skal det undersøges, om vores nedskrivning af kreditten
     max. i den mellemliggende periode har medført, at synerco og peter
     forchhammers kaution er nedskrevet tilsvarende.
     hvis et salg af nyropsgade kan faciliteres, vil dette kunne nedbringe det
     samlede engagement væsentligt.”
bankens engagement med finn helmer blev herefter nedskrevet fra 27,5 mio. kr. til det
aktuelle træk på 4,2 mio. kr.
                                               - 494 -
den 29. oktober 2008 blev kautionisten synerco erklæret konkurs.
kautionisten peter forchhammer blev også erklæret konkurs.
ligeledes den 29. oktober 2008 frigav banken sit pant i ejendommen nyropsgade 2-4,
københavn hvilket pant banken havde modtaget som sikkerhed for engagementet med
adr.
banken modtog ikke pant i aktier i comendo a/s, men efter det oplyste i stedet pant i
adr's tilgodehavender hos comx holding a/s på 9,8 og 3,0 mio. kr.
af referat af bestyrelsesmøde den 6. november 2008 fremgår blandt andet:
      ”…
                            adr nr. 1904 aps
                            mmi: fortalte at ejendommen i nyropsgade er blevet sat på
                            tvangsauktion - og den gennemføres til december. fortalte at
                            det lader til, at der er mange interesserede.
                            ov: spurgte om banken har pant i ejendommen.
                            mmi: svarede at banken har frigivet sit pant for i stedet at få
                            transport i mellemregninger med comex og sikkerhed fra
                            finn helmer i fast ejendom.
                            ov: spurgte om engagementet skal nedskrives.
                            hju: svarede ja.
      …”
i januar 2009 opsagde banken engagementet med finn helmer til indfrielse den 13.
april 2009.
på bestyrelsesmødet den 23. marts 2009 blev bestyrelsen under michael mikkelsens
gennemgang af bankens engagement med adr orienteret således:
      ”…
      mmi: oplyste at driften ikke kan servicere selskabet. finn helmer har dog
      indvilget i at overtage det meste af engagemenentet. i den forbindelse forhøjes
                                           - 495 -
      finn helmers engagement med dkk 18.9 mio., hvilket svarer til størrelsen på
      nedbringelsen af adr nr. 1904 aps’ engagement. forhøjelsen er dækket af med
      gældsbreve i comx og pant i finn helmers privatbolig for dkk 20 mio.
      beslutning            bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.”
den 27. marts 2009 indgik banken en ny kreditaftale med finn helmer om en
kassekredit på 23,9 mio. kr.
den 2. april 2009 overførte finn helmer ca. 18,5 mio. kr. fra sin kassekredit i banken til
adr's konto i banken og nedbragte dermed bankens engagement med adr fra ca. 26,8
mio. kr. til ca. 8,3 mio. kr.
bankens engagement med finn helmer var herefter på ca. 23,2 mio. kr.
for nedbringelsen af adr's gæld til banken modtog finn helmer adr's tre
tilgodehavender hos comx holding a/s i henhold til gældsbreve, som banken havde
modtaget pant i som sikkerhed for bankens engagement med adr, se afsnit 13.10.
på bestyrelsesmødet den 13. august 2009 oplyste henrik juul, på lasse lindblads
forespørgsel, at forstædernes bank havde pant i comx’s kobbernet, og bankens
kreditchef svarede på sagsøgte lasse lindblads forespørgsel, at det ville blive
undersøgt, om det var muligt, at tage pant i kobbernettet og virksomhedspant i
debitormassen/kunderne.
af kreditindstillingen af 25. oktober 2009, underskrevet af henrik juul og marie-louise
herlev, indstilledes en prolongering af engagementet på 23,9 mio. kr. med en angivet
blanco på 17,128 mio. kr. til den 1. november 2010. af kreditindstillingen fremgår
blandt andet:
      ”…
      4.      sikkerhedsbeskrivelse
              beløb                      beskrivelse
                                         deponeret af finn helmer til sikkerhed for
                                         ethvert mellemværende:
              - 496 -
tdkk 8.280  pantsætning af den til enhver tid værende
            restgæld vedr. gældsbrev af 03.07.2008
            udstedt af comx holding a/s til finn helmer.
            den pålydende rente er på 7 % p.a.
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
tdkk 4.865  pantsætning af den til enhver tid værende
            restgæld vedr. gældsbrev nr. 1 af 31.10.2008
            udstedt af comx holding a/s til finn helmer.
            den pålydende rente er på 7 % p.a.
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
tdkk 3.105  pantsætning af den til enhver tid værende
            restgæld vedr. gældsbrev nr. 2 af 24.07.2006
            udstedt af comx holding a/s til finn helmer.
            den pålydende rente er på 7 % p.a.
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
tdkk 10.143 pantsætning af den til enhver tid værenrestgæld
            vedr. gældsbrev nr. 4 af 19.02.2007 udstedt af
            comx holding a/s til finn helmer. den
            pålydende rente er på 7 % p.a.
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
tdkk 20.000 ejerpantebrev i fast ejendom med pant i
            matrikel nr. 0020 d og matrikel nr. 0020 a,
            beliggende oddestensvej 1a, 4040 jyllinge.
            næst efter:
            tdkk 2.828, nordea kredit,
            skønnet sikkerhedsværdi er beregnet på
            baggrund af vurdering foretaget af home den
            14.10.2008.
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk
            6.772.
                                       - 497 -
5.      regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
- formueopgørelse pr. 30.06.2009
- koncernregnskab 2008 for comx holding a/s
- managementrapport for august måned for comx a/s
- budgetteret resultatopgørelse og balance ultimo 2009
formueopgørelse er udarbejdet af rir revision ved statsautoriseret revisor tina
doktor.
koncernregnskab er udarbejdet af pwc statsaut. revisionsaktieselskab ved
statsautoriseret revisorer allan vestergaard andersen og leif jensen.
5.1     formueopgørelse
finn helmers samlede private formue udgør den 30.06.2009 tdkk 173.113.
ejendommen i usa er værdiansat ud fra aktuel udbudspris, hvorfra der er
fratrukket udgifter til forventede handelsomkostninger samt prioritetsgæld.
5.1.1
kapitalandele i unoterede selskaber er optaget til anskaffelsessum, bortset fra
selskabet kufini aps, der er optaget til indre værdi efter fradrag af udloddet
udbytte, indre værdi er på tdkk 989.
                                       - 498 -
værdien af mellemregningerne med unoterede selskaber, som udgør den største
post i aktivmassen, er i formueopgørelsen medtaget i henhold til foreliggende
oplysninger. største mellemregning udgøres af comx a/s på tdkk 89.801.
5.2       comx
aktivmassen i comx udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 125.478. de væsentligste
aktiver er:
    -    infrastruktur. tdkk 95.220
    -    tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser, tdkk 15.654
resultatet for selskabet viser i 2008 et underskud på tdkk 20.1127 mod et
overskud i 2007 på tdkk 10.627. underskuddet skyldes bl.a., at selskabet har
haft en række ekstraordinære udgifter i forbindelse med en mulig sammenlægning
med den børsnoterede virksomhed comendo a/s. denne fusion blev dog ikke
gennemført.
selskabet har negativ egenkapital. selskabets ejere har dog ydet lån til selskabet
for i alt tdkk 134.535 hvilket betyder, at selskabet potentielt kan have en positiv
egenkapital på tdkk 35.582.
selskabet forventer at kunne generere overskud inden for en penode på 18
måneder, idet virksomheden i forbindelse med omlægning af sin forretningsmodel
har opnået en mere stabil indtjening. tidligere var selskabets indtjening baseret på
enkelt-betalinger, på baggrund af antallet af installationer, hvor selskabet med den
nye forretningsmodel kontinuert modtager betalinger, baseret på antallet af
kunder. selskabet arbejder i øjeblikket på et opkøb eller fusion af to
virksomheder, hvilket vil sikre selskabet den kritiske kundemasse. i tilfælde af
opkøb vil betaling potentielt ske via en earn-out.
comx har investeret mere end tdkk 200.000 i etablering af infrastruktur
(fibemet) og udbyder i dag størstedelen af sine produkter til kunder i hele
danmark. sidste år udviste regnskabet en mindre forbedring på ebltda-niveau,
og denne forbedring forventer selskabet fortsætter i 2009. baggrunden for
                                             - 499 -
      driftsfremgangen er, at comx nu kan koncentrerer sig om salg af ydelser efter at
      fibemettet er etableret.
      managementrapport modtaget fra comx viser positiv ebitda på tdkk 7.015
      frem til den 31.08.2009 og medfølgende budget for resten af 2009, viser et
      ebitda på tdkk 12.573 for hele året. dette skyldes øget tilgang af kunder og
      succes med at sælge ekstra ydelser til eksisterende kunder. selskabets realiserede
      år-til-dato ebitda er på niveau med det budgetterede ebitda.
      comx forventer i regnskabsåret 2009 at fortsætte den positive udvikling og
      forbedre resultatet med tdkk 10.000. comx beretter endvidere om en voksende
      kundepipeline, og at selskabet primo september har iværksat en
      markedsføringskampagne rettet mod erhvervssegmentet. comx arbejder fortsat
      for en konsolidering på det danske marked for fibernet. en konsolidering af en
      række mindre fibernetselskaber i danmark, vil betyde, at den konsoliderede
      virksomhed vil besidde en vis styrke i markedet, og virksomheden ville dermed
      kunne udnytte potentielle stordriftsfordele.
      …”
den 10. november 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen som indstillet. på
bestyrelsesmødet oplyste henrik juul bestyrelsen som, at banken ikke havde pant i
aktierne i comx holding a/s.
tabsopgørelse
på tidspunktet for bankens konkurs i februar 2010 var bankens engagement med helmer
på ca. 23,7 mio. kr.
sagsøger har opgjort tabet til 16.693.081,08 kr. sagsøger har oplyst, at der er forsøgt at
etablere en betalingsordning med finn helmer, hvilket ikke har været muligt grundet finn
helmers økonomiske situation, som endte i en konkurs den 13. februar 2013 efter egen
begæring herom.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 21.684.428,20 kr.
herfra skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede
selskaber i form af nedbringelse af engagementet med adr med 18.497.404,08 kr. og fradrag
for ”negativ nettoindbetaling” med 2.243.477,47 kr., samt værdi af deponerede sikkerheder på
6.105.723,00 kr. der er derfor samlet set ikke et tab, men et overskud på 5.162.173,35 kr.
                                            - 500 -
13.20. nanocover a/s
nanocover a/s, i dag rovsing group a/s (herefter ”nanocover”), blev stiftet den 1.
november 2005.
blandt bestyrelsens medlemmer – i en periode som bestyrelsesformand – var fra den 22.
december 2008 tom glæsner larsen.
ved e-mail af 15. februar 2008 fremsendte michale mikkelsen til henrik juul en
avisartikel om nanocover, hvoraf fremgik blandt andet:
     ”…
     det stormombruste selskab nanocover med den dømte selskabstømmer leif
     bundgaard hansen i spidsen er baseret på en franchisemodel, der kan ligne
     pyramidespil. det skriver erhvervsbladet.
     siden det onsdag kom frem, at first north-selskabet nanocover reelt er
     kontrolleret af den dømte selskabstømmer leif bundgaard hansen, er
     skeletterne begyndt at rasle ud.
     …”
den 7. juli 2008 blev der trukket 600.000 kr. på en konto i banken tilhørende
nanocover, og den 8. august 2008 yderligere 600.000 kr., hvorefter der samme dag blev
indsat 600.000 kr.
af ”betinget konvertibel låneaftale og betinget aftale om tegning af aktier” mellem blant
andre nanocover og banken, underskrevet for nanocover den 7. juli 2008, fremgår
blandt andet:
     ”…
     1.      lån og tegning af aktier
     1.1     långiver eller ordre yder, på de i punkt 2 til punkt 5 anførte vilkår,
             selskabet et lån stort 1.200.000 kr. (herefter benævnt ” lånet”), der
             udbetales i to rater:
                                             - 501 -
          •   første rate udgør 600.000 kr. som samtidigt med denne aftales indgåelse
              overføres til lind cadovius' klientkonto til udbetaling til de i bilag 1
              anførte kreditorer (primært løn tli selskabets ansatte og husleje). ….
          •   anden rate udgør 600.000 kr. som overføres den 29. juli 2008 jf. punkt 1.2
              til lind cadovius' klientkonto til udbetaling til de 1 bilag 1 anførte
              kreditorer når de i punkt 1.2, første bullet anførte aftaler med kreditorerne
              og franchisetagerne indgås. udbetalingen af anden rate er betinget af
              opfyldelsen af samtlige betingelser i punkt 1.2.
      til sikkerhed for lånet giver selskabet långiver eller ordre håndpanteret i
      selskabets varelager beliggende vedskølle vej 35, 4600 køge. selskabet skal
      have daglig adgang til lageret til brug for selskabets drift.
      …”
det fremgår endvidere af aftalen, at långiver eller ordre meddeler at ville tegne nye aktier for
kontant 2,8 mio. kr. på førstkommende ekstraordinære generalforsamling på en række
nærmere angivne betingelser i forbindelse med en planlagt kapitalnedsættelse kombineret
med en kapitalforhøjelse.
ved håndpantsætningserklæring af 7. juli 2008 fik banken fik pant i nanocovers
varelager.
den 8. juli 2008 indstilledes ved kreditindstilling, underskrevet af henrik juul og martin
hjort hansen, bevilling af et lån på 1,2 mio. kr. til nanocover. af kreditindstillingen
fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      etablering af konvertibelt lån på tdkk 1.200 til nanocover a/s.
      nanocover a/s har henvendt sig til banken med henblik på etablering af et lån til
      den fortsatte udvikling og drift af selskabets aktiviteter inden for produktion og
      salg af nanoteknologi.
      selskabets aktionærer deltager med yderligere midler til selskabet.
      provenu fra lån skal bruges til den fortsatte udvikling af nanocovers aktiviteter
      samt sikre den igangværende rekonstruktion af selskabet med sigt på at bankens
                                       - 502 -
investment banking afdeling kan få opgaver fra selskabet efter den gennemførte
rekonstruktion.
lånet kan konverteres til aktier i perioden 01.07.2008-30.06.2010. hovedstolens
værdi kan konverteres til de[n] samme værdi i antal nominelle aktier.
engagementet etableres uden sikkerheder, men med ovennævnte mulighed for at
konvertere udlånet til aktier i nanocover a/s.
det er aftalt med nanocover at lånet udbetales i 2 rater. tdkk 600 udbetales med
det samme og de resterende tdkk 600 efter nærmere anvisning.
…
koncern:
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale: årsrapport 2007, spkf munkebo jensen
vindelev statsautoriseret revisionsaktieselskab, bjarne jensen og kasper
vindelev, begge statsautoriseret revisor.
årsrapport 2007 for nanocover a/s viser en periode med nedgang i aktiviteten og
faldende indtjening.
…
selskabets kortfristede gældsforpligtelser overstiger selskabets kortsigtede
aktiver.
                                              - 503 -
       det er ledelsens forventning, at selskabet kommer ud med et underskud for 2008 i
       størrelsesordenen tdkk 6.000.
       selskabet er stadig i udviklingsfasen hvilket udgør den største risiko, idet deres
       produktsortiment endnu ikke er fuldt udviklet. selskabets netværk af distributorer
       er nyt og derfor salgsrutineme og opfølgning på lokale sælgere ikke fuldt
       indarbejdet i selskabet distribution og salg.
       …”
i juli 2008 pågik der drøftelser mellem finanstilsynet og banken vedrørende bankens
anmodning om en forhåndstilkendegivelse fra finanstilsynet om dispensation fra
tilbudspligten i værdipapirhandelsloven i anledning af den indgåede konvertible
låneaftale og tegningsforpligtelse. af bankens brev til finanstilsynet af 11. juli 2008
fremgår blandt andet:
       ”…
       selskabet har i dag ca. 2.600 aktionærer, hvoraf de største er
           •   nano invest aps, 26 %, ejet med 1/3 af cc invest aps (ejet af brian
               petersen), carl jacobsen & co. a/s (ejet af jacob c. jacobsen) og
               lindforch invest i aps (bl.a. ejet af lasse lindblad).
           •   n-team aps, 10-15 %, ejet ultimativt af helle bundgaard hansen.
           •   capinordic bank a/s, 2,7 %.
       …
       da selskabet ifølge selskabets ledelse ikke har haft mulighed for at indhente
       finansiering fra anden side, er det en realitet, at selskabet vil gå konkurs, hvis
       betingelserne i aftalen ikke opfyldes, og planen dermed ikke gennemføres. det
       skal i denne forbindelse fremhæves, at vilkårene i redningsplanen vedrørende
       kapitalnedsættelse, kapitalforhøjelse og de betingede konvertible gældsbreve skal
       godkendes af en ekstraordinær generalforsamling.
       idet gennemførelsen af ovenstående på den ekstraordinære generalforsamling vil
       medføre, at capinordic bank a/s eller ordre vil eje over 50 % af aktierne i
       selskabet, og da planen er et nødvendigt led i selskabets rekonstruktion og
       overlevelse, anmodes finanstilsynet, jf. bekendtgørelse om overtagelsestilbud, §
       8, om at bekræfte, at tilbudskursen ikke skal overstige kurs pari, der er tegnings-
       og konverteringskursen.
       ”
                                              - 504 -
den 18. juli 2008 afgav finanstilsynet en forhåndstilkendgivelse, hvoraf fremgik blandt
andet:
      ”…
      finanstilsynets tilkendegivelse
      det et finanstiisynsts vurdering, at nanocover a/s er et nødlidende selskab, og at
      selskabets eksistens er direkte truet. det er således finanstilsynets vurdering, at
      capinordic bank as på det foreliggende grundlag vil være berettiget til en
      dispensattion for tilbudspligten, efter § 31, stk. 1, i lov om værdipapirhandel m.v..
      jf. § 31, stk. 4, i lov om værdipapirhandel mv.
      …
      finanstilsynets vurdering
      …
      der må lægges til grund, at nanocover a/s er et nødlidende selskab, hvis
      eksistens er direkte truet. det fremgår af flere meddelser fra nanocover a/s til
      markedet at selskabet har vanskeligt ved at fremskaffe likviditet. nanocover a/s
      har således ikke de sidste to måneder haft mulighed for at betale lønninger og
      øvrige nødvendige driftsomkostninger. senest har nanocover a/s modtaget en
      konkursbegæring, hvor der dog er gjort indsigelser mod kravet. capinordic bank
      a/s oplyser endvidere, at nanocover a/s ikke har kunnet opnå finansiering fra
      anden side, og at nanocover a/s vil gå konkurs, hvis aftalen mellem capnordic
      bank a/s og nanocover a/s ikke gennemføres.
      …”
der foreligger herefter en ny låneaftale af 7. august 2008, hvorved nanocover bekræfter
at skylde banken 1,2 mio. kr. under henvisning til ”betinget konvertibel låneaftale og
betinget aftale om tegning af aktier"
tegningsforpligtelsen blev i august 2008 uden vederlag overdraget til lindforch invest i
aps, der umiddelbart derefter tegnede aktier for 2,8 mio. kr. lindforch invest i aps, der
indirekte var ejet af lasse lindblad med 50 %, ejede herefter 76,23 % af nanocover,
således at lasse lindblad indirekte ejede 38,115 % af nanocover.
lindforch invest i aps fik den 8. september 2008 dispensation fra finanstilsynet fra
forpligtelsen til at fresmætte overtagelsestilbud til aktionærerne i nanocover.
                                              - 505 -
ifølge en af banken udarbejdet intern lånesagsoversigt blev kreditten forhøjet til 1,7
mio. kr. den 3. november 2008. der foreligger tillige låneaftale på 1,7 mio. kr.
underskrevet for nanocover den 3. november 2008.
ved kreditindstilling af 23. december 2008, underskrevet af henrik juul, indstilledes en
forhøjelse af kreditten til 2,3 mio. kr. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      23.12.2008
      forhøjelse af lånet til tdkk 2.130.
      forhøjelsen af lånet skal bruges til overholde eksisterende forpligtelser, samt sikre
      likviditet for selskabet året ud.
      forhøjelsen er givet på baggrund af, at banken har stillet som krav, at der bliver
      tilført medarbejdermæssig assistance i regnskabsafdelingen, hvilket er sket i form
      af, at hovedaktionæren dka consult har stillet en regnskabsmedarbejder til
      rådighed for nanocover således, at likviditeten fremadrettet ikke bliver så presset
      som det tidligere er set. ligeledes er tom larsen, direktør i dka consult valgt
      ind i bestyrelsen efter den seneste generalforsamling 22.12.2008. dette styrker på
      sigt det ledelsesmæssige aspekt af virksomheden og kan bidrage til en øget
      stabilitet og fokus på indtjeningen.
      banken har fornyet sit nøglepant i varelageret beliggende i køge, hvorefter det
      tjener som sikkerhed for engagementet.
      03.11.2008
      forhøjelse af nanocovers a/s kredit maksimum til tdkk 1.700. der er tale om
      en forhøjelse på tdkk 500.
      forhøjelse skal bruges til yderligere investeringer i nanocovers a/s
      forretningsområder og til betaling af eksisterende aftaler.
      som sikkerhed for lånet er der fortsat pant i nanocovers a/s varelager.
      der er lægges især vægt på, at nanocover a/s stadig er i en udviklingsfase, hvor
      der er brug for kapital til at udvide forretningen og stadig fastholdelse af
      etablerede kunderelationer. denne fase er vigtig for nanocover a/s og banken vil
      via bankens investment banking afdeling være engageret i forbindelse med
      omstruktureringer og løbende tilpasning af kapitalstrukturen.
      efter samråd med bankens direktør anslås det at indtjeningen i investment
      banking afdelingen på vegne af nanocover a/s vil beløbe sig til ca. dkk 3,0
      mio.
                                              - 506 -
      virksomhedsprofil
      december 2008.
      der er besluttet er nanocovers aktiviteter lukker ned, men selskabet som helhed
      fortsat består. det har vist sig af indtjeningen i nanocover ikke er tilfredsstillende
      og derfor har ledelse besluttet at lukke aktiviteterne ned, men fortsat beholde
      selskabet til brug for andre aktiviteter. generalforsamlingen d. 22.12.2008 har til
      opgave at ændre selskabets formålsparagraf således, at selskabet kan indgå i mere
      handelsorienterede opgaver.
      …
      kreditten indstilles til bevilling grundet mulighederne for god indtjening i
      bankens investment banking afdeling, samt virksomhedens potentiale for at
      skabe vækst og indtjening på markedet indenfor nanoteknologi.
      …”
i forbindelse med forhøjelsen underskrev nanocover den 22. december 2012 en ny
samlet låneaftale.
det fremgår sagen, at der i februar 2009 var forhandlinger om salg af nanocovers
aktiviteter til tredjemand. salget blev dog ikke gennemført.
den 30. december 2008 var nanocovers konto i banken trukket med 2,133 mio. kr. i løbet af
2009 steg udlånet dels ved træk på kontoen dels ved rentetilskrivninger, således at det pr. 30.
december 2009 udgjorde ca. 2,607 mio. kr. der ses ikke at foreligge bevillinger vedrørende
denne forøgelse af engagementet.
medio august 2009 rykkede nanocovers udlejer for betaling af 40.000 kr. i husleje for
juli og august. torben lyst, personlig assistent for lasse lindblad, holding,
videresendte rykkeren til michael mikkelsen den 25. august 2009 således:
      ”…
      vedhæftede brev er til banken - men var adresseret til mig på vegne banken.
      det er hverken første eller blot syvende gang, at udlejer (i øvrigt ganske
      forståeligt) truer med bål og brand.”
michael mikkelsen videresendte samme dag mailen til henrik juul og anførte i den
forbindelse:
                                             - 507 -
      ”…
      jeg ved ikke helt hvad han prøver at sige- er det fordi han mener at vi skal
      betale lejen? burde det ikke være aktionæren der gjorde dette?”
sagsøgte har om baggrunden for bankens lån til nanocover anført, at banken i forvejen
var involveret i selskabet som følge af en tidligere aktietegning, og at engagementet i
vidt omfang blev etableret for at undgå tab.
den 30. september 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul under overskriften
”kursværdi nanocover”:
      ”det ser ud som dkk 1,7 mio. hvilket for alvor er en dårlig forretning, at vi har
      givet dkk 2,5 mio ud for at ’’redde” dkk 1,7 mio.”
den 1. oktober 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”nanocover igen igen!
      tidligere end 1. marts 2007 havde lindforch interesse i nanocover og
      dermed havde de også interesse i at vi udbetalte penge.
      vedhæftede optionsaftale er mellem capinordic a/s, lindforch og cc
      lnvestmenet. det er lasse og steen bryde der indgår aftalen.
      konklusion:
      det vi fik at vide i går var ikke korrekt.”
af den vedhæftede optionsaftale, der er underskrevet uden datering men på første side er
dateret den 1. marts 2007, fremgår, at capinordic a/s havde en option på inden den 28.
februar 2008 at erhverve cg lnvestment aps’ og lindforch lnvest i aps’ anparter i
nanocover, svarende til 2/3 af den samlede anpartskapital i selskabet, til en pris på samlet
17.238.332 kr.
den 29. december 2009 skrev lasse lindblad til henrik juul og michael mikkelsen:
      ”fint - jeg anbefaler således stk 1.650.000 nanocover aktier mod overdragelse af
      det samlede tilgodehavende - hvilket svarer til at banken har lige under 5 % -
                                             - 508 -
     …”
den 30. december 2009 overdrog banken sit gældsbrev med ret til konvertering til aktier i
nanocover til lindforch invest i aps.
den 4. januar 2010 skrev finanstilsynet til michael mikkelsen navnlig:
     ”…
     i forbindelse med gennemgangen af bankens engagement med dka consult a/s
     og bankens nedskrivning på engagementet med nanocover drøftede vi relationen
     til lasse lindblad, der jo er medlem af bankens bestyrelse. på mødet aftalte vi, at
     tilsynet i første omgang skulle overveje, om der er grund til at tro, at der er særlige
     problemstillinger i forhold til den finansielle lovgivning.
     i den forbindelse beder vi banken om at oplyse følgende:
          − pr. hvilken dato har lasse lindblad - eller selskaber med tilknytning til
              lindblad - erhvervet aktier i nanocover?
          − hvilke større aktionærer har nanocover aktuelt - henholdsvis ændringer
              siden 31. december 2008?
     videre bedes banken inden en uge fra dato indsende kreditindstilling (formentlig
     fra juli 2008), hvor banken etablerede engagementet med nanocover, samt
     eventuelle efterfølgende bevillinger.”
som led i bankens undersøgelser for at besvare finanstilsynets spørgsmål modtog
michael mikkelsen den 8. januar 2010 fra dka group et svar, hvoraf fremgik blandt
andet:
     ”…
     december 2009 gennemfører nanocover a/s en frivillig akkord med selskabets
     kreditorer, hvorefter eksterne investorer indskyder dkk 2.000.000 i selskabet.
     30. december 2009 sælger lindforch invest i aps 1.650.000 stk. nanocover
     aktier á nom 0,10 dkk. lasses indirekte ejerskab af nanocover a/s er på dette
     tidspunkt 13.590.301 stk. aktier svarende til 35,93%.
     lasse lindblad har ikke været deltager i bestyrelse eller direktion for nanocover
     a/s.
     4. januar 2010 nytegner dka consult a/s 56.903.232 stk. nanocover aktier á
     nom 0,10 dkk i forbindelse med en nytegning af 192.500.000 stk. aktier.
     dka consult a/s er 100 % ejet af lasse lindblad.
                                             - 509 -
     lasses indirekte ejerskab af nanocover a/s er herefter på 71.318.533 stk. aktier
     svarende til 30,61 %.
     lasse undblad har ikke været deltager i bestyrelse eller direktion for
     nanocover a/s.
     …”
nanocover-aktien blev efter det oplyste den 5. januar 2010 slettet fra handlen på first
north af nasdaq omx københavn.
på møde med banken afholdt den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet
engagementet med nanocover a/s således:
     ”…
                                 nedskrivning og solvens, 13
     4.2 nanocover:
     engagementet var på 2,6 mio. kr.
     det var en del af dka koncernen, som ejes af lasse lindblad, bestyrelsesmedlem
     i capinordic a/s og capinordic bank.
     banken har efterfølgende nedskrevet hele engagementet.
     tilsynet har givet karakteren 1.
     …
                              kreditmæssige bemærkninger, 8
     • iflg. bankens kreditpolitik s. 1, pkt. 1 "målsætning:
     banken ønsker alene at bevilge engagementer til kunder med ingen eller meget lav
     tabsrisiko. dette betyder, at der skal ske en nøje afbalancering mellem udlån,
     indtjening og risiko".
     det forekommer derfor at være i strid med bankens kreditpolitik, når banken går
     ind i en rekonstruktion med nanocover a/s i sommeren 2008 på et tidspunkt,
     hvor selskabet har haft likviditetsproblemer i flere måneder, og at banken
     efterfølgende taber ca. 2,6 mio.kr.
     banken yder iflg. kreditpolitikken heller ikke traditionel driftsfinansiering, men
     lånet til nanocover a/s skal dække lønninger og andre driftsomkostninger.
     …
                             kreditmæssige bemærkninger, 9
     banken har taget pant i nanocovers varelager, hvilket iflg. bankens kreditpolitik
     ikke er en sikkerhedsstillelse, som banken som hovedregel tager pant i.
                                            - 510 -
     …”
af årsrapporten 2010 for rovsing management group a/s, tidligere nanocover,
fremgår blandt andet:
     ”…
     udvikling i regnskabsåret
     resultatopgørelsen udviser et resultat på tdkk -52.115 efter skat, hvilket ikke er
     i overensstemmelse med ledelsens forventninger. resultatet er i helt overvejende
     grad påvirket af nedskrivning på kapitalandele med tdkk 52.000.
     selskabet ejer 100 % af selskabet rovsing management a/s. rovsing
     management a/s blev erhvervet ved apportindskud i januar 2010. kapitalen i
     rovsing management group a/s blev i denne forbindelse udvidet med tdkk
     19.250 til kurs 400.
     der er efterfølgende foretaget yderligere udvidelse af aktiekapitalen ved
     konvertering af gæld for tdkk 186 til kurs 100.
     selskabets kapitalandele har i regnskabsaret varet grundlag for en ikke uvæsentlig
     værdiforringelse, idet det ikke er lykkedes for selskabet at foretage
     implementering og udnytte de forventede synergieffekter ved akkvisitionen.
     selskabet har som følge heraf nedskrevet kapitalandelen i rovsing management
     a/s med tdkk 52.000 til et niveau pr. statusdagen, som ledelsen vurderer
     realistisk ud fra ny strategiplan og opdaterede budgetter.
     …
     noter til årsrapporten
     …
     5 ejerforhold
     følgende aktionærer er pr. 31. december 2010 noteret i selskabets ejerbog som
     ejende minimum 5 % af stemmer eller 5% af aktiekapitalen
     lindforch invest i aps, lyngby-taarbæk
     dka consult aps, lyngby-taarbæk
     [2 mere udeladt]
     …”
tabsopgørelse
                                             - 511 -
sagsøger har opgjort tabet til 2.427.226,07 kr, hvorfra skal trækkes værdien af aktierne,
som ifølge sagsøger er 181.266,87 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 2.397.261,25
kr. sagsøgte gør gældende, at der ikke er lidt noget tab, idet banken blev fyldesgjort ved
overdragelsen af engagementet den 30. december 2009. der er ikke oplyst, hvad aktierne
i nanocover a/s var værd på dette tidspunkt.
13.21. tzarevo invest aps
tzarevo invest aps (herefter ”tzarevo”) blev stiftet den 30. juni 2008. selskabets formål var
selv eller gennem ejerbesiddelser i andre selskaber at drive virksomhed med investering i og
udvikling af fast ejendom og ejendomsprojekter samt dermed efter ledelsens skøn beslægtet
virksomhed.
tzarevo var i henhold til kreditindstilling af 3. november 2009 ejet af furesøen holding
a/s (frederik heegaard) med 57 %, j h invest af 1/10 2000 a/s (jan haapaanen) med
21,5 % og muckenscnabel verwaltungs gmbh (bernd muckenschnabel) med 21,5 %.
i perioden fra den 1. til 7. juli 2008 korresponderede lasse lindblad og advokat for
tzarevo, søren dines larsen, om en samarbejdsaftale mellem holding og tzarevo. den
4. juli 2008 skrev lasse lindblad til advokat søren dines larsen, med kopi til henrik
juul og michael mikkelsen, navnlig:
       ”…
       vi kan basalt set tiltræde aftaleudkastet - og skal præcisere, at lånerenten på
       kreditten kommer til at modsvare funding renten for capinordic bank a/s (måske
       25 basis punkter) over cibor med et tillæg på 75 punkter. jeg skal tillade mig at
       bemærke, at denne rente er endog særdeles billig i forhold til det aktuelle
       markedet.
       …”
af samarbejdsaftalen mellem holding og tzarevo, der er underskrevet for tzarevo og
for holding den 30. juni 2008 med allonge underskrevet den 8. juli 2008, fremgår blandt
andet:
                                    - 512 -
”…
1.  formål
1.1 capinordic a/s (herefter ’’capi”) administrerer for capinordic bank a/s
    udbuddet og gennemførelsen af et ejendomsprojekt vedrørende opførelse
    og salg af 3 ferieresorts i bulgarien ud til sortehavet gennem bulgarien
    invest a/s (herefter benævnt "projektet”).
1.2 tzarcvo invest aps (herefter ’t i ”) har et ønske om at tegne en del af
    selskabskapitalen i bulgarien invest a/s i henhold til det som bilag 1
    hertil vedlagte prospekt af 3. juni 2008 fra capinordic bank a/s, og har
    gennemført forhandlinger herom med capi. ti har dog stillet som
    betingelse for at tegne en del af aktiekapitalen i bulgarien invest a/s, at
    ti indrømmes et nedslag i tegningskursen og at capi indvilliger i at påtage
    sig garantier i forhold til finansieringen af investeringen, mens capi på
    den anden side kræver, at ti tegner en ejerandel i bulgarien invest a/s på
    20 %, mod de 10 % som ti har tilbudt, og at ti påtager sig en forpligtelse
    til at medvirke til at sikre projekters gennemførelse ved at stille ekspertise
    og netværk til rådighed i forbindelse med projektet.
…
2.  tzarevo invest aps' tegningsforpligtelsc og capinordic a/s' garantier
2.1 ti forpligter sig ved parternes underskrivelse af samarbejdsaftalen til at
    tegne 20 % af aktierne i bulgarien invest a/s (første fase) i henhold til det
    af capi udleverede og som bilag 1 vedlagte prospekt, på de i prospektet
    anførte betingelser, men således, at capi garanterer, at ti i forbindelse
    med tegningen opnår en rabat - ved en lavere tegningskurs eller på
    tilsvarende vis og i enhver henseende med samme retsvirkninger for ti,
    som hvis rabatten blev givet ved en lavere tegningskurs - på dkk
    3.200.000,-.
2.2 tegningsbeløbet med fradrag af rabatten, jf. pkt. 2.1, stort dkk
    6.400.000,- for 20 % af aktierne i bulgarien invest a/s (første fase) i
    henhold til prospektet, skal fra ti's side erlægges ved kontant betaling af
    dkk 3.500.000,- (bankoverførsel til en af capi anvist konto) samt
    optagelse af lån hos capinordic bank a/s med dkk 2.900.000,-. lånet
    skal ydes på markedsvilkår, idet følgende dog som minimum skal være
    gældende:
    (i)            lånet skal fra capinordic bank a/s' side være uopsigeligt
                   indtil tidspunktet for opløsningen (ved konkurs eller afsluttet
                   likvidation) af bulgarien invest a/s som led i afslutningen af
                   projekter, hvorefter lånet af capinordic bank a/s kan
                   opsiges med 90 dages varsel.
                                   - 513 -
    (ii)           ti skal til enhver ud kunne vælge at nedbringe lånet helt
                   eller delvist.
    (iii)          lånet skal optages til den lavest mulige rente mellem den i
                   henhold til kursgevinstloven nugældende mindsterente og
                   den bedste kassekreditrente hos capinordic bank a/s.
    (iv)           til sikkerhed for lånet opnår capinordic bank a/s pro rata
                   tabskaution fra de 3 holdingselskaber i ti (furesøen holding
                   a/s (frederik heegaard) med 57 %, jfk invest a/s (jan
                   haapance) med 21,5 % og muckenschnabel verwaltungs
                   gmbh (bernd muckenschnabel) med 21,5 %), og således at
                   de 3 personlige ejere indestår capinordic bank a/s for deres
                   respektive holdingselskabets opfyldelse af tabskautionen.
…
3.  konsulentydelsen
3.1 ti påtager sig en forpligtelse til i en 3-årig periode fra den 1. juli 2008 til
    den 30. juni 2011 (dog maksimalt indtil projekter er afsluttet, hvis dette
    skulle ske inden den 30. juni 2011) efter bedste evne og med fokus på at
    tilføre projektet og dermed investorerne størst mulig merværdi og således
    medvirke til projekters fremme på enhver vis, at udføre ad hoc
    konsulentarbejde i forbindelse med gennemførelsen af projektet, hvorved
    bulgarien invest a/s får mulighed for at udnytte ti’s særlige ekspertise
    og netværk, herunder knowhow med hensyn til opførelse, indretning, salg
    m m. af ferieboliger samt omfattende kendskab til såvel
    udlejningsmuligheder i selve projektet som i bulgarien i almindelighed
    (herefter ’’konsulentydelsen”).
…
3.3 konsulentydelsen, der har en tidsmæssig udstrækning på op til 50 timer
    pr. år, kan efter aftale mellem ti og carsten beck ydes ved besøg på
    byggepladsen i bulgarien, eller som telefonisk eller skriftlig bistand,
    afhængig af de konkrete problemstillinger, hvortil konsulentbistanden er
    fornøden.
3.4 for udførelsen af konsulentydelsen modtager ti et fast beløb - uanset
    om/i hvilket omfang bulgarien invest a/s vælger at udnytte muligheden
    for at anmode ti om konsulentbistand - på dkk 100.000,- pr. år i aftalens
    3 årige løbetid. honoraret faktureres halvårligt og første gang den 1.
    januar 2009 til bi, srs etates a/s eller det bulgarske ejendomsselskab,
    bulgaria property food, efter capis valg, og med rettidig betaling senest
    30 dage derefter. capi indestår for retttidig og korrekt betaling. såfremt
    projektet afsluttes inden den 30. juni 2011, forfalder restbeløbet op til kr.
    300.000, for 3 års konsulentbistand til betaling, uanset at ti ikke udføret
    yderligere konsulentarbejde derefter. da konsulentydelsen alene vedrører
    projekter i bulgarien og udføres enten ved besøg på byggepladsen i
                                             - 514 -
              bulgarien eller ved telefonisk eller skriftlig bistand til projektlederen i
              bulgarien, er parterne enige om, at vederlaget ikke skal tillægges moms.
              omkostninger til rejse, ophold mv. i forbindelse med konsulentbistand,
              der udfoøres i bulgarien, afholdes af capi udover det i pkt. 3.4 anførte
              honorar.
      …”
det fremgår af allongen, at lånet skulle optages til bankens mindsterente, dog ikke
højere end cibor + 75 %.
den 7. juli 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul, at han intet materiale havde
på sagen, således at han ikke kunne udarbejde lånetilsagn.
den 19. august 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul blandt andet:
      ”…
      vi har nu gennemgået det fremsendte materiale og har nedenstående
      bemærkninger.
      overordnet mener jeg ikke at sagen kan bevilges på baggrund af det fremsendte
      materiale, men jeg forstår at sagen kan være politik og derfor fremsender jeg
      tinas belysning til dig.”
den 22. august 2008 kl. 16.10 skrev tina jørgensen, banken, til advokat søren dines
larsen navnlig:
      ”…
      vi har nu gennemgået det, og på denne baggrund er der følgende åbentstående
      punkter ift. det materiale, vi har behov for, for at kunne færdiggøre sagen omkring
      tzarevo invest aps:
         • det fremsendte regnskab for muckenschnabel verwaltungs gmbh er ikke
             for 2007, men for 2006. vi skal derfor bede om at få tilsendt 2007
             regnskabet inkl. specifikationer.
          • den fremsendte årsopgørelse er ikke for 2007, men for 2006 for bernd
             muckenschnabel. vi skal derfor bede om at få tilsendt 2007 årsopgørelsen.
             findes der alternativt et revisoropgjort indkomst- og formueregnskab for
             bernd muckenschnabel for 2007, da formuesiden ikke fremgår af den
             fremsendte årsopgørelse?
          • vi ønsker yderligere oplysninger om jan haapanens ejendomme. kan du
             være behjælpelige med de fulde adresser på hhv. ndr. strandvej,
                                           - 515 -
             skovgaardsvej og udlejningsejendomme, jf. den revisoropgjorte
             formueopgørelse.
         •   der mangler paskopier for både frederik heegaard og jan haapanen.
     vi har kontaktet steffen rønn for at indhente oplysninger om frederik heegaards
     personlige indkomst- og formueforhold. vi har endnu ikke modtaget noget.
     såfremt vi måtte have spørgsmål eller lignende herom, vender vi tilbage til dig.
     …”
den 28. august 2008 skrev henrik juul til advokat søren dines larsen navnlig:
     ”…
     jeg er blevet bekendt med din korrespondance med lasse lindblad og kan oplyse
     følgende:
     1.      fase 1 er fuldtegnet
     2.      vi forventer, at modtage de endelige due diligence rapporter fra
     henholdsvis advokatfirmaet rønne & lundgren og beierholm i løbet af næste
     uge.
     3.      vi forventer, at kunne indkalde investormøde og generalforsamling medio
     september 2008.
     herudover skal jeg henlede din opmærksomhed på tina jørgensens mail af 22.
     august 2008, hvor der efterspørges følgende:
     det fremsendte regnskab for muckenschnabel verwaltungs gmbh er for 2006. vi
     skal derfor bede om at få tilsendt 2007 regnskabet inkl. specifikationer.
     den fremsendte årsopgørelse for bernd muckenschnabel er for 2006. vi skal
     derfor bede om at få tilsendt 2007 årsopgørelsen. findes der alternativt en
     revisoropgjort indkomst- og formueopgørelse for bernd muckenschnabel for
     2007, da formuesiden ikke fremgår af den fremsendte årsopgørelse?
     vi ønsker yderligere oplysninger om jan haapanens ejendomme. kan du være
     behjælpelige med de fulde adresser på hhv. ndr. strandvej, skovgaardsvej og
     udlejningsejendomme, jf. den revisoropgjorte formueopgørelse.
     vi mangler frederik heegaards personlige indkomst- og formueopgørelse for
     2007.
     vi mangler paskopier for frederik heegaard og jan haapanen.
     …”
                                           - 516 -
ved låneaftale der angives at være udskrevet den 22. august 2008, blev der etableret et
lån til tzarevo på 2,9 mio. kr. låneaftalen er underskrevet for tzarevo og to af
kautionisterne den 8. september 2008 og af den tredje kautionist den 17. september
2008. i låneaftalen henvises udtrykkeligt til ”særskilt udarbejdet samarbejdsaftale
mellem tzarevo invest aps og capinordic a/s og tilhørende allonge”. til sikkerhed for
lånet modtog banken pro rata tabskautioner fra de tre ejere af tzarevo på henholdsvis
21,5 %, 21,5 % og 57 % af gælden. de tre ultimative ejere af tzarevo afgav endvidere
ubegrænsede selvskyldnerkautioner for deres respektive holdingselskabers opfyldelse af
tabskautionerne. der blev ikke af tzarevo betalt stiftelsesprovision.
den 15. september 2008 indsættes 3,5 mio.kr. på tzarevos konto i banken og den 19.
september 2008 hæves 6,4 mio. kr., hvorefter kontoen var trukket med 2,9 mio. kr.
der ses ikke at foreligge bevillingsindstilling vedrørende etableringen af lånet.
det fremgår af tzarevos årsrapport for 2008, der forelå den 18. maj 2009, at årets
resultat var – 108.000 kr., og at aktiverne udgjorde ca. 6,478 mio. kr., hvoraf 6,4 mio.kr.
bestod af aktier i bulgarien invest holding ii aps. egenkapitalen udgjorde 3,392 mio.
kr. og gælden 3,086 mio.kr, heraf 2,9 mio.kr. i gæld til banken.
ved kreditindstilling af 3. november 2009 prolongerede henrik juul engagementet til
den 1. december 2010. af kreditindstillingen fremgår, at lånet var på 2,9 mio. kr. med
fuld blanco. sikkerhederne for lånet er angivet som anført i samarbejdesaftalen og de
underskrevne kautionserklæringer. i øvrigt fremgår af kreditindstillingen blandt andet.
       ”…
       4.     sikkerhedsbeskrivelse
       beløb               beskrivelse
       tdkk 0              selvskyldnerkaution for 57 % af engagementet
                           inkl. renter mv. fra furesøen holding a/s
                           kautionistens regnskabsmæssige egenkapital i
                           2008 er tdkk 177.481 af en balancesum 195.985.
                           skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
                                       - 517 -
tdkk0                 ubegrænset selyskvldnerkaution fra frederik heegaard for
                      kautionen stillet af furesø holding a/s
                      der foreligger ikke en opgørelse for kautionistens
                      regnskabsmæssige egenkapital.
                      skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
tdkk 0                selvskyldnerkaution for 21.5 % af engagementet inkl. renter
                      mv. fra j h invest af 1/10 2000 a/s
                      kautionistens regnskabsmæssige egenkapital i 2008 er
                      tdkk -193 af en samlet balance på tdkk 801.
                      skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
tdkk 0                ubegrænset selvskyldnerkaution fra jan haapanen for
                      kautionen stillet j h invest af 1/10 2000 a/s
                      kautionistens regnskabsmæssige egenkapital i 2008 er
                      tdkk 9.294
                      skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
tdkk 0                selvskyldnerkaution for 21.5 % af engagementet inkl. renter
                      mv. fra muckenschnabel verwaltungs gmbh
                      kautionistens regnskabsmæssige egenkapital for
                      regnskabsåret 2006 er tdkk 77 af en balancesum på tdkk
                      802.
                      skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
tdkk 0                ubegrænset selvskvldnerkaution fra bernd michael
                      muckenschnabel for kautionen stillet muckenschnabel
                      verwaltunos gmbh
                      kautionistens indtjening var i 2006 tdkk 2.171.
                      skønnet sikkerhedsværdi udgør dkk 0
5.     regnskabsmæssige forhold
selskabets første regnskabsår har resulteret i et resultat på tdkk -108, hvilket
selskabets ledelse betegner som værende tilfredsstillende. af selskabets
balancesum på tdkk 6.478 udgør egenkapitalen tdkk 3.392.
                                            - 518 -
       …”
ud over en orientering fra henrik juul på bestyrelsesmødet den 6. januar 2010 om
udestående materiale, der skulle sendes til finanstilsynet, blandt andet vedrørende
tzarevo, ses engagementet med tzarevo ikke behandlet i bestyrelsen.
på bankens møde med finanstilsynet den 18.januar 2010 præsenterede finanstilsynet
sine konklusioner vedrørende tzarevo således:
       ”…
                                 nedskrivning og solvens, 17
       derudover har tilsynet vurderet solvensbehov på følgende engagementer (karakter
       2c):
       6.9 fussing & hjermind             2,7 mio. kr.
       7.4 tzarevo invest                 2,9 mio. kr.
       7.5 jan s. poulsen                 1,0 mio. kr.
       …”
efterfølgende forløb
ved brev af 26. juli 2012 meddelte tzarevo sagsøger, at tzarevo ikke ville indfri det
resterende engagement, idet tzarevo invest aps påberåbte sig modregning i et af tzarevo
rejst erstatningskrav mod banken vedrørende tzarevos investering i ejendomsprojektet
                                             - 519 -
bulgarien invest a/s. det fremgår af samme brev, at sagsøger havde tilskrevet tzarevo ved
brev af 30. april 2012 og havde varslet at indlede en inkassosag.
konkursboet efter banken har afvist erstatningskravet, men henset til at fordringsprøvelsessag
om det påståede modregningskrav verserer, ikke indledt inddrivelse af kravet overfor
tzarevo. sagsøger har oplyst, at man i forlængelse heraf har indgået en aftale med tzarevo
om, at engagementet renteserviceres af tzarevo, indtil en endelig afklaring af sagen
foreligger. efter det oplyste er denne retssag udsat på syn og skøn.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 2.900.000,00 kr.
tzarevo invest hæfter fortsat for engagementet, ligesom furesø holding a/s, j h invest af
1/10 2010 a/s og muckensnabel verwaltungs gmbh samt indehaverne af disse selskaber
fortsat hæfter pro rata for engagementet. retssagen, som selskabet har anlagt mod capinordic
bank a/s under konkurs, verserer fortsat. sagsøger har oplyst, at engagementet ikke vil blive
indfriet, så længe retssagen verserer. sagsøger har tillige oplyst, at de sagsøgte – afhængig af
retssagens udfald – indtræder som kreditor i hæftelserne i henhold til engagementet.
13.22. henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen
ved e-mail af 4. september 2008, kl. 09.52 skrev henrik jespersen til lasse lindblad:
      "…
      subject: haster, haster
      hej igen lasse [lindblad]
      jeg er ked af at forstyrre dig, når du har så travlt, men vores behov haster
      ganske alvorligt nu, hvis vi skal overleve dette her.
      den løsning vi talte om for lidt over en uge siden, hjemme hos dig, var jeg
      meget begejstret for, med at vi laver modydelser for dig.
      derfor forstod jeg ikke helt det du oplyste her til morgen i telefonen, men
      blot vi finder en løsning hurtigt.
                                            - 520 -
      du skal vide, at jeg er en der altid holder hvad jeg lover og du kan stole
      100 % på mig og jeg har altid betalt alle hvad jeg skylder.
      vores behov er som nævnt kr. 500.000,-
      reg.nr. og kontonr. på vores erhvervs-/driftskredit i nordea er: ...
      pengene må meget gerne indsættes herpå.
      om vores ejendom:
      ejendommen er beliggende: holmensvej 15, holmene, 3140 alsgårde.
      matr. nr.: ....”
lasse lindblad svarede ved e-mail af samme dato, kl. 10:46:
      ”…
      i ref. til samtale og den eneste løsning som jeg på kort sigt kan imødekomme
      er at etablere en kreditfacilitet på dkk 500.000,- som i på helt sædvanlig vis
      hæfter for - såfremt vi kobler noget arbejde til vores samarbejde må vi tage
      dette i næste omgang da jeg ganske enkelt ikke har de fornødne ressourcer
      for indeværende til at formaliserer dette samarbejde.
      derfor mangler jeg cpr nr. på dig og fruen."
efter at have modtaget de efterspurgte oplysninger videresendte lasse lindblad kl.
12:55 e-mailkorrespondancen til henrik juul med følgende besked:
      ”…
      vil du bevilge en midlertidig kredit fx 6 mdl. til nedenstående på dkk
      500.000,- cibor plus 400 point - der bliver ingen problemer med kreditten den
      ligger bare lidt udenfor vores kreditpolitik med henrik jespersen har en stærk
      berøringsflad.”
kort efter skrev lasse lindblad til henrik juul, at 12 måneders kredit måske var bedre.
på henrik juuls foranledning skrev oplyste og fremsendte henrik jespersen de, 5.
september 2008 følgende:
      ”…
      lige for at opsummere svarene på dine spørgsmål:
                                              - 521 -
     1.       vi overtog ejendommen den 1. august, men skødet er først i disse dage på
              vej til tinglysning, da det er blevet ændret, så jeg står som eneejer.
     2.       som nævnt i en tidligere mail til lasse, så har vi givet 5,4 mill, for
              ejendommen og den er belånt for 4,8 mill, hvilket skulle give en friværdi
              på kr. 600.000,-, som i kan få pant i.
     3.       skattespecifikation (formueopgørelse) er vedhæftet. årsopgørelser fra
              skat, har vi endnu ikke modtaget, men lajla skulle betale ca. kr.
              30.000,- tilbage, som er betalt inden fristen den 30. juni. jeg skal have ca.
              kr. 53.000,- tilbage, som jeg afventer.
     4.       årsrapport for kicon 2007 er vedhæftet.
     …”
ved kreditindstilling af 5. sptember 2008 indstillede henrik juul en kassekredit på 0,5
mio. kr. til ægtefællerne henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen (”henrik
jespersen”). af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
     ”…
     formål
     etablering af kredit tdkk 500 til henrik og lajla jespersen personligt. kreditten
     er udformet med en løbetid på 12 måneder og er til fuld indfrielse pr. 01.10.2009.
     henrik jespersens byggerådgivningsfirma, som han kører i
     virksomhedsskatteordningen, er kommet i behov for øget likviditet[] og denne
     kredit er til brug for den daglige drift af virksomhed samt personlige kreditorer.
     personprofil
     henrik og lajla jespersen kender lasse linblad personlig og er der igennem
     kommet i forbindelse med banken.
     kicon, v/henrik h. jespersen, er et rådgivnings- og entreprenørfirma, der primært
     henvender sig til udlejere af boliger, dvs. almene boligorganisationer og private
     udlejere af boliger.
     men også andelsboligforeninger, ejerforeninger og udlejere af erhvervsbyggeri
     ligger indenfor det kundesegment kicon henvender sig til, og "vi opererer i hele
     landet".
     opgaverne som firmaet er specialister i, er især køkken- og
     badeværelsesrenoveringer i boligkomplekser, dvs. hvis f.eks. en almen
     boligorganisation beslutter sig for at renovere køkkener, kan kicon tilbyde at
     projektere køkkenerne, præsentere projektet for bestyrelse og beboere, udarbejde
     og udsende udbudsmateriale til forskellige køkkenfirmaer, udføre byggestyring,
     afleveringer, samt aflægge byggeregnskab, kort sagt, yde den tekniske bistand og
     rådgivning fra start til slut.
     regnskabsmæssig udvikling
                                       - 522 -
der er udført review på regnskabet ikke revision. revisor er aaen & co.
statsautoriserede revisorer as, bo hougaard hendriksen og jesper fenger smidt.
ingen forbehold.
regnskabet for kicon viser et fald i omsætningen fra 2006 til 2007, fra tdkk
7.691 til tdkk 6.048, dvs. et fald på ca. 21 procent. bruttoavancen er do[g]
steget fra tdkk 931 til 1.123, en stigning på 20 procent.
til trods for øget dækningsbidrag er det ikke lykkedes at få et større resultat for
året, der falder fra tdkk 550 i 2006 til tdkk 428 i 2007, et fald på ca. 22
procent.
aktiverne består af anlægsaktiver for tdkk 115 og omsætningsaktiver for 599.
aktiverne viser et hop fra tdkk 246 til tdkk 772 mellem 2005 og 2006, for
derefter at falde tilbage på tdkk 714.
de største poster på aktivsiden er tilgodehavender med tdkk 580, hvorefter
næststørste post er en automobil opført med en værdi af tdkk 106. der er
likvide beholdninger for tdkk 19.
de samlede omsætningsaktiver udgør tdkk 599.
der er negativ egenkapital i virksomheden, og har været siden 2005. der er ikke
sket forbedringer i egenkapitalen selvom der har været positive resultater i
virksomheden.
der er langfristet gæld for tdkk 53, som er et billån til nordea.
den kortfristede gæld udgør tdkk 1.599, hvoraf leverandørgæld er tdkk 733
og nordea kassekredit er tdkk 603.
risikoprofil
henrik jespersen menes at være i stand til at tilbagebetale lånet indenfor 12
måneder, som et udslag af forbedret likviditet i hans virksomhed.
risikoen ved lånet er dermed indenfor hvad banken definerer som værende
tilfredsstillende.
kreditten ligger uden for bankens normale kreditpolitik, men set i lyset af
henrik jespersen evne til at overholde sine tidligere forpligtelser og
direktionens beslutning om at bevilge kreditten på det givne grundlag, og
beløbet er af begrænset størrelse ydes kreditten på vilkår, der afspejler
bankens risiko på engagementet.
                                           - 523 -
     …”
banken modtog ingen sikkerhed for kassekreditten, og blanco var angivet til 0,5 mio. kr.
den 5. september 2008 blev der trukket 475.000 kr. og 25.000 kr. i stiftelsesprovision.
ved kreditindstilling af 2. november 2009, der er angivet med marie-louise herlevs
navn med henblik på underskrift under indstillingen og michael mikkelsens navn med
henblok på underskrift under teksten ”prolongeret”, angives en prolongering af
kassekreditten til 1. november 2010. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
     ”…
     da henrik jespersen ikke er i stand til at indfri på nuværende tidspunkt, forlænges
     kreditten et år med månedlig afvikling på tdkk 10.
     …
     5.      regnskabsmæssige forhold
     der er modtaget følgende materiale:
         − skattemæssige specifikationer 2008 for henrik og lajla jespersen
             inklusiv bogføringsbalance for kicon.
     materialet er udarbejdet af aaen & co ved statsautoriserede revisorer bo
     hougaard henriksen & jesper fenger smidt.
     af økonomiske årsager har kicon i samråd med selskabets revisor besluttet ikke
     at få udarbejdet et decideret årsregnskab.
                                            - 524 -
     bogføringsbalance pr. den 31.12.2008 viser en øget omsætning på 12,5 % i
     forhold til 2007. til trods for øget omsætning er det ikke lykkedes at holde
     omkostningerne på et acceptabelt niveau, hvorfor årets resultat falder fra tdkk
     370 i 2007 til tdkk -92 i 2008.
     virksomheden har kørt med negativ egenkapital siden 2005 grundet negativ
     konsolidering, og egenkapitalen udgør i 2008 tdkk -1.254.
     formueopgørelse 2008 - henrik og laila jespersen
     henrik og lajla jespersen besidder en personlig formue pr. den 31.12.2008 på
     tdkk 845.
     aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 5.740. de væsentligste aktiver er:
          − ejendom, holmenevej 15                     tdkk 5.500
          − biler                                      tdkk 240
     værdi af ejendom er baseret på mæglervurdering foretaget august 2009.
     6.      rentabilitet og risiko
     der forventes en årlig indtjening på engagementet på tdkk 20. blanco element
     udgør tdkk 500.
     der er i oktober 2009 etableret afdragsordning på tdkk 10 pr. måned. henrik
     jespersen overholder sine forpligtigelser, idet han på eget initiativ betaler renter,
     inden han optræder på overtrækslisten.
     …”
blanco var fortsat 0,5 mio. kr.
der foreligger kreditaftale vedrørende kassekreditten på de 0,5 mio. kr., udskrevet 8.
september 2009 og underskrevet af henrik og lajla jespersen den 22. oktober 2009.
på bankens møde med finanstilsynet den 18. janaur 2010 præsenterede tilsynet følgende
konklusion vedrørende engagementet:
     ”...
                                  nedskrivning og solvens, 17
     derudover har tilsynet vurderet behov for nedskrivninger på følgende
     engagementer (karakter 1)
                                          - 525 -
      …
      8.3 henrik h. jespersen 0,5 mio. kr.
      …”
efterfølgende forløb
efter bankens konkurs fik sagsøger i januar 2011 pant på 400.000 kr. i henholdsvis
henrik jespersens private bolig og sommerhus.
en indgået afdragsordning blev efterfølgende misligholdt. sagsøger fremsendte
rykkerskrivelser til henrik jespersen, hvorefter engagementet blev opsagt den 28. august
2012. kassekreditten blev ikke indfriet.
tabsopgørelse
pantet i sommerhuset blev realiseret, og provenuet er efter det oplyste indgået til
nedbringelse af engagementet. sagsøgers pant i den private bolig er fortsat ikke
realiseret.
henrik jespersen hæfter fortsat for engagementet, og fordringen mod ham er af
sagsøgeren overdraget til tredjemand sammen med en række andre fordringer.
sagsøgeren har ikke oplyst overdragelsessummen, men har anført, at landsretten må
lægge til grund, at salgsprisen for de fordringer, der er overdraget, svarer til værdien af
sikkerhederne, og at overdragelsen således ikke har påvirket tabsopgørelsen.
sagsøgeren har opgjort tabet til 387.440,83 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 196.429,31 kr.
13.23. korral partners aps
korral partners a/s (nu driftsselskabet af 6. juli 2012 a/s under konkurs) (”korral”)
blev stiftet den 17. september 2004. korral havde til formål at yde formidling af
                                             - 526 -
finansiering, finansiel rådgivning samt investeringsvirksomhed i øvrigt, i form af aktivt
ejerskab efter bestyrelsens nærmere skøn.
ved e-mail af 20. februar 2008 skrev peter brincker møller, bestyrelsesmedlem i korral,
til lasse lindblad med kopi til mark szigethy:
      ”hej lasse
      i henhold til din telefonsamtale med mark szigethy skal jeg hermed
      bekræfte, at jeg vil bede capinordic om at overtage en tegning af dkk
      10.000.000 i notabene.net fra bank trelleborg.
      aktierne vil senest 3 uger fra d.d. blive fjernet igen til købspris.
      i den mellemliggende periode vil korral partners a/s garantere for ethvert
      tab.
      hvis du er enig i ovenstående vil jeg bede dig underskrive vedlagte
      tegningsordre og returnere den snarest muligt til korral.
      tegningsordren skal lyde på 1.600.000 stk. aktier modsvarende dkk
      10.000.000.”
ved e-mail af 21. februar 2008 oplyste søren hansen, afdelingschef for bankens
markets-afdeling, til peter brincker møller, at banken var klar til at indsende tegningen
af aktierne i notabene.net a/s (senere guava a/s, nu netbooster holding a/s),
(”guava”). korral blev dog anmodet om forud herfor at tiltræde den i e-mailen
vedhæftede købsaftale.
den 28. februar 2008 indgik banken og korral herefter ”købsaftale - aktier i
notabene.net a/s". aftalen er for banken underskrevet af michael mikkelsen og søren
hansen.
i henhold til købsaftalen skulle banken tegne 1,6 mio. stk. aktier i guava svarende til et
kontantindskud på 10 mio. kr. korral forpligtede sig samtidig til at købe aktierne af banken
ved skriftlig meddelelse til banken senest den 12. marts 2008 for en købspris på 10 mio. kr.
med tillæg af forrentning. det var tillige bestemt, at korral skulle skadesløsholde banken for
ethvert direkte og indirekte tab i forbindelsemed bankens tegning.
                                          - 527 -
korral opfyldte ikke sine forpligtelser og banken meddelte derfor korral den 11. april
2008, at aftalen om ”en midlertidig placering af notabeneaktier”, der af banken omtales
som et ”engagement”, ansås som misligholdt, og at korral havde indtil den 15. april
2008 til at indfri engagementet i sin helhed, idet banken alternativt uden yderligere
varsel ville påbegynde en realisation af de deponerede værdipapirer.
den 5. maj 2008 forelå der årsrapport 2007 for korral partners. det fremgår heraf, at
årets resultat for 2007 var 24.829.002 kr. og for 2006 14.363.678 kr. det fremgår
endvidere:
      ”…
      ejerforhold
      følgende ejer over 5 % af selskabets aktiekapital:
                 mcs holding aps
                 meldon capital ltd
                 peter brincker møller
      …
                                      - 528 -
      …”
den 16. april 2008 skrev michael mikkelsen til korrals daværende bestyrelsesmedlem
peter brincker møller:
                                          - 529 -
      ”da banken fortsat ikke er indfriet, starter vi realisering af aktierne d.d. kl.
      09.00, i henhold til bankens brev af 10. april 2008.”
samme dag svarede peter brincker møller:
      ”…
      tak for din mail. du må meget gerne bekræfte til mig, at der er indgået en
      aftale med lasse lindblad, der stopper alle tvangsrealisationer af de nævnte
      notabene aktier.”
samtidigt skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”fyi
      lli har bedt mig stoppe realiseringen af notabeneaktier til han er færdig
      med et igangværende møde - jeg ved ikke hvem det er med, men jeg kan
      forstå at "vores sag" cosa nostra, hedder det vist på italiensk, er blevet
      påvirket andet sted fra.
      du får status når jeg har nyt fra lli.”
henrik juul spurgte, hvad forklaringen var, hvilket michael mikkelsen endnu ikke
kunne svare på.
på henrik juuls forespørgsel den 17. april 2008 om nyt i sagen svarede michael
mikkelsen:
      ”lasse har ringet og spurgt til om mark også er stoppet med tvangssalg. det
      har jeg bekræftet da han har ca. dkk 3 mio. under afvikling og har lovet
      yderligere dkk 4 mio. i dag.
      men det er ved at være lidt at en farce - at der aldrig bliver realiseret. jeg
      håber det er et godt projekt i syditalien.
      …”
ved e-mail af 9. september 2008 opsummerer henrik juul over for lasse lindblad
forløbet frem til september 2008. heraf fremgår navnlig:
      ”…
                                            - 530 -
     den 26. marts meddeler peter brincker møller, at det ikke er lykkedes korrals
     modpart at skaffe de fornødne bevillinger, hvorfor aftalen ønskes forlænget til 15.
     april 2008.
     den 27. marts 2008 meddeler banken, at vi som udgangspunkt ikke kan acceptere
     en udsættelse. det skal blandt andet ses i lyset af, at capinordic bank vil stå som
     de formelle ejere af disse aktier og dermed skal udgiftsføre et kurstab på pt. 2,8
     mio. kr. pr. 1. kvartal 2008. banken tilbyder korral, at der kan udarbejde en ny
     aftale, hvor kurstabet og tilskrevne rente afdækkes af korral, og der derefter laves
     en ny aftale om tilbagekøb på den aktuelle børskurs.
     den 31. marts 2008 meddeler banken, at der udarbejdes en ny aftale ved
     afslutning af dagens handler med nyt udgangspunkt i dagens gennemsnitskurs der
     vil i den forbindelse blive udfærdiget en købs- og salgsnota overfor korral,
     hvilket vil realisere et kurstab på anslået dkk 2.960.000 hertil skal tillægges
     renter fra 4. marts i alt dkk 58.598,88. det samlede beløb dkk 3.018.598,88
     skal være capinordic bank a/s i hænde senest den 3. april 2008.
     den 31. marts meddeler peter brincker møller, at eftersom korral ikke er den
     endelige aftager af notabene.net aktierne, vil korral til enhver tid forsøge at
     undgå at skulle udlægge kontant betaling for "margin afregninger”. korral
     foretrækker således en løsning, hvor korral underskriver en garantierklæring
     overfor capinordic bank om, at banken holdes skadesløs for eventuelle kurstab og
     renteomkostninger.
     den fremgangsmåde afviser banken samme dag. med følgende begrundelse:
     "så længe der ikke finder en regulering sted af anskaffelsesprisen vil capinordic
     bank skulle kursregulere beholdningen der er omfattet af aftalen, hvilket vi som
     tidligere meddelt ikke ønsker."
     på baggrund af ovennævnte forløb, og så længe, der ikke er fundet en
     tilfredsstillende løsning på korrals forpligtelser i henhold til aftalen af 28. februar
     2008, er der ikke basis for at indgå yderligere rebelåningsarrangementer.
     …”
henrik juul var herefter i kontakt med frank blume matthiesen, investeringsrådgiver i
sparbank a/s, om sparbank a/s' mulige overtagelse af bankens engagement med
korral. ved e-mail af 10. september 2008 skrev henrik juul til frank blume matthiesen
navnlig:
     ”…
     som aftalt telefonisk, kan capinordic bank a/s’s engagement med korral
     partners a/s i henhold til købsaftale af 28. februar 2008 indfris på følgende
     vilkår:
                                            - 531 -
      1.     korral partner a/s indgår vedhæftede aftale, hvorefter korral i dag
             overfører 3 mio. stk. aktier i guava (isin kode: dk …) til capinordic
             bank a/s med tre dages valør og tilsvarende overfører 2 mio. stk. aktier i
             guava på mandag den 15. september 2008 med tre dages valør.
      2.     sparbank indestår for, at de i punkt 1 angivne aktier overføres.
      3.     sparbank sælger i dag 500.000 stk. aktier i greentech (isin kode: dk…)
             til capinordic bank a/s til kurs 40. sparbank køber aktierne tilbage med
             valør den 29. september 2008 til kurs 42.
      4.     sparbank overfører på mandag den 15. september 2008 200.000 stk. aktier
             i greentech (isin kode: dk…) til capinordic bank a/s til kurs 0.
             sparbank køber aktierne tilbage med valør den 29. september 2008 til kurs
             2.
      5.     de i punkt 3 og 4 nævnte handler afvikles endeligt via vp valør 29.
             september 2008 af capinordic bank a/s.
      6.     harry rosenberg, esplanaden 8, 1263 københavn k, holder capinordic
             bank a/s skadesløs, såfremt ovennævnte transaktioner ikke gennemføres
             som forudsat.
      …”
den 11. september 2008 fremsendte frank blume matthiesen e-mail til henrik juul med
kopi til lasse lindblad, hvori aftalen mellem sparbank a/s og banken om overtagelse
af engagementet med korral opsummeredes.
den 12. september 2008 indgik banken og korral "tillæg til købsaftale af 28. februar
2008” - aktier i notabene.net a/s, hvoraf fremgår navnlig:
      ”…
      1.1    til fuld og endelig indfrielse af korrals forpligtelser i henhold til aftalen
             indleverer korral følgende:
             1.1.1         den 11. september 2008 med tre dages valør 770.000 stk.
                           aktier (3 mio. kr. kursværdi) i guava (…) til capinordic
                           bank a/s
             1.1.2         den 15. september 2008 med tre dages valør 512.000 stk.
                           aktier (2 mio. kr.) i guava (…) til capinordic bank a/s.
      …”
samtidig indgik banken og sparbank a/s "aktieoverdragelsesaftale vedr. greentech"
hvorved det aftaltes, at sparbank a/s den 12. september 2008 skulle sælge 500.000 stk.
aktier i greentech energy systems a/s til banken til kurs 40, mod at sparbank a/s den
29. september 2008 skulle købe aktierne tilbage til kurs 42. som en del af aftalen skulle
                                              - 532 -
sparbank a/s endvidere overføre 200.000 stk. nye aktier i greentech energy systems
a/s til banken til kurs 0, som sparbank a/s den 29. september 2008 skulle tilbagekøbe
til kurs 2. endelig skulle sparbank a/s den 15. september 2008 overtage bankens
engagement med korral.
der er i aftalerne angivet henrik juuls og søren hansens navne med henblik på
underskrift.
aftalerne af 12. september 2008 blev imidlertid ikke gennemført, og den 24. september
2008 meddelte banken korral, at engagementet ville blive oversendt til retslig inkasso,
såfremt engagementet ikke blev indfriet senest den 25. september 2008.
korral indfriede ikke engagementet, og banken indgav den 13. oktober 2008
konkursbegæring mod korral. efter det oplyste blev konkursbegæringen herefter trukket
tilbage.
banken oprettede den 16. oktober 2008 en konto med hævning af 10 mio. kr. beløbet
tilbageførtes samme dag. den 21. oktober 2008 hævedes 10,768 mio. kr. med angivelse
af posteringstekst ”fonds …”
ved kreditindstilling af 5. november 2008, der angiver henrik juuls navn med henblik
på underskrift, indstilles bevilling af 10,8 mio. kr. til korral. værdien af guava-aktierne
er i kreditindstillingen fastsat til 3,02 mio. kr., og engagementets blanco er opgjort til
7,780 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgår i øvrigt:
      ”…
      formål
      etablering af kreditfacilitet til korral partners aps i forbindelse med tilbagekøb
      af guava aktier.
      der er i forbindelse med etablering af kreditten indgået aftale med korral partners
      aps om tilbagekøb af guava aktier til en aftalt kurs pa 3,5063. der er handlet fra
      bankens egenbeholdning og i den forbindelse har banken realiseret en kursgevinst
      på dkk 7,6 mio.
                                         - 533 -
banken har endvidere taget sikkerhed i anpartskapitalen i first line estates aps,
hvor korral partners ejerandel er pantsat til fordel for deres engagement i banken.
det er aftalt med korraæ partners aps, at kreditten indfries i løbet af q1 2009.
…
regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
der er modtaget følgende materiale: årsrapport 2007, js revision, allan seiersen,
statsautoriseret, ingen forbehold.
…
…
på passivsiden er egenkapitalen forøget fra tdkk 23.022 i 2006 til tdkk
47.851, svarende til 107 %, dog skal der her nævnes, at det planlagte udbytte for
selskabet er på tdkk 19.587, hvilket vil efterlade egenkapitalens størrelse på
tdkk 27.773.
…
indstilling
januar 2009: korral partners har på møde i banken oplyst at selskabet har haft et
signifikant tab i 2008 og egenkapitalen er angrebet, men forventer fortsat at kunne
indfri engagementet i q1 2009 via salg af aktier.
kreditten indstilles til bevilling set i lyset af kundens evne til at overholde
rentebetalingerne, samt kundens evne til at indfri til aftalt tid.
                                             - 534 -
      …”
på bestyrelsesmøde den 24. februar 2009 tog bestyrelsen til efterretning, at engagementet
forfaldt til indfrielse den 31. marts 2009, men at en forlængelse ifølge michael mikkelsen
måtte påregnes.
korral indfriede ikke engagementet med udgangen af 1. kvartal 2009.
den 16. juni2009 forelå der årsrapport 2008 for korral. af denne fremgår, at årets
resultat 2008 var på -27.902.880 kr. mod 24.829.002 kr. i 2007. endvidere fremgår
blandt andet:
      ”…
      forbehold
      det har ikke været muligt at kontrollere værdiansættelsen af tilgodehavende på kr.
      1.900.000
      konklusion
      det er vor opfattelse, at årsrapporten bortset fra den mulige indvirkning af det i
      forbeholdet anførte, giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og
      finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af selskabets
      aktiviteter for regnskabsåret 2008 i overensstemmelse med årsregnskabsloven.
      …
    - 535 -
…”
                                            - 536 -
på bestyrelsesmøde den 22. september 2009 oplyste michael mikkelsen, at korral
ønskede hjælp til indfrielse af restskat på 2,2 mio. kr. bestyrelsen tog orienteringen til
efterretning.
ved kreditindstilling af 14. oktober 2009, angivet med michael mikkelsens navn med
henblik på underskrift under teksten ”indstilles til prolongering” og henrik juuls navn
med henblik på underskrift under teksten ”prolongeret”, beskrives en prolongering af
engagementet til den 1. november 2010. en næsten identisk kreditindstilling er
imidlertid fremsendt pr. e-mail fra michael mikkelssen til henrik juul den 10. november
2009 med bemærkningen ”tilrettet korral. jeg indstiller til prolongering”. af den
tilrettede kreditindstilling fremgår, at låneengagementet var på 10,8 mio.kr., og at
blanco udgjorde 10,183 mio. kr. af den tilrettede kreditindstilling fremgår i øvrigt
blandt andet:
       ”…
       5.     sikkerhedsbeskrivelse
                                         - 537 -
     6.     regnskabsmæssige forhold og risikofrofil
     der er modtaget følgende materiale:
     årsrapport 2008 for korral partners a/s inklusiv specifikationer, revideret af js
     revision, forbehold for værdiansættelse af tilgodehavende stort tdkk 1.900, se
     kommentar nedenfor.
     halvårsrapport for h1 2009 for korral partners a/s, rapporten er ikke revideret
     7.     rentabilitet
     …”
den 10.november 2009 underskrev korral ny låneaftale og håndpantsætningserklæring.
                                            - 538 -
korral betalte efterfølgende afdrag med 200.000 kr. i december 2009 og januar 2010,
men derefter stoppede afdragene på gælden til banken.
på et møde med banken den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet sine
konklusioner vedrørende engagementet og nævnte det herunder blandt eksempler på
udlånsengagementer, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" i kreditgivningen, men ”stor
risikovillighed og manglende indsigt”.
af præsentationen fra mødet fremgår blandt andet:
      ”…
                                 nedskrivning og solvens, 16
      5.3 korral partners:
      engagementet var på 11 mio. kr.
      sikkerheden bestod i aktier i guava ssv 0,6 mio. kr.) samt transport i faktura
      udstedt til greentech på 11,75 mio. kr.
      greentech havde dog ikke anerkendt fakturaen endnu.
      tilsynet har givet karakteren 2c og vurderet et solvensbehov på 5 mio. kr.
      …
                              kreditmæssige bemærkninger, 6
      • 5.3 korral partners:
      bevilget lån januar 2009 til selskabets køb af aktier i guava til trods for at
      selskabet i 2008 havde stort negativt resultat som stort set fjernede egenkapitalen.
      sikkerhed i faktura som endnu ikke er godkendt af debitor.
      …
                                        datadisciplin, 2
      …
      • 5.3 korral partners:
      i koncernresuméet var maksimum og blanco opført til hhv. 10,8 og 10,183 mio.
      kr., mens der i kolonnen med i alt stod hhv. 7,65 og 7,45 mio. kr.
      …”
                                           - 539 -
af henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår:
      ”…
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
      …
      9. korral partners a/s. lasse lindblad har ført forhandlinger med greentech
      om en forligsmæssig løsning på den af korral pantsatte faktura udstedt til
      greentech.
      …”
efterfølgende forløb
den 31. maj 2011 forelå der årsrapport 2010 for korral. årets resultat var på -3.666.774
kr.
efter bankens konkurs blev engagementet med korral efter det oplyste sendt til inkasso.
i forlængelse heraf blev der den 23. november 2011 indgået aftale om frivilligt forlig og
akkord. denne aftale blev efter det oplyste misligholdt af korral.
efter det af sagsøger oplyste opgav korral, efter en vurdering om uerholdelighed
foretaget af advokat michael serring, at forfølge sit eventuelle krav i henhold til den
pantsatte fordring på greentech energy systems a/s.
den 9. august 2012 blev korral (nu driftsselskabet af 6. juli 2012 a/s) erklæret konkurs
på baggrund af en egenbegæring. det er i henhold til kurators redegørelse af 6. juni
2014 i medfør af konkurslovens § 125, stk. 4 uafklaret, om der udbetales dividende fra
konkursboet.
tabsopgørelse
eneste tilbageværende sikkerhed er bankens pant i 3.040.000 stk. aktier i guava. der er
enighed mellem parterne om, at værdien af sikkerheden fastsættes til 547.200,00 kr.
bankens krav er anmeldt i konkursboet.
                                             - 540 -
sagsøger har opgjort tabet til 10.220.784,00 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 9.591.198,17 kr.
herfra skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede
selskaber i form af engagement oprettet for udligning af bankens tab på garantistillelse på
7.600.000,00 kr. og fradrag for ”negativ nettoindbetaling” med 2.867.401,60 kr., samt værdi
af deponerede sikkerheder på 547.200,00 kr. der er derfor samlet set ikke et tab, men et
overskud på 1.423.403,43.kr.
13.24. daintel aps
ved kreditindstilling af 14. oktober 2008, angivet med henrik juuls navn med henblik
på underskrift under indstillingen til bevilling, indstilles en bevilling på 0,5 mio. kr. til
daintel aps (daintel). af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      direktør patrick hulsen ejer 40 % af selskabet. resten af anparterne er fordelt på
      10 andre aktionærer. dka invest aps ejer 25,75 % af selskabet.
      …
      formål
      etablering af kredit tdkk 500 til daintel aps. kreditten er udformet med en
      løbetid på 12 måneder, uden sikkerhed og er til fuld indfrielse pr. 01.11.2009.
      kredittens formål er at støtte daintel’s investeringer i deres forretningsmodel
      herunder internationaliseringen af denne.
      bankens investment banking afdeling har kontakt til daintel aps om
      virksomhedens fremtidige færd og i den forbindelse kan der være muligheder for
      fremtidig samarbejde med kunden.
      …
      regnskabsmæssig udvikling
                                              - 541 -
     virksomheden har i 2007 oplevet et øget pres på driftsindtjeningen, hvilket
     primært kan tilskrives et lille fald i omsætningen, men især udviklingen i
     produktionsomkostningerne og administrationsomkostningerne, der hhv. er steget
     304 % og 74 %.
     på baggrund af det negative resultat og de store forventninger til den fremtidige
     indtjening har virksomheden fået tilført dkk 1,5 mio. i ny egenkapital. på denne
     baggrund udgør den regnskabsmæssige egenkapital ultimo regnskabsåret 2007
     tdkk 1.952, hvilket resulterer i en meget fornuftig soliditetsgrad på 75 % og en
     egenkapital, der er i stand til at dække samtlige gældsforpligtigelser i selskabet
     inkl. den gæld, som følger fra denne indstilling. dog er det i denne forbindelse
     centralt at bemærke, at virksomheden i 2007 havde et likviditetsforbrug på dkk
     3,8 mio.. fortsættes denne udvikling i likviditetsforbruget vil det, såfremt at der
     ikke fremskaffes yderligere kapital, resultere i negativ egenkapital og dermed
     også et øget pres på virksomhedens solvens.
     risikoprofil
     daintel menes at være i stand til at tilbagebetale lånet indenfor 12 måneder,
     da virksomheden på nuværende tidspunkt besidder en egenkapital, der er i
     stand til at dække samtlige af virksomhedens nuværende gældforpligtigelser.
     ydermere forventer virksomheden en stærk fremtidig vækst, som ligeledes
     burde øge virksomhedens tilbagebetalingsmuligheder.
     risikoen ved lånet er dermed indenfor hvad banken definerer som værende
     tilfredsstilende.
     det skal dog på det kraftigste understreges, at virksomheden opfordres til at
     stramme op på likviditetsforbruget, da dette anses for den klart største
     risikoparameter forbundet med det ydede lån.
     …”
af daintels årsrapport for 2007 fremgår, at bestyrelsen bestod af david madié, formand
tom larsen og patrick hulsen. af note 18 under overskriften "kapitalstyring" fremgår
endvidere:
                                            - 542 -
     ”som udviklingsvirksomhed er daintel afhængig af fortsatte kapitalindskud
     fra eksisterende eller nye aktionærer, indtil den dag hvor selskabet er
     selvfinansierende. kapitalstrukturen er som de fleste udviklingsvirksomheder
     primært baseret på egenkapital. udviklingsprojekter er kapitalkrævende,
     hvorfor det er vigtigt at selskabet til enhver tid er velfinansieret.
     ledelsen drøfter løbende kapitalberedskabet på selskabets bestyrelsesmøder
     på baggrund af selskabets budgetter, strategiske planer samt forholdene på
     kapitalmarkedet. selskabet forventer, med den nuværende strategi, at den
     fortsatte drift vil blive finansieret med yderligere kapitalrejsninger.”
der foreligger en ikke underskrevet låneaftale, der angives at være udskrevet den 15.
oktober 2008. l
af posteringsoversigt for daintels konto i banken fremgår, at kreditten på 0,5 mio. kr.
blev udnyttet den 21. oktober og 17. december 2008 ved to overførsler på henholdsvis
300.000 og 190.000 kr.
af daintels årsrapport for 2008 aflagt i juni 2009 fremgår, at daintel i 2008 realiserede
et underskud på -2,15 mio. kr., og at egenkapitalen pr. 31. december 2008 var -196.822
kr. daintels likvidide beholdninger udgjorde pr. 31. december 2008 98.447 kr.
ved kreditindstilling af 30. oktober 2009 vedrørende bankens engagement med dka
consult aps, underskrevet af henrik juul, indstilledes en prolongering af engagementet
med daintel til 1. februar 2011 i forbindelse med en prolongering af engagementet med
dka consult aps. af kreditindstillingen fremgår følgende regnskabsoplysninger om
daintel, der var en del af dka koncernen:
     ”…
     6.4.     daintel aps
                                            - 543 -
      aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 1.900, de væsentligste aktiver er:
          − tilgodehavender i alt         tdkk 1.894.
      daintel aps har gennemført yderligere en kapitalrejsning i august 2009 på i alt
      tdkk 1.600. den rejste kapital sikrer selskabet likviditet forventeligt frem til
      januar 2010, hvor selskabet modtager likviditet fra fakturering af selskabets
      software licenser. beløbet fra betaling af software licenser udgor ca. tdkk
      1.500.
      der er på nuværende tidspunkt ordrer for ca. tdkk 9.000 i pipeline, hvoraf
      region sjælland er potentiel med en ordre på tdkk 6.500.
      selskabet søger nu at salge produkterne i bl.a. sverige, island, frankrig,
      belgien og canada.
      …”
den 10. november 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen af engagementet med
daintel som indstillet.
af daintels årsrapport for 2009 fremgår, at daintel i 2009 realiserede et underskud på -
271.116 kr., og at egenkapitalen med kapitalforhøjelsen i august 2009 var blevet
retableret og udgjorde 1,17 mio. kr. pr. 31. december 2009. den likvide beholdning
udgjorde pr. 31. december 2009 72.590 kr.
efterfølgende forløb
på tidspunktet for bankens konkurs den 11. februar 2010 var bankens engagement med
daintel på 495.835 kr.
                                          - 544 -
den 30. september 2010 indgik sagsøger en afdragsaftale med daintel.
engagementet blev indfriet af daintel ved indbetalinger den 5. april og 24. juni 2011.
13.25. serendex aps
serendex aps (i dag serendex pharmaceuticals a/s) (herefter "serendex") blev efter det
oplyste stiftet den 1. oktober 2008. serendex' første årsrapport for perioden 1. oktober
2008 til 31. december 2009 blev aflagt den 31. maj 2010. serendex var et
holdingselskab, der gennem datterselskaberne, pharmaorigin aps og drugrecure aps,
udviklede lægemidler.
ved e-mail af 24. september 2008 fremsendte morten bro nielsen, biofund, et tilbud til
lasse lindblad på eric leires udarbejdelse af en forretningsplan (”bizplan” og ”fund
raising plan”) for pharmaorigin aps og drugrecure samt deltagelse i bestyrelsesarbejdet
for de to datterselskaber.
på morten bro nielsens forespørgsel om, hvortil det udførte arbejde, blandt andet
vedrørende et prospekt, skulle faktureres, svarede lasse lindblad ved e-mail af 30.
oktober 2008:
      ”…
      faktura til capinordic bank!
      bestyrelsesarbejdet til de respektive selskaber!
      …”
ved e-mail af 8. november 2008 skrev lasse lindblad til serendex' daværende
direktører, lars heslet og kaare fiala navnlig:
      ”…
      - kan i sende valideringen fra biofund - og en patent oversigt! kreditaftale er
      klar mandag over middag!
      …”
                                           - 545 -
den 10. november 2008 skrev lasse lindblad herefter til michael mikkelsen og henrik
juul:
      ”…
      subject: fw: capi nordic bank og serendex
      er det muligt at lave en kredit på dkk 500.000,- til selskabet!
      …”
michael mikkelsen svarede samme dag lasse lindblad og henrik juul:
      ”…
      jeg synes ikke der er noget regnskabsmateriale.
      som jeg umiddelbart forstod casen er det til indskud [i] nanocover! hvis det
      [e]r korrekt, er vi ved at have en pæn stor eksponering mod et selskab der
      alene har et skattemæssigt underskud som aktiv.
      henset til udlånsstop mv kan jeg ikke umiddelbart anbefale et udlån hertil!
      jeg ved ikke om der ligger andet bag som skal tages med [i] betragtningen.
      …”
ved e-mail af 11. november 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”…
      lige lidt manglende info på casen.
      har vi noget materiale - regnskab mv. måske privat regnskab på ejer.
      skal der være kaution?
      hvad er prisen, løbetiden og sikkerheden?
      ...”
henrik juul henviste michael mikkelsen til at rette henvendelse til kurt martin larsen,
projektleder i bankens investment banking-afdeling, for at skaffe et overblik.
                                             - 546 -
kurt martin larsen oplyste i sit svar:
      ”…
      jeg kender kun selskabet serendex aps perifert. jeg har læst og kommenteret
      deres business plan, men vi har ikke indgået en egentlig aftale mellem os og
      selskabet. jeg kan fremsende business planen, men jeg tvivler på, at den vil
      give mening for jer, idet den efter min mening er manglefuld.
      selskabet er ny stiftet, hvorfor der ikke foreligger regnskabsoplysninger.
      hvis du ønsker business planen så sig til.
      …”
dette svar videresender michale mikkelsen til henrik juul med bemærkningen:
      ”fyi - det virker lidt tyndt. hvis sag er det?”
der foreligger låneaftale vedrørende en kassekredit på 0,5 mio. kr. underskrevet for serendex
den 11. november 2008 og håndpantsætningserklæring også underskrevet den 11. november
2008 for serendex, hvorved banken får pant i anpartskapitalen på nominelt 140.220 kr. i
drugrecure aps og anpartskapitalen nominelt 239.073 kr. i pharmaorigin aps.
ved kreditindstilling af 18. november 2008, angivet med martin hjort hansens navn
med henblik på underskrift under indstillingen til bevilling og med henrik juuls
navnmed henblik på underskrift under teksten ”prolongeret”, beskrives en bevilling på
0,5 mio. kr. til serendex. laf kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      etablering af kredit til serendex aps på tdkk 500 til brug for den yderligere
      udvikling af selskabets aktiviteter samt støtte udviklingen i selskabets
      datterselskaber pharmaorigin aps og drugrecure aps.
      virksomhedsprofil
                                     - 547 -
serendex aps er holdingselskab for pharmaorigin aps og drugrecure aps som
udvikler lægemidler til personer med sygdomme inden for cystisk fibrose og
andre lungesygdomme samt lægemidler til behandling af diffus alveolær blødning
(sygdomme i åndedrætsorganerne).
koncern:
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
der er endnu ikke udarbejdet regnskab for første regnskabsår for serendex
aps.
herunder er hovedtallene for hhv. drugrecure aps og pharmaorigin aps
pba. 2007 regnskab.
regnskabet er revideret af price waterhouse coopers, michael brabrand,
statsautoriseret revisor.
der er supplerende oplysninger i regnskaberne vedr. den fortsatte drift af
selskaberne.
                                              - 548 -
      regnskaberne for begge selskaber bærer præg af at selskaberne stadig er i en
      udviklingsfase, hvor der bruges penge på udvikling af selskabet produkter og
      dermed ikke en egentligt drift med profit for øje. driften af begge selskaber sikres
      ved indbetalinger fra ejerkredsen, som med tiden skal indfries ved et salg af eller
      flere af selskabets patenter til en markedsdeltager, der er i stand til at sælge
      produktet på markedet.
      …
      bankens risiko relaterer sig til hvorvidt det lykke[]s og videresælge selskabets
      produkter eller måske at [s]ælge porteføljeselskaberne som helhed.
      banken vurderer, at serendex vil være i stand til at honorere forpligtelserne på
      lånet fsva. rentebetalinger og senere ved videreudvikling af selskabet produkter,
      vil være i stand til at indfri bankens tilgodehavende.
      i forbindelse med frasalg af patenter eller portefølje virksomheder fra serendex
      aps vurderes det at bankens investment banking afdeling vil være i stand til at få
      disse som følge af engagementet med serendex aps.
      …”
banken modtog sikkerhed i anparterne i serendex. den skønnede sikkerhedsværdi var i
henhold til kreditindstillingen 0 kr. blanco var dermed 0,5 mio. kr.
i begge datterselskabers årsrapporters ledelsesberetning angives, at der som altid ved
udvikling af lægemidler er ”en ikke uvæsentlig risiko for at de i årsregnskabet aktiverede
                                             - 549 -
udviklingsomkostninger i senere år må nedskrives, såfremt de af ledelsen lagte
forretningsplaner og mål ikke opnås eller bliver væsentligt forsinket.”
den 25. januar 2009 fremsender morten bro nielsen en afregning til henrik juul, hvoraf
fremgår:
      ”…
      efter aftale med lasse lindblad, så fremsender jeg her faktura for
      udarbejdelse af forretningsplan for serendex.
      …”
på henrik juuls forespørgsel, om det siger niels kryger andesen noget, svarer denne:
      ”…
      serendex er det samme som drug recure, som er det selskab lasse ville
      lægge ind i nanocover for på den måde at "børsnotere" selskabet. kurt har
      arbejdet med deres forretningsplan og været i kontakt med eric leire
      desan[g]ående. dka har interesser i serendex og før vi har en indtægt skal vi
      vel ikke dække en omkostning som hører til selskabet. lasse har nok glemt
      hvem der skulle betale for ydelsen, for det må være serendex!”
den 29. april 2009 skriver michael mikkelsen til henrik juul navnlig:
      ”…
      s[e]rendex er allerede § 78 qua lasse sidder i bestyrelsen samt ejer mere end 1/3
      af selskabet. så det er noget du skal have formanden til at nikke til og det skal
      reelt konsolideres sammen med resten af dka koncernen.
      så der burde ikke være noget problem i en kaution.
      pris. minimum 900 bp i marginal - jeg vil sige 1200 bp da det er ek der skal
      bruges - de er også ude og søge venturekapital, hvilket siger noget om risikoen.
      jeg mener at rentesatsen skal være gældende for hele faciliteten også de
      nuværende dkk 500.000.
      …”
ved e-mail af 1. maj 2009 skriver michael mikkelsen til serendex’ direktør, kaare fiala
navnlig:
                                            - 550 -
      ”…
      under henvisning til vores møde g.d. hvor en del af investorkredsen i serendex
      aps anfægtede den stillede sikkerhed for engagement her i banken, skal jeg
      venligst bede om en redegørelse for om denne anfægtelse opretholdes.
      såfremt dette måtte være tilfældet, er engagementet med capinordic bank a/s at
      betragte som opsagt til fuld og endelig indfrielse. måtte det modsætningsvist bero
      på en misforståelse, skal jeg venligst anmode om at få tilsendt kopi af
      anpartsfortegnelserne udvisende bankens pant behørigt underskrevet i henhold til
      tegningsreglerne hvoraf cat skal være den ene underskriver, samt kopi af
      vedtægter for serendex aps, dugrecure aps og pharmaorgien aps.
      materiale skal være banken i hænde senest onsdag den 5. maj 2009 kl. 12.00.
      …”
denne e-mail videresendes af serendex’ anden direktør, lars heslet, til lasse lindblad
den 5. maj 2009, hvori det blandt andet anføres: ”du sagde at du ville tale med
mich[a]el mikkelsen.” på denne baggrund anmoder lasse lindblad samme dag henrik
juul og michael mikkelsen om en drøftelse af sagen.
ved kreditindstilling af 30. oktober 2009 vedrørende bankens engagement med dka
consult aps, underskrevet af henrik juul, indstilledes en prolongering af engagementet
med serendex til 1. februar 2011 i forbindelse med en prolongering af engagementet
med dka consult aps. af kreditindstillingen fremgår om serendex blandt andet:
      ”…
                            deponeret af serendex aps til sikkerhed for alt
                            mellemværende med selskabet:
      tdkk 140              primær pant i hele selskabskapitalen nominel tdkk 140 i
                            drugrecure aps.
                            skønnet sikkerhedsværdi tdkk 0.
      tdkk 239              primær pant i hele selskabskapitalen nominel tdkk 239 i
                            pharmaorigin aps.
                            skønnet sikkerhedsværdi tdkk 0.
      …
                                       - 551 -
     − årsrapport for 2008 for drugrecure aps, revideret af
        pricewaterhousecoopers, statsautoriserede revisionsaktieselskab,
        statsautoriseret revisor michael brabrand
     − årsrapport for 2008 for pharmaorigin aps, revideret af
        pricewaterhousecoopers, statsautoriserede revisionsaktieselskab,
        statsautoriseret revisor michael brabrand.
…
6.5.    serendex aps
selskabet har endnu ikke aflagt første regnskab, da selskabet er stiftet den
01.10.2009. selskabet er holdingselskab for drugrecure aps og pharmaorigin
aps, der henvises til afsnit 6.6. og 6.7.
cat seed a/s (forskerparken cat) har tegnet anparter i selskabet til en pre-
money valuation på tdkk 45.773. dka koncernens andel har således en værdi
på ca. tdkk 17.000.
6.6.    drugrecure aps
aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 4.241, de væsentligste aktiver er:
     − udviklingsprojekter under udførelse                     tdkk 3.647
     − tilgodehavender                                         tdkk 554
6.7.    pharmaorigon aps
                                          - 552 -
      aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 4.241, de væsentligste aktiver er:
          − udviklingsprojekter under udførelse                      tdkk 2.235
          − tilgodehavender                                          tdkk 1.966
      …”
på bestyrelsesmøde den 10. november 2009 prolongerede bestyrelsen engagementet som
indstillet.
efterfølgende forløb
på tidspunktet for bankens konkurs den 11. februar 2010 var bankens engagement med
serendex på 498.140,25 kr. efter bankens konkurs blev der efter det oplyste indgået en
afdragsordning, der dog ikke blev overholdt.
engagementet med serendex blev efter løbende nedbringelse endeligt indfriet i juli
2012.
13.26. nordicom a/s
nordicom a/s ("nordicom") var i henhold til kreditindstilling af 4. november 2008 et
børsnoteret ejendomsselskab, der havde specialiseret sig i ejerskab og drift af ejendomme,
samt udvikling af nye erhvervs- og boligejendomme i københavn og provinsen.
ved notat af 9. oktober 2008 til banken skrev advokat thomas kjøller blandt andet:
      ”…
                                  - 553 -
1. indledning
   kromannreumert er ved mails af 7. oktober og 9. oktober 2008 blevet
   anmodet om en vurdering af, om capinordic bank a/s kan bevilge en
   ramme for forhåndslånegarantier til nordicom a/s uden tilladelse fra
   finanstilsynet i henhold til lov om finansiel virksomhed § 182, stk. 3, jf.
   stk. 2.
   kromannreumert er samtidig blevet anmodet om, at vurdere de
   løsningsmuligheder der er, hvis vi vurderer, at der på nuværende tidspunkt
   skal søges tilladelse (undtagelse fra forbuddet i lov om finansiel
   virksomhed § 182, stk. 2).
2. konklusion
   der er en betydelig risiko for, at ole vagner vil blive anset for, at have en
   afgørende indflydelse på capinordic bank a/s.
   det er vores vurdering, at nordicom a/s ikke er domineret af ole vagner.
   det er derfor vores vurdering, at capinordic bank a/s kan bevilge et
   engagement med nordicom a/s uden at søge om undtagelse fra forbuddet
   i § 182, stk. 2, jf. stk. 3.
…
   da ole vagner indirekte ejer 9,99 % af bankens aktiekapital og derved er
   bankens største aktionær, da han sidder i bestyrelsen for banken og da han
   er en betydelig indskyder, kan det ikke udelukkes, at det vil blive statueret,
   at der foreligger afgørende indflydelse. det skyldes, at sagen har mange
   ligheder med den ovennævnte sag. i den nuværende situation, hvor
   pengeinstitutterne generelt har vanskeligt ved at skaffe likviditet, må det
   endvidere antages, at der vil være særlig fokus på den omstændighed, at
   ole vagner er en betydelig indskyder i banken. det skal tilføjes, at vi ikke
   har foretaget en konkret vurdering af capinordlc bank a/s
   likviditetsmæssige situation.
…
   på baggrund af at ole vagner kun besidder 33 % af aktiekapitalen i
   nordicom a/s, og da der findes andre aktionærer med en betydelig
   indflydelse, er det vores opfattelse, at ole vagner ikke har dominerende
   indflydelse på nordicom a/s.
…
6. løsningsmuligheder
                                              - 554 -
             da det er vores vurdering, at der ikke skal søges om en undtagelse i
             henhold til § 182, stk. 3 i lov om finansiel virksomhed, har vi ikke
             foretaget en vurdering af eventuelle løsningsmuligheder.
     …”
ved notat af 24. oktober 2008 til banken skrev advokat thomas kjøller blandt andet:
     ”…
     1.      indledning
             i forlængelse af kromann reumerts notat af 9. oktober 2008 om ramme til
             forhåndslånegarantier for nordicom har capinordic bank a/s anmodet
             kromann reumert om at tage stilling til følgende spørgsmål vedrørende §
             182, stk. 2, i lov om finansiel virksomhed:
             1.              vil et engagement være omfattet af § 182, stk. 2, i lov om
                             finansiel virksomhed, hvis ole vagner gennem et selskab,
                             han ejer 50 % af, har et engagement i banken. de resterende
                             50 % ejes af sorana a/s, hvorpå ole vagner ikke har nogen
                             indflydelse.
             2.              vil det have betydning for vurderingen i henhold til § 182,
                             stk. 2, hvis ole vagner stiller sikkerhed/ kautionerer for
                             tredjemand.
             3.              hvilken betydning har det, hvis ole vagner via sit
                             holdingselskab i den under 1 nævnte situation kautionerer for
                             60/50/40 % af engagementet.
     2.      sammenfatning
             det er vores opfattelse, at 50/50 % ejerskab ikke alene kan medføre, at der
             foreligger dominerende indflydelse, jf. § 182, stk. 2, i lov om finansiel
             virksomhed.
             en sikkerhedsstillelse i form af en kaution eller anden sikkerhedsstillelse
             vil som udgangspunkt ikke være et engagement og derfor ikke omfattet af
             forbuddet i § 182, stk. 2, i lov om finansiel virksomhed.
             en sikkerhedsstillelse vil efter vores opfattelse ikke indebære, at den, der
             stiller sikkerheden, får dominerende indflydelse på den, som sikkerheden
             stilles for.
             hvis ole vagner er bestyrelsesmedlem eller direktør i det selskab, der
             stiller sikkerheden, skal sikkerhedsstillelsen bevilges af bestyrelsen i
             capinordic bank.
                                             - 555 -
      …”
på bestyrelsesmøde den 10. oktober 2008 orienterede henrik juul indgående om indholdet af
advokat thomas kjøllers notat af 9. oktober 2008. af referatet herfra fremgår endvidere:
      ”…
                    cø: spurgte til helgstrand dressage a/s, hvor ov er kautionist.
                    hju: svarede at den problemstilling vil blive undersøgt, men indtil
                    der er et svar herpå, kan ov stille realsikkerheder.
                    lli: spurgte hvordan en garanti vægter.
                    hju: svarede at den vægter fuldt ud.
                    hju: vendte tilbage til nordicom a/s og forklarede, at nordicom er
                    et ejendomsrelateret engagement, hvorfor en bevilling vil forøge
                    bankens i forvejen store eksponering inden for fast ejendom. dette
                    vil højst sandsynligt være i strid med reglerne i lov om finansiel
                    stabilitet. en endelig stillingtagen til om engagementet skal bevilges
                    bør derfor afvente den bekendtgørelse, der bliver udstedt i medfør af
                    lov om finansiel stabilitet, hvor reglerne uddybes.
                    bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
      …”
ved kreditindstilling af 5. november 2008, der angiver henrik juuls og michael mikkelsens
navne med henblik på underskrift indstilles til bestyrelsens principielle drøftelse af en ramme
for forhåndsgaranti på 89,7 mio. kr. overfor brf kredit i forbindelse med byggeprojekterne
omhandlende max banks a/s nye hovedsæde på havnegade i næstved og trevira a/s nye
hovedsæde i silkeborg. af kreditindstillingen fremgår i øvrigt blandt andet:
      ”…
      brf kredit har godkendt byggefinansieringen af de omtalte ejendomme og
      banken vil i den forbindelse stille provenuet til nordicom a/s successive
      disposition.
      der er tale om et § 78 engagement, idet ole vagner sidder i bankens og nordicom
      a/s’ bestyrelse.
      der er modtaget materiale vedr. havnegade 50 i næstved som viser et projekteret
      overskud ved udlejning til max bank på tdkk 2.145 svarende til et bruttoafkast
      på 5,75 % og et nettoafkast 2,27 % og en udlejningspris på dkk 970 pr. m2. der
                                      - 556 -
er uopsigelig kontrakt med max bank de næste 10 år med regulering af lejen hvert
år med nettoprisindekset, dog min 3,5 %.
ligeledes er der modtaget materiale for stagehøjvej i silkeborg som viser et
projekteret overskud ved udlejning til trevira a/s på tdkk 1.771 svarende til et
bruttoafkast på 6,00 % og et nettoafkast på 2,81 %. der er uopsigelig lejekontrakt
med trevira i de næste 11 år med regulering af lejen hvert år med
nettoprisindekset, dog min. 3 %.
sikkerheder:
til sikkerhed for engagementet skal der etableres følgende sikkerheder:
    •   indtrædelsesret i ejendommen på stagehøjvej i silkeborg på dkk 34 mio.
    •   indtrædelsesret i ejendommen på havnegade 50 i næstved på dkk 56
        mio.
    •   transport i provenu fra realkreditinstitut i begge ejendomme.
    •   håndpantsætning af provenukontoen i banken.
…
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale: halvårsrapport 2008 urevideret, årsrapport
2007, deloitte, anders o. gjelstrup og rené h. christensen.
…
…
                                       - 557 -
de langfristede aktiver er steget med næsten dkk 1 mia. som følge af et øget
antal færdige investeringsejendomme og øget investeringsejendomme under
udvikling. sidst nævnte er steget fra dkk 1.447 mio. i 2006 til dkk 2.031 mio. i
2007, svarende til en stigning på 40 %.
på passivsiden er egenkapitalen i perioden steget med 11 %, hvilket primært
skyldes reserve for nettoopskrivning, som er øget med tdkk 134.917 siden
første halvår 2007.
de langsigtede gældsforpligtelser er øget med næsten dkk 1 mia. siden
30.06.07,som udelukkende skyldes øget gældsoptagelse hos kreditinstitutter, som
i 2007 udgjorde dkk 1.765 mio. og som nu udgør dkk 2.721 mio.
de kortsigtede gældsforpligtelser er stort set uændret i forhold til året før og
følger den strategi som selskaber har lagt med over tid at konvertere sine
kortsigtede gældforpligtelser over til de mere langsigtede positioner. kortsigtet
gæld i 2008 andrager dkk 1.510 mio. mod dkk 1.666 mio., svarende til et fald
på 9,4 %.
generelt er balancen øget siden første halvår 2007 med ca. dkk 1 mia.
pengestrømopgørelsen viser negativt cash flow på den primære drift, hvilket også
var tilfældet i 2007, mens den negative pengestrøm for investeringsaktivitet er
mindsket siden 2007, hvor den udgjorde tdkk -418.511 mod tdkk -348.722 i
2008.
pengestrømme fra finansieringsaktiviteter er øget fra tdkk 76.470 i 2007 til
tdkk 198.032 i 2008. der er sket en øget låneoptagelse hos kreditinstitutter,
mens tilbagebetalingen ikke er sket i samme størrelsesordenen som i 2007.
i alt er der negativ pengestrøm på tdkk 245.464 i 2008 mod tdkk 381.026 i
2007.
det er også årsagen til at de likvide beholdninger er mindsket fra tdkk 480.229
ved årets afslutning i 2007 til tdkk 234.464 pr. 30.06.08.
…
indstilling
indstilles til bestyrelsens principielle drøftelse.
det bemærkes, at en endelig stillingtagen vil forudsætte indlevering af
følgende materiale:
     •   likviditetsbudget 3-6 mdr. frem for nordicom a/s
     •   regnskab og balance pr. 30-09-08
det bemærkes videre, at engagementet skal vurderes i lyset af følgende
forhold:
                                           - 558 -
         •   den signalerede 10 % vækstgrænse i den kommende bekendtgørelse,
             der udstedes med hjemmel i lov om finansiel stabilitet.
         •   yderligere eksponering inden for segmentet fast ejendom.
         •   engagementet vil udgøre 13,3 % i forhold til fil § 145.
     …”
blanco var angivet til 8,970 mio. kr. vedrørende garantirammen på 89,7 mio. kr.
af referat af bestyrelsesmøde den 6. november 2008 fremgår:
     ”…
                          ov: introducerede historikken og forlod derefter lokalet.
                          mmi: gennemgik indstillingen.
                          edn: mente at det kræver en principiel diskussion vedr.
                          ejendomsengagementer i det hele taget, da banken ikke bør
                          eksponere sig yderligere i den retning.
                          cø: opsummerede de forskellige risici ved engagementet:
                          max bank går ned, renterne stiger, pantets værdi falder osv.
                          og konkluderede, at banken er nødt til at afvente
                          bekendtgørelsen (udstedt i medfør af lov om finansiel
                          stabilitet) samt tilsynsbesøget i næste uge, før der kan tages
                          endelig stilling.
     beslutning:          bestyrelsen bevilgede ikke engagementet.
     …”
den 18. november 2008 forelå nordicoms delårsrapport for 1.-3. kvartal 2008. af denne
fremgår blandt andet:
     ”…
     resumé for 1. - 3. kvartal 2008
                          nordicom har i årets tre første kvartaler opnået et
                          bruttoresultat på 339,2 mio. kr. mod 327,6 mio. kr. for
                          samme periode i 2007. stigningen på 11,6 mio. kr., skyldes
                          større værdiskabelse ved projektudvikling til egen
                          beholdning.
                          koncernens resultat før skat på 167,0 mio. kr., ligger 15 %
                          under resultatet for samme periode i 2007.
                     - 559 -
  tilbagegangen skyldes øgede renteudgifter, og vurderes som
  tilfredsstillende i lyset af den særlige situation på de
  internationale finansielle markeder.
  koncernen har i tredje kvartal genereret en positiv likviditet
  fra koncernens drift på 77,3 mio. kr. pr. 30. september 2008
  udgør den likvide beholdning 332,7 mio. kr.
  det går fortsat godt med udlejningen af koncernens
  ejendomme, og inflationen i 2008 har givet grundlag for
  relativ høje inflationsbetingede reguleringer af
  lejeindtægterne for 2009. cash flowet fra udlejningen af
  ejendomme indebærer, at nordicom ikke er afhængig af salg
  af ejendomme for at skabe en sammenhængende likviditet.
  værdien af koncernens færdige investeringsejendomme kan
  ultimo kvartalet opgøres til 3.798 mio. kr. og består fortsat
  primært af højafkastsejendomme. porteføljen har gennem de
  seneste par år, hvor der har været nogle meget høje
  prisstigninger på ejendomsmarkedet, uændret været bogført
  til et forsigtigt markedsafkast. pr. 30. september 2008 er
  porteføljen fortsat opgjort ud fra de samme principper som
  ultimo 2007, hvilket svarer til et gennemsnitligt
  nettostartsafkast på ca. 6,7 %.
  fokus i det aktuelle udviklingsarbejde er detailhandels- og
  kontorudvikling, hvor der trods finanskrisen fortsat er en
  positiv efterspørgsel efter lejemål. nye projekter igangsættes
  kun, hvis de på forhånd er finansieret.
  de tidligere udmeldte forventninger om et resultat før skat i
  niveau 300 mio. kr., er justeret til et resultatniveau på
  omkring 200 mio. kr. før skat. det er de stærkt reducerede
  muligheder for at sælge ejendomme, og de øgede
  renteomkostninger som har påvirket forventningerne
  negativt. der er i det nye estimat ikke regnet med salg af
  ejendomme i fjerde kvartal.
…
                                          - 560 -
     …
     pengestrømsopgørelse
     …
     …
     …
     …
     …”
soliditetsgraden for ”2008 til dato” var angivet til 22,5 %.
                                              - 561 -
af e-mail af 18. november 2008 fra henrik juul til claus ørskov og lasse lindblad med
udkast til bekendtgørelse om de risici, pengeinstitutter omfattet af garantiordningen må påtage
sig (bankpakke 1) fremgår:
       ”…
       jeg vedlægger udkastet til bekendtgørelse om de risici....
       vi bliver bl.a. påvirket af følgende:
            − udlånsvækst 10 % p.a. målt fra 30. september 2008
            − stigning i store engagementer 10 % p.a.
       vi læser videre.
       …”
af det vedhæftede udkast til bekendtgørelse fremgik blandt andet:
       ”…
                                           udlånsvækst
       § 5. stigningen fra ultimo september 2008 i pengeinstituttets udlån og garantier
       før nedskrivninger og garantier før hensættelser må maksimalt udgøre 8 pct. frem
       til ultimo september 2009, og stigningen må maksimalt udgøre 16 pct. frem til
       ultimo september 2010.
       stk. 2. hvis pengeinstituttets gearing opgjort ultimo september 2008 er 3 eller
       derunder, må stigningen fra ultimo september 2008 maksimalt udgøre 10 pct.
       frem til ultimo september 2009, og stigningen må maksimalt udgøre 20 pct. frem
       til ultimo september 2010.
       …”
kathrine von grumbkow fremsendte ved e-mail af 20. november 2008 til bankens
bestyrelsesmedlemmer med kopi til henrik juul et notat til bestyrelsen om bekendtgørelse om
de risici, medlemmer af det private beredskab må påtage sig. af notatet fremgår blandt
andet:
       ”…
                                            - 562 -
          − stigningen i udlån og garantier må maksimalt udgøre 10 % frem til
              ultimo september 2009 og maksimalt 20 % frem til ultimo september
              2010. udlån og garantier opgøres i overensstemmelse med
              bekendtgørelse om finansielle rapporter, dvs. til amortiseret kostpris.
      …
      status for capinordic bank er:
      …
      4. udfordringer for capinordic bank a/s
      bekendtgørelsen giver i sin nuværende form en række udfordringer for
      banken:
          − udlånsloft. loftet for udlånsvækst er lavere end forudsat i bankens
              forretningsplaner og strategioplæg.
          − kreditmaksima ctr. aktuelt træk. da udlån efter bekendtgørelsen
              opgøres på baggrund af regnskabsreglerne, der alene måler
              amortiseret kostpris, vil kunders udnyttelse af allerede bevilgede og
              etablerede kreditfaciliteter belaste bankens udlånsloft.
          − sikkerhedsmæssig afdækning. bekendtgørelsen tager ikke hensyn til
              sikkerhedsmæssig afdækning. en garanti fuldt afdækket med kontant
              indestående vil således belaste udlånsloftet.
      …”
bekendtgørelsen blev vedtaget i sin endelige form den 13. januar 2009 (bekendtgørelse
nr. 13 af 2009). bekendtgørelsens § 5 blev vedtaget i uændret form.
den 21. november 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul :
      ”…
      jeg kan forstå på martin [martin hjort hansen, medarbejder i bankens
      kreditafdeling] at nordicom skal have et lån!
      dette må jeg på det kraftigste fraråde bla med baggrund i følgende:
      bankens frie likviditet er paa kun dkk 80 mio før betaling af skat på dkk 27 mio.
                                             - 563 -
     der er ikke forelagt dok for værdi af pant, dvs det kan ikke tillægges ssv [skønnet
     sikkerhedsværdi].
     der er ikke forelagt dok for likviditet dvs tilsynet vil kræve fuld solvens
     resevertion.
     det er relateret til fast ejendom, en sektor der har det skid[t] og som vi er
     voldsomt eksponeret i forvejen.
     vi har allerede stillet en garanti på dkk 100 mio inden for fast ejendom på vegne
     af vo [ole vagner], og har dermed brugt vores 10 % vækst for det næste år.
     hvis et selskab med så stor en balance mangler penge i den beskedne størrelse og
     ikke kan skaffe den andet sted, er det et faresignal.
     …”
af en management report af oktober 2008 for banken fremgår følgende aktiver:
     ”
                                            - 564 -
      ”
ved kreditindstilling af 4. november 2008, underskrevet af henrik juul og michael
mikkelsen, indstilledes til bestyrelsens vurdering at stille 25 mio. kr. til rådighed for
nordicom mod at få 25 mio. kr. i pant i en ejendom beliggende hovedgade 17, herlev.
værdien af sikkerheden var opgjort til 5,35 mio. kr. og blanco dermed til 19,65 mio. kr.
lånet skulle indfries den 1. marts 2009.
kreditindstillingen indeholder samme oplysninger om "regnskabsmæssige forhold &
risikoprofil" som kreditindstillingen vedrørende garantien på 89,7 mio. kr. der forelå ikke en
vurdering af ejendommen. af kredditindstillingen fremgår i øvrigt blandt andet:
      ”…
      sikkerhedsstruktur
      banken etablerer ejerpantebrev for dkk 25 mio. i ejendommen hovedgade 17 i
      herlev. det fordeler sig på dkk 25 mio. lyst efter følgende foranstående gæld:
      offentlig ejendomsvurdering er på dkk 184.000.000.
      ejendomme huser 8 lejere og giver i øjeblikket en samlet lejeindtægt på dkk
      20.257.552. lejerne har forholdsvis korte opsigelsesvarsler, mellem 3-12 mdr.,
                                          - 565 -
mens den største lejer disa industries a/s har en uopsigelig lejekontrakt frem til
jan 2010.
bankens udregning viser, at med den indregnede tomgang kan ejendommen give
et afkast på ca. 10 % om året. disa industries a/s betaler dkk 14.407.000 om
året i leje.
alle tal er i tdkk:
ejendommen er i dag udbudt til salg af nordicom til en pris på dkk 318.758.132
…
indstilling
gennemgangen af det tilsendte materiale fra nordicom viser følgende:
    − nordicom har et samlet overtræk på deres kreditter på ca. dkk 125 mio.
         fordelt på mange konti i forskellige banker
    − gennemgang af budget for nordicom viser et likviditetsunderskud uden
         tilførsel af ny lånekapital i størrelsesordenen dkk 50 mio. omkring 31/12-
         2008.
    − ifølge ole vagner er situationen om sveriges problematikken løst inden
         for 14 dage og han vil derved være i stand til at støtte nordicom
         yderligere. der er en betydelig likviditetsrisiko forbundet med dette
         udsagn.
    − nordicoms eksponering for det danske ejendomsmarked er væsentlig i
         denne sammenhæng.
    − de angivne vurderinger af friværdi i de listede ejendomme i materialet
         tilsendt fra nordicom er ikke verificeret enten i form af mæglervurdering
         eller sagkyndig valuar.
indstilles til bestyrelsens vurdering.
…”
                                            - 566 -
det fremgår af kreditindstillingen af 4. november 2008, at niels troen er
administrerende direktør for nordicom. af en selskabsmeddelelse af 28. november 2008
fra nordicom fremgår, at niels troen er ansat som administrerende direktør pr. den 1.
december 2008.
den 25. november 2008 bevilgede bestyrelsen lånet på 25 mio. kr. bankens
bestyrelsesmedlem ole vagner var ikke til stede på bestyrelsesmødet.
ved e-mail af 1. december 2008 skrev michael mikelsen til henrik juul:
      ”...
      jeg kan forstå at lomax skal hæve dkk 20 mio og de skal til seb.! sorana vil
      også hæve deres deposit! og capi skal have 30 mio. det kan ikke lade sig
      gøre med det vi har i kassen.
      kan vi få noget fra sverige nu?
      …”
ved e-mail af 8. december 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”…
      niels troen har ringet - han er af den opfattelse, at der er bevilliget et enga
      her i banken på dkk 50 mio, hvor de dkk 25 mio er udbetalt og resten kan
      stilles på en garanti????? overfor max bank som er villige til at udbetalte
      mod garanti fra os!
      nt afventer min bekræftelse, da jeg måtte meddele ham at det var ny info for
      mig, men at det kunne skyldes jeg ikke var blevet informeret endnu.
      han sagde også, at ov havde sagt at årsagen var, at vi ikke kan funde dkk
      25 mio. så vores likviditetsmangel, bliver bekræftet ude i byen!
      kan vi drøfte?
      …”
den 18. december 2008 blev der udarbejdet en kreditindstilling vedrørende en fravigelse af
plads i panterækkefølge til fordel for dnb nord mod pant i aktierne i nordicoms tyske
selskab og en forhøjelse af det eksisterende engagement med 20 mio. kr. kreditindstillingen
                                            - 567 -
er ikke underskrevet. af kreditindstillingen fremgår, at forhøjelsen skulle anvendes til
nordicoms løbende servicering af forpligtelser i andre pengeinstitutter og daglig drift.
af kreditindstillingen fremgår under afsnittet "indstilling":
      ”med baggrund i ovenstående har banken følgende bemærkninger:
          − der er ifølge nordicom givet mundtlige indikationer fra codan og
              haspa om refinansieringer af delporteføljer, dette er dog ikke
              dokumenteret skriftligt.
          − der lægges op til i materialet, at der skal sælges
              investeringsejendomme for dkk 500 mio. i løbet af 2009. dette vil
              kun give en positiv likviditet i nordicom på ca. dkk 100 mio. på
              koncernniveau, mens det må antages, at hvis det ikke lykkedes for
              selskabet at sælge ejendomme som budgetteret bliver det meget svært
              for selskabet at overholde deres løbende forpligtelser på deres gæld.
              henset til markedssituation kan der derfor drages stor tvivl omkring
              muligheden for at realiseres de budgetterede ejendomme til de
              forventede priser.
          − af tidligere fremsendt materiale fremgår det at nordicom har et
              samlet overtræk på deres kreditter på ca. dkk 125 mio. fordelt på
              mange konti i forskellige banker. gennemgang af budget for
              nordicom viser et likviditetsunderskud uden tilførsel af ny lånekapital
              i størrelsesordenen dkk 50 mio. omkring 31/01-2009, hvilket
              modsvares af ansøgningen.
          − herudover bør bankens eksponering mod fast ejendom haves in
              mente.
          − de angivne vurderinger af friværdi i de listede ejendomme i materialet
              tilsendt fra nordicom er ikke verificeret enten i form af
              mæglervurdering eller sagkyndig valuar.
      det indstilles, at bestyrelsen bevilger at dnb nord kan overtager bankens
      plads i panterækkefølgen, mod at dnb nord stiler faciltet til rådighed på
      tdkk 20.000 til nordicom i stedet for capinordic bank.
      ansøgningen om forhøjelse med tdkk 20.000 indstilles til afslag grundet de
      ovennævnte betragtninger.”
af referatet for bestyrelsesmødet den 19. december 2008 fremgår, at bankens
bestyrelsesmedlem erik damgaard nielsen ikke deltog i bestyrelsesmødet den 19.
                                              - 568 -
december 2008. han udtrådte af bankens bestyrelse den 22. december 2008. endvidere
fremgår blandt andet:
     ”…
                             cø: indledte mødet med at fortælle, at ov dags dato har
                             meddelt sin udtrædelse af bestyrelsen i capinordic bank.
                             bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
     …
                             nordicom a/s
                             hju: fortalte at forespørgslen på udvidelse af
                             engagementet er trukket tilbage, hvorfor der skal ses bort
                             fra indstillingen.
     beslutning:             bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
     …”
af en håndskreven aftale mellem ole vagner og banken omfattende bl.a. bankens
engagement med nordicom fremgår blandt andet:
”
                                                                         ”
af referat af bestyrelsesmøde den 24. februar 2009 fremgår om engagementet:
     ”        nordicom a/s
              mmi: oplyste at engagementet forfalder den 1. marts 2009, men at
              selskabet har søgt om forlængelse i 2 måneder. hsh nordbank finansierer
              pt. et af nordicoms byggeprojekter i næstved, hvilket brf kredit har
              tilbudt at slutfinansiere. det betyder, at hsh nordbank kan overtage
              bankens pant i disa ejendommen mod indbetaling af værdien heraf på
              dkk 25 mio.
              bestyrelsen besluttede, at der skal foreligge kredittilsagn fra brf kredit,
              før forlængelsen kan imødekommes som et bevilget overtræk for perioden.
              der skal desuden indbetales forlængelsesgebyr på dkk 200.000,
              rentemarginal på 600 bp, samt forudbetalt rente for perioden.”
                                             - 569 -
lånet blev ikke indfriet den 1. marts 2009.
ved kreditindstilling af 21. oktober 2009 indstillede henrik juul og marie-louise
herlev en prolongering til den 30. marts 2010. af kreditindstillingen fremgår blandt
andet:
     ”…
     1.      baggrund og låneformål
     engagementet med nordicom a/s blev i december 2008 bevilget i forbindelse
     med virksomhedens strategiskifte.
     engagementet blev afdækket med et ejerpantebrev på tdkk 25.000 og har
     efterfølgende fået tilført yderligere sikkerhed i form af transport i provenu fra salg
     af ejendom beliggende på rantzausgade på tdkk 7.710.
     engagementet prolongeres til den 30.03.2010, hvor salg af disa-ejendom
     forventes afsluttet.
     …
     4.      sikkerhedsbeskrivelse
     beløb                  beskrivelse
                            deponeret nordicom a/s til sikkerhed for ethvert
                            mellemværende:
     tdkk 25.000            ejerpantebrev med pant i ejendommen beliggende herlev
                            hovedgade 17 i herlev.
                            næst efter:
                                       - 570 -
                     ejendommen har 8 lejere med en samlet lejeindtagt på
                     tdkk 20.257. lejerne har forholdsvis korte
                     opsigelsesvarsler, mellem 3-12 mdr., dog har den største
                     lejer, der står for ca. 70 % af lejeindtægterne, disa
                     industries a/s, 18 mdr.
                     sadolin albæk har i marts 2009 værdiansat ejendommen til
                     tdkk 241.900. sadolin albæk påpeger, at ejendommen
                     generelt fremstår i en fornuftig stand, og vurderer, at
                     vedligeholdelsesomkostninger årligt vil løbe op i dkk 20
                     pr. m2, svarende til årlige vedligeholdelsesomkostninger på
                     tdkk 1.452
tdkk 7.710           transport i provenuet fra salget af ejendommen beliggende i
                     rantzausgade 22a, 22b, 24 samt kappelvej 46b, 46c, 46d
                     og 46e, 2200 københavn n.
                     spar nord har noteret transporten og udbetaler, når
                     berigtigende advokat frigiver købesummen.
                     den skønnede sikkerhedsværdi udgør tdkk 7.710.
5.     regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
-  halvårsrapport 2009 review,
-  årsrapport 2008.
materialet er udarbejdet af deloitte ved anders o. gjelstrup og rene h.
christensen.
                                            - 571 -
      …
      7.      indstilling
      banken ønsker at afvikle engagementet, hvilket forventes at ske ultimo 2009, idet
      nordicom a/s har indledt forhandlinger med holberg fenger gruppen om køb af
      disa ejendommen til en indikativ pris på tdkk 210.000-220.000. der er ifølge
      oplysninger fra nordicom a/s givet forhåndstilsagn om finansiering
      til holberg fenger gruppen fra nordea.
      bankens engagement betragtes som fuldt afdækket, hvorfor banken har meddelt,
      at man ikke ønsker at deltage i det forelagte oplæg omkring rentenedsættelser
      samt forlængede løbetider, henset at engagementet søges afviklet hurtigst muligt.
      engagementet indstilles til prolongering frem til den 30.03.2010.”
den 28. oktober 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen af engagementet som
indstillet.
på tidspunktet for bankens konkurs den 11. februar 2010 var bankens engagement med
nordicom på 24,796 mio. kr. nordicom afdrog på lånet og indfriede engagementet den
28. december 2012.
 tabsopgørelse
engagementet er indfriet.
ifølge sagsøgte har banken tjent mindst 5,5 mio. kr. i rente og provision.
13.27. dka consult a/s
                                             - 572 -
dka consult a/s ("dka") var holdingselskab for en række virksomheder, dka-
koncernen, der ejede værdipapirer, kapitalandele og ejendomme. dka koncernen var
ejet af lasse lindblad, der samtidig var bestyrelsesmedlem i dka. dka consult a/s
ejede 80 % af anparterne i dka administration aps.
ved kreditindstilling af 18. december 2008, underskrevet af henrik juul og michael
mikkelsen, indstilledes kredit til dka på 25 mio. kr. ”som udlægskredit til brug for
selskabets aktiviteter frem til det endelige salg af renewagy a/s, som forventeligt sker i maj
måned 2009.” som sikkerhed modtog banken pant i 1,5 mio. stk. aktier i renewagy a/s.
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 10,188 mio. kr. blanco var dermed
14,812 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgår i øvrigt blandt andet:
      ”…
      med salget af renewagy bliver kreditten indfriet i sin helhed.
      der er 1 års løbetid på faciliteten og den forrentes med 250 bp i marginal. der er
      taget tdkk 250 i stift.
      bankens solvens påvirkes med dkk 6,1 mio. ved dette engagement.
      …
      regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
      der er modtaget følgende materiale: perioderapport 2008 1/1 til 30/9, pkf, ingen
      forbehold, ulrik bloch- sørensen, statsautoriseret.
                                       - 573 -
resultatopgørelsen for dka consult viser et underskud på tdkk -213.814 som
følge af væsentlige tab på værdipapirer henover året. den primære drift er positiv
tdkk 1.911 til forskel fra 2007, hvor den primære drift i 2007 viste et underskud
på tdkk -2.504.
aktivsiden af periodeopgørelsen viser, at dka consult har lidt betydelige tab på
værdipapirer og investeringer generelt gennem 2008. værst er det gået ud over
porteføljen af andre værdipapirer og kapitalandele, som er faldet med 56 % fra
tdkk 393.326 i 2007 til tdkk 172.849 pr. 30/09 2008.
der er dog noget der tyder på at nedgangen i aktiver udelukkende skyldes
urealiserede kurstab på værdipapirer, da de likvide beholdninger ikke er faldet.
passivsiden viser fald i egenkapital som følge af tab på værdipapirer, samt en
hensættelse på tdkk 6.204 som følge af tabt egenkapital hos en tilknyttet
virksomhed.
langsigtet gæld er ikke øget i perioden og det er lykkedes at nedbringe den
kortsigtede gæld med tdkk 6.789 over perioden.
soliditeten over perioden er faldet fra ca. 83 % til ca.70 %, hvilket dog stadig må
betegnes som tilfredsstillende.
perioderapporten giver udtryk for at dka consult har en betalingsforpligtelse på
dkk 5 mio., såfremt et datterselskab børsnoteres. der er endvidere givet kaution
på dkk 9 mio. overfor pengeinstitut for tredjemandsgæld.
der er givet pant til pengeinstitutter i selskabets værdipapirdepoter til sikkerhed
for gæld, som pr. d. 30/9-2008 har en bogført værdi på dkk 47,8 mio.
der er ligger også værdipapirer til sikkerhed for udstedt garanti til en værdi af
dkk 24 mio. garantien nedskrives løbende frem til 31/12 2012.
                                            - 574 -
      sluttelig er en del af værdipapirbeholdningen ikke omsættelig i en nærmere
      periode, jf. den revisor udarbejdede perioderapport. det drejer som om en post
      med en regnskabsmæssig værdi på dkk 112 mio.
      personligt regnskab for 2007 for lasse lindblad viser en formue på dkk 244
      mio. bestående af aktiver for dkk 264 mio., heraf dkk 231 mio. anparter i dka
      consult, og passiver for dkk 19,8 mio.
      det må antages at langt hovedparten af formuen er i dka anparter og da
      egenkapitalen i dka er faldet med over 50 % frem til 30.09.08, mod det ligeledes
      antages, at den personlige formue har lidt samme skæbne og ligeledes er halveret.
      …”
den 19. december 2008 bevilgede bestyrelsen engagementet som indstillet. på
bestyrelsesmødet den 19. december 2008 forlod lasse lindblad bestyrelsesmødet i
forbindelse med bestyrelsens bevilling af engagementet til dka. engagementet blev bevilget
af sagsøgte claus ørskov og bankens tredje bestyrelsesmedlem lars öijer.
ved brev af 19. december 2008 til banken redegjorde finanstilsynet nærmere for de
observationer og konklusioner, der kunne drages på baggrund af tilsynets ekstraordinære
undersøgelse den 12. november 2008, der omfattede bankens 15 største engagementer
og yderligere 7 udvalgte engagementer. af finanstilsynets brev fremgår blandt andet:
      ”…
      siden tilsynets undersøgelse i juni 2008 har udviklingen på ejendoms- og
      kapitalmarkederne været særdeles negativ, hvilket yderligere har forværret
      boniteten af bankens engagementer.
      banken har oplyst, at den i 4. kvartal 2008 påtænker at foretage individuelle
      nedskrivninger på i alt 120 mio. kr., som specificeret med bankens email af 9.
      december 2008. ultimo 3. kvartal 2008 havde banken akkumuleret foretaget
      individuelle nedskrivninger på 7 mio. kr. og gruppevise
      nedskrivninger/hensættelser på 1,9 mio. kr.
      det er tilsynets foreløbige konklusion, at flere af de gennemgåede engagementer
      er forbundet med så stor en kreditrisiko, at banken nødvendigvis må tage højde for
      dette ved bankens opgørelse af individuelt solvensbehov, jf. § 124, stk. 4, i lov om
      finansiel virksomhed. samlet set er det tilsynets indtryk, at risikoen (solvensbehov
      incl. nedskrivninger) på 11 af de 22 engagementer udgør et beløb på ikke under
      350-380 mio. kr...”
                                             - 575 -
af posteringsoversigt for bankens engagement med dka fremgår, at kreditten på 25 mio. kr.
blev udnyttet fra januar 2009 til betaling af blandt andet overførsler til andre pengeinstitutter,
overførsler til lasse lindblad og overførsler benævnt: "nanocover", "polinvest", "serendex",
"afdrag tlp", "bet vedr. julemosegård", "til essex", "bregnerødvej auto jl", "roberg",
"køb 7,6% julemosegaa", "kbus8 nr, 2051".
der henvises til følgende afsnit i dommen
          - synerco aps (og "polinvest")
          - aps kbus 8
          - tlp holding aps
          - nanocover a/s
          - serendex aps
          - toldbodgade 10 b aps (og "bregnerødvej auto" og "roberg")
          - administrationsselskabet af 1. august 2008 aps ("julemosegård" og
              betalingen "til essex").
der foreligger låneaftale underskrevet for dka den 5. januar 2009 med tilhørende
håndpantsætning af de 1,5 mio. aktier i renewagy a/s. af låneaftalen fremgår blandt
andet, at kreditten var gældende indtil videre og om genforhandling var anført ”vi
aftaler den videre afvikling eller indfrielse med capinorddic bank a/s den 01.02 2010.”
af referat af bestyrelsesmøde den 13. august 2009 fremgår om engagementet:
      ”…
      pkt. 3.4              ændringer i store engagementer (bilag 7)
      …
                            koncern dka consult
                            mmi: oplyste at dka consult er konsolideret med
                            renewagy som følge af ejerskabsandelen.
                            ll: oplyste at det tyske finanstilsyn har godkendt prospektet
                            for colexon i forbindelse med fusionen af colexon og
                            renewagy, og ll udtræder af colexons bestyrelse.
      …”
                                            - 576 -
efter det oplyste blev renewagy a/s i august 2009 solgt til colexon energy ag, hvorved
renewagy a/s' aktionærer, herunder dka som vederlag modtog aktier i colexon energy
ag. ligeledes efter det oplyste blev bankens pant i 1,5 mio. stk. aktier i renewagy a/s i den
forbindelse konverteret til pant i 277.780 stk. aktier i colexon energy ag.
dka indfriede ikke engagementet i forbindelse med salget af renewagy.
den 22. september 2009 oplyste michael mikkelsen lasse lindblad om, at
engagementet forfaldt til indfrielse den 1. februar 2010, hvortil lasse lindblad samme
dag svarede:
      ”saa rull den til o1o211 - mod 10 mill”
michael mikkelsen videresendte lasse lindblads svar til henrik juul således:
      ”hvad siger du?”
engagementet med dka blev ikke behandlet på bestyrelsesmødet afholdt den 22.
september 2009.
der foreligger herefter kreditaftale underskrevet for dka den 25. september 2009,
hvoraf fremgår blant andet:
      ”…
      afvikling
      kreditten afdrages med 25.000.000,00 kr., som vi betaler hver måned, første
      gang den 01.02.2011. dette afdrag betales 1 gang.
      genforhandling
      vi aftaler den videre afvikling eller indfrielse med capinordio bank a/s den
      01.02.2011.
      …
      opsigelse
      såvel vi som capinordic bank a/s har altid ret til at opsige kreditten uden
      varsel. i så fald skal vi betale det skyldige beløb, herunder påløbne renter,
      provisioner og omkostninger til indfrielsesdagen.
                                           - 577 -
     særlige betingelser
     kreditten genforhandles årligt ved indlevering af regnskabsmateriale inkl.
     specifikationer senest 6 måneder efter årsafslutning, næste gang d.
     30.06.2010, og forfalder d. 01.02.2011.
     nærværende forlængelse betinges af at der tilføres yderligere for kursværdi
     dkk 10 mio. colexon aktier til sikkerhedsdepot ….
     uanset ovenstående, gælder capinordic banks adgang til i øvrigt at opsige,
     kun i tilfælde af, at der foreligger misligholdelse fra låntagers side.
     …”
forlængelsen af engagementet med dka blev ikke behandlet på bestyrelsesmødet den
28. oktober 2009.
ved kreditindstilling af 30. oktober 2009, underskrevet af henrik juul, indstilledes en
prolongering af engagementet til den 1. februar 2011. kreditindstillingen omfattede også
bankens engagementer med nanocover a/s, daintel aps og serendex aps, som dka-
koncernen havde et ejerskab til. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
     ”…
     engagementet med dka consult a/s blev etableret i januar 2009 i form af en
     kreditfacilitet på tdkk 25.000. kreditten er bl.a. anvendt i forbindelse med
     colexon energy ag’s erhvervelse af renewagy a/s.
     i oktober 2009, ansøgte dka consult a/s om prolongering af engagementet frem
     til den 01.02.2011.
     dette blev bevilget mod pantsætning af yderligere aktier i colexon energy ag
     med en kursværdi på tdkk 10.000.
     …
     4.       engagementsbeskrivelse
     dka consult a/s: kassekredit pa tdkk 25.000. cibor 3 + 300 bp.
     …
     5.       sikkerhedsbeskrivelse
              beløb                     beskrivelse
                                        deponeret af dka consult a/s til sikkerhed
                                        for alt mellemværende med selskabet:
                                       - 578 -
                                     610.780 stk. aktier i colexon energy ag med
                                     en kursværdi på tdkk 18.642.
                                     skønnet sikkerhedsværdi tdkk 13.049.
…
6.      regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
der er indleveret materiale for samtlige de selskaber, der fremgår af
koncernoversigten, med undtagelse af serendex aps, der endnu ikke har aflagt
første årsrapport. i det følgende omtales det matenale der er analyseret nærmere:
     − regnskab for 2007 og 2008 for henrik lasse lindblad, udarbejdet af
        kresten foged, statsautoriseret revisionsaktieselskab, statsautoriseret
        revisor ulrik bloch-sørensen
     − årsopgørelse for 2008 for henrik lasse lindblad
     − årsrapport for 2008 for dka consult a/s med tilhørende specifikationer,
        revideret af kresten foged, statsautoriseret revisionsaktieselskab,
        statsautoriseret revisor ulrik bloch-sørensen
…
6.1.    henrik lasse lindblad
af regnskabet for 2007 og 2008 og årsopgørelse for 2008 fremgår følgende:
aktiverne udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 148.034, de væsentligste aktiver er:
de væsentligste passivposter var pr. 31.12.2008 er følgende:
                                     - 579 -
formuen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 116.113. ultimo 2007 var formuen
tdkk 244.851.
gælden til fionia bank er pr. 30.10.2009 nedbragt til tdkk 9.000 og gælden til
sparbank er nedbragt til tdkk 3.000.
6.2.    dka consult a/s
aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 252.286, mod tdkk 493.422 året
før, de væsentligste aktiver er:
     − værdipapirer og kapitalandele                           tdkk 194.160
           • renewagy a/s          tdkk 147.887
           • serendexaps           tdkk 21.437
           • capinordic a/s        tdkk 15.404
           • k/s bryggen           tdkk 6.000
     − tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder            tdkk 26.410
     − kapitalandele i tilknyttede virksomheder                tdkk 24.472.
kursværdien af aktierne i colexon energy ag (tidligere renewagy a/s) er pr.
30.10.2009 ca. tdkk 99.302, værdien af serendex aps er ca. tdkk 17.000,
kursværdien af aktierne i capinordic a's er stort set uændret.
de samlede gældsforpligtelser udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 55.336, de
væsentligste er:
    − sparbank                                                 tdkk 15.516
    − fionia bank                                              tdkk 9.052
    − gæld til colexon, depositum for afgivet garanti          tdkk 14.901
                                             - 580 -
      gælden til fionia bank er pr. 30.10.2009 nedbragt til tdkk 9.000 og gælden til
      sparbank er nedbragt til tdkk 6.000. hertil kommer galden til capinordic bank
      pa tdkk 25.000.
      med ovennævnte korrektioner antages egenkapitalen i dka consult a/s pr.
      30.10.2009 at udgøre ca. tdkk 119.000.
      …”
som sikkerhed modtog banken pant i yderligere 333.000 stk. aktier i colexon energy
ag med en kursværdi på ca. 10 mio. kr., hvis skønnede sikkerhedværdi blev angivet til
7 mio. kr. værdien af de samlede sikkerheder for kassekreditten til dka på 25 mio. kr.
var opgjort til 13,049 mio. kr., således at blanco var angivet til 11,951 mio. kr.
den 10. november 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen af engagementet som
indstillet. af referatet herfra fremgår:
      ”…
      pkt. 2.10             dka consult (bilag j) § 78
      forhandling           ll: forlod lokalet.
                            hju: gennemgik indstillingen. grunden til, at nanocover er
                            nævnt i indstillingen, er, at dka consult valgte at deltage
                            aktivt i rekonstruktionen af nanocover ved at skyde godt
                            dkk 2 mio. ind i nanocover. engagementet med nanocover
                            blev bevilget før dka consult fik ejerskab, og nanocover er
                            nu under rekonstruktion.
                            hju: oplyste endvidere, at lånet der er bevilget til
                            nanocover kan konverteres til aktier. det agtes at udnytte
                            den konverteringsmulighed, da tilgodehavendet er fuldt
                            nedskrevet. der er desuden deponeret yderligere sikkerheder
                            (kursværdi dkk 10 mio.) for dka consult. engagementet
                            indstilles derfor til prolongering.
      beslutning            bestyrelsen prolongerede engagementet.
      …”
prolongeringen blev bevilget af sagsøgte claus ørskov og bankens tredje
bestyrelsesmedlem kaj egon hansen.
på finanstilsynets møde med banken den 18. januar 2010 præsenterede tilsynet følgende
bemærkninger vedrørende engagementet:
                                          - 581 -
      ”…
                              kreditmæssige bemærkninger, 16
      tilsynet har bemærket følgende:
      banken har prolongeret engagementet med dka-gruppen frem til 1/2-2011, mens
      alle andre engagementer er prolongerede frem til et tidspunkt i 2010. det er et §
      78 engagement.
      …”
af henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår:
      ”…
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
      …
      5.       dka consult a/s. er som følge af fil § 78 ikke karaktergivet af
               finanstilsynet og dermed har finanstilsynet ikke taget stilling til en
               eventuel solvensreservation.
      …”
efterfølgende forløb
på tidspunktet for bankens konkurs den 11. februar 2010 var bankens engagement med
dka på 24,977 mio. kr.
den 19. januar 2011 blev engagementet med dka indfriet.
tabsopgørelse
engagementet er indfriet.
                                           - 582 -
13.28. toldbodgade 10 b aps
toldbodgade 10 b aps ("toldbodgade") blev stiftet den 28. november 2007 med en
anpartskapital på 125.000 kr.
efter det oplyste var toldbodgade i perioden fra den 7. januar 2008 til den 12. november
2008 (under navnet renewagy wind aps og renewagy solar spain aps) et
datterselskab til dka renewable energy a/s, der indgik i renewagy a/s-koncernen
(det tidligere ith industri invest a/s). selskabet var efter det oplyste indkøbt med
henblik på solenergi i spanien, hvilket ikke imidlertid blev til noget. tom glæsner
larsen var direktør for toldbodgade. han var tillige direktør for bl.a. dka og
økonomidirektør for renewagy a/s og ejer af tlp holding aps (”tlp holding”), jf.
afsnit 13.18.
den 12. november 2008 solgte dka renewable energy a/s anparterne i toldbodgade
til tom glæsner larsen. toldbodgade indgik herefter som et datterselskab til tlp.
i løbet af 4. kvartal 2008 havde holdings og bankens bestyrelsesmedlem ole vagner, via sine
selskaber ncap aps og hegedal aps, ydet holding et lån på samlet ca. 39 mio. kr. blandt
andet via aktier i danske bank a/s, der blev solgt for et provenu på godt 28 mio. kr., og et
kontantbeløb på 10.726.045,24 kr.
banken havde tilsyneladende i samme periode opkøbt (i hvert fald) 156.080 stk. aktier i
nordicom a/s. de sagsøgte har oplyst, at aktierne i nordicom a/s blev købt af banken
for en gennemsnitlig kurs på 226,41, hvilket svarer til en samlet kursværdi på mere end
35 mio. kr.
om baggrunden for bankens opkøb af nordicom aktier
det fremgår af sagen, at der i løbet af 2008 foregik en række overvejelser vedrørende
ole vagners erhvervelse af aktier i nordicom.
                                           - 583 -
således foreligger der et udkast til en aftale mellem carsten leveau og ole vagner,
hvorefter ole vagner gives en option på køb fra carsten leveau af et antal anparter i et
oprettet selskab, der har erhvervet nordicom aktier ved optagelse af lån.
der foreligger ligeledes en af ole vagner den 9. maj 2008 underskrevet aftale
vedrørende aktier i nordicom mellem vagner holding aps eller ordre og banken,
hvorefter banken bemyndiges til at oprette et særskilt selskab (spv), hvis opgave er at
investere i nordicom aktier, og således at de to aktionærer i selskabet, der hver ejer 50
%, er vagner holding aps og et selskab direkte eller indirekte ejet af carsten leveau.
selskabet skulle erhverve nordicom aktier fra ”capinordic” og optage banklån til brug
herfor. det er anført, at bemyndigelsen er betinget af, at vagner holding aps ikke
inklusive aktierne omfattet af aftalen ejer mindre end 1/3 af aktiekapitalen i nordicom.
der foreligger tillige en ikke underskrevet optionsaftale, hvorefter hfi invest a/s giver
nikolaj gruppen aps en køberet til 782.983 stk. aktier à nominelt 100 kr. i nordicom
for en samlet købesum af 332.767.775 kr. der foreligger også en ikke underskrevet
overdragelsesaftale, hvorefter banken køber 782.983 stk. aktier à nominelt 100 kr. af
nikolaj gruppen aps for i alt 313.193.200 kr., og en aftale, hvorefter de samme aktier
sælges af banken til hfi invest aps for 332.767.775 kr.
der foreligger tillige en korrespondance mellem blandt andre ole vagner og lasse
lindblad, hvoraf fremgår overvejelser af strategier vedrørende nordicom.
af e-mail af 16. november 2008 fra ole vagner til lasse lindblad fremgår navnlig:
      ”… jeg vil gerne have forenklet min balance og sidde på noget mere cash flow.
      og jeg ser frem til den eftermiddag, vi skal bruge på at bygge sveriges-casen
      færdig og planlægge min balanceudvikling.
      …”
af e-mail af 1. december 2008 fra lasse lindblad til henrik juul fremgår navnlig:
      ”… jeg kæmper med nogle ikke afregnede nordicom aktier købt for regning ole
      v. [d]erfor vil jeg gerne have en spærring på hegedal og vagner holding således
      at disse beløb ikke kan hæves.”
                                            - 584 -
aftalen med banken om engagementet
af håndskreven aftale af 19. december 2008 mellem holding og ole vagner i
forbindelse med ole vagners udtræden af bankens bestyrelse samme dag fremgår:
denne tekst synes i renskrift at have følgende indhold:
             ”aftale om finansiering af indkøbte nordicom aktier 173.931 stk. for i alt
             39.380.282,74 kr.
                                            - 585 -
             det aftales at ovenstående finansieres gennem de solgte 288.244 aktier i danske
             bank med provenu 28, … mio …samt … første kontantbeløb kr.
             10.726.045,24. lånet ydes gennem et spv på en måde, der ikke medfører
             indløsningspligt i forhold til de bestående aktiebesiddelser i nordicom.
             capinordic a/s yder et tabskaution på kr. 5 mio. overfor långiver.
             lånet er rentefrit og indfries v/salg af aktier.
             der udarbejdes gældsbrev for nærværende aftale.
             således aftalt i hellerup den 19/12-08”
det nævnte spv ("special purpose vehicle") blev toldbodgade og långiver blev ole
vagners selskab ncap aps.
der blev herefter oprettet følgende gældsbreve:
   1) gældsbrev for ncap aps' lån til toldbodgade på 39.380.282,74 kr., som
       forfaldt til indfrielse, når toldbodgade afhændede nordicom a/s-aktierne.
   2) gældsbrev for toldbodgades lån til holding på 39.380.282,74 kr.
   3) låneaftale (gældsbrev) for bankens lån til toldbodgade på 39.400.000 kr.
ncap aps' tilgodehavende hos holdingsselskabet blev herved overdraget til
toldbodgade således, at toldbodgade påtog sig en gæld af samme størrelse over for
ncap aps. begge gældsbreve er dateret den 19. december 2008. låneaftalen
(gældsbrev) for bankens lån til toldbodgade på 39,4 mio. kr. er dateret den 30.
december 2008. banken skulle ikke modtage pant i aktierne i nordicom a/s til
sikkerhed for lånet til toldbodgade. det fremgår af gældsbrevet vedrørende holdings
gæld til toldbodgade, at alle betalinger skulle ske til toldbodgades konto i banken. det
fremgår endvidere af gældsbrevet vedrørende toldbodgades gæld til ncap aps, at
gælden forfaldt til fuld og endelig indfrielse, når toldbodgade 10 b afhændede sin
beholdning af de 173.931 stk. nordicom aktier. det fremgår tillige, at holding stillede
kaution for 5 mio.kr. for toldbodgades betaling af gælden til ncap. denne kaution blev
dog senere frigivet af ncap.
                                           - 586 -
konstruktionen kan illustreres ved følgende:
den 30. december 2008 solgte banken 156.080 stk.. nordicom a/s-aktier til
toldbodgade for 36.051.475,46 kr. med valørdato den 6. januar 2009, og oprettede et
værdipapirdepot i banken tilhørende toldbodgade. det tidligere nævnte antal aktier i
nordicom a/s på 173.931 stk. var således reduceret til 156.080 stk.
den 6. januar 2009 betalte toldbodgade de 36.051.574,46 kr. for nordicom a/s-
aktierne ved en hævning på selskabets konto i banken
ved e-mail af 19. januar 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul navnlig:
      ”vi har fortsat et hængepart på toldbodgade. jeg har intet info på sagen,
      hvad skal vi gøre i forhold til en indstilling til bestyrelsen?”
hertil svarede henrik juul samme dag:
      ”den må bare udarbejdes ud fra de tilstedeværende oplysninger, men en
      begrundelse om at bankens kurstab er reduceret. har tom larsen en
      åbningsbalance?”
ved e-mail af 20. januar 2009 fremsendte michael mikkelsen kreditindstilling dateret
19. december 2008 til henrik juul med bemærkningen:
      ”i kort form - lad os vende den i morgen.”
henrik juul svarede herpå ved e-mail af 20. januar 2009:
      ”det kan ikke være meget anderledes.”
                                             - 587 -
af den fremsendte kreditindstilling fremgår, at bevillingen er på 39,4 mio.kr. og at der
ikke er stillet sikkerhed. blanco er angivet til 39,4 mio.kr. det fremgår endvidere blandt
andet:
      ”...
      formål
      faciliteten er etableret med det formål at købe nordicom aktier til depot hos
      toldbodgade 10 b aps. aktierne er købt som en strategisk post med henblik
      langsigtet investering.
      engagementet påvirket bankens solvens med dkk 17,73 mio.
      engagementet er aftalt til indfrielse d. 31/3-2009.
      faciliteten forudsætter indlevering af købsaftale så notering af transport i
      købesum kan udarbejdes.
      …
      regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
      der er modtaget følgende materiale: ingen offentliggjorte regnskaber for
      toldbodgade 10b.
      …
      rentabilitet
      der er en marginal på 250 bp svarende til tdkk 985 p.a.
      …”
det fremgår tillige, at toldbodgade ikke skulle betale stiftelsesprovision.
engagementet med toldbodgade er ikke nævnt i referat af bestyrelsesmødet den 19.
december 2008.
ole vagner udtrådte af bankens bestyrelse inden bestyrelsesmødet den 19. december
2008. parterne er enige om, at der samme dag før bestyrelsesmødet fandt et møde sted
med deltagelse af ole vagner og repræsentanter for bankens bestyrelse.
                                             - 588 -
der foreligger endvidere et håndskrevent dokument benævnt ”aftale ova og capinordic
bank”, underskrevet den 19. december 2008 af ole vagner og for banken. der henvises
til afsnit 13.28.
af referat af bestyrelsesmøde den 22. januar 2009, hvortil der den 21. januar 2009 var udsendt
blandt andet kreditindstilling vedrørende toldbodgade, fremgår, at bankens
bestyrelsesmedlem lars öijer var fraværende, således at bestyrelsen alene var repræsenteret
ved claus ørskov og lasse lindblad. lars öijer underskrev efterfølgende referatet som
”læst af:” af referatet fremgår i øvrigt:
       ”…
                             mmi: gennemgik indstilling, der omhandler
                             bridgefinansiering.
       beslutning:           bestyrelsen bevilgede engagementet.
       …”
den 2. marts 2009 indgik der en betaling på 15 mio. kr. på toldbodgades konto i
banken benævnt "delvis indf lån". betalingen hidrørte fra holdings delvise
tilbagebetaling af toldbodgades lån til holding. imidlertid overførte toldbodgade den
2. marts 2009 10 mio. kr. fra kontoen "iht gældsbrev", således at kontoen herefter
var trukket med ca. 31,05 mio. kr.
ved e-mail af 18. marts 2009 fremsendte revisor vibeke bak solok udkast til
revisionsprotokollat om udkast til bankens årsrapport for 2008 til henrik juul med
blandt andet følgende bemærkning om, at revision ikke var afsluttet som følge af
manglende materiale, væsentligst vedrørende toldbodgade og impairment test af
available for sale aktier. af udkastet til revisionsprotokollatet fremgår:
       ”…
       udeståender:
       på det nuværende grundlag kan vi ikke vurdere boniteten i udlånet til
       toldbodgade 10b aps.
       …”
                                           - 589 -
følgende var markeret som ikke afsluttet:
      ”…
      aktietransaktion med toldbodgade 10 b aps
      11 [vi har fået oplyst, at banken har indgået en aftale med toldbodgade 10 b
      aps om at indkøbe aktier i nordicom a/s. banken har således opkøbt
      nominelt 156.080 stk. nordicom aktier i 2. halvår 2008, som er overdraget til
      toldbodgade 10 b aps den 30. december 2008 med valørdag den 5. januar
      [2009]. salgssummen for de afhændede aktier er aftalt til dkk 36 mio.,
      hvilket i alt væsentlighed svarer til bankens anskaffelsessum på aktierne.
      salgssummen er optaget som andre tilgodehavender. pr. 30. december 2008
      udgør børsværdien af de solgte aktier i alt ca. dkk 10,6 mio.
      12 banken har samtidig ydet et lån til toldbodgade 10 b aps på dkk 39
      mio. ud fra kreditindstilling dateret 19. december 2008, som er godkendt af
      bestyrelsen den 22. januar 2009. lånet er ydet uden sikkerhed og skal ifølge
      gældsbrevet tilbagebetales den 15. februar 2009. der er i 2009 indgået en
      delbetaling på dkk 5 mio., og ny forfaldsdato er sat til 31. marts 2009. vi
      har fået forelagt foreløbig balance for toldbodgade 10 b aps pr. 31.
      december 2008, som udviser … ledelsen har vurderet at der ikke er
      nedskrivningsbehov på engagementet. baseret på de forelagte oplysninger er
      vi ...
      13 bankens ledelse har oplyst os, at aftalen er indgået på sædvanlig vis og på
      sædvanlige vilkår.]
      …”
det fremgår af sagen, at revisor vibeke bak solok ved e-mails af 19. marts 2009
anmodede om uddybende materiale vedrørende toldbodgade, og at hun modtog en
saldobalance per 31. december 2008 og årsrapporten for 2008. ved e-mail af 21. marts
2009 fremsendte revisor vibeke bak solok opdateret udkast til revisionsprotokollat om
udkast til bankens årsrapport for 2008 til henrik juul. vedhæftet var også ledelsens
regnskabserklæring.
af det opdaterede udkast til revisionsprotokollat fremgår:
      ”…
      aktietransaktion med toldbodgade 10 b aps.
                                            - 590 -
     11      vi har fået oplyst, at banken har indgået en aftale med toldbodgade 10 b
     aps om at indkøbe aktier i nordicom a/s. banken har således opkøbt nominelt
     156.080 stk. nordicom aktier i 2. halvår 2008, som er overdraget til toldbodgade
     10 b aps den 30. december 2008 med valørdag den 5. januar 2008. salgssummen
     for de afhændede aktier er aftalt til dkk 36 mio., hvilket i alt væsentlighed svarer
     til bankens anskaffelsessum på aktierne. salgssummen er optaget som andre
     tilgodehavender. pr. 30. december 2008 udgør børsværdien af de solgte aktier i alt
     ca. dkk 10,6 mio.
     12      banken har samtidig ydet et lån til toldbodgade 10 b aps på dkk 39
     mio. ud fra kreditindstilling dateret 19. december 2008, som er godkendt af
     bestyrelsen den 22. januar 2009. lånet er ydet uden sikkerhed og skal ifølge
     gældsbrevet tilbagebetales den 16. februar 2009. der er i 2009 indgået en
     delbetaling på dkk 5 mio. prolongationen ses ikke at være bevilget af
     bestyrelsen. vi har fået forelagt foreløbig balance for toldbodgade 10b aps pr.
     31. december 2008, som udviser et underskud for året på tdkk 6 og en
     egenkapital på tdkk 118. de erhvervede aktier er optaget til
     anskaffelsesværdien. selskabet har udover lånet i banken optaget et yderligere lån
     på dkk 39,8 mio., som først kan tilbagebetales når de erhvervede aktier er
     afhændet. ledelsen har derudfra vurderet, at der ikke er nedskrivningsbehov på
     engagementet. baseret på de forelagte oplysninger er vi enige i den
     regnskabsmæssige behandling.
     13      bankens ledelse har oplyst os, at aftalen er indgået på sædvanlig vis og på
     sædvanlige vilkår.
     …”
af e-mailkorrespondance af 21. marts 2009 mellem vibeke bak solok, lasse lindblad
og henrik juul fremgår navnlig:
     ”…
     som nævnt vil vi gerne mødes i morgen formiddag for at drøfte
     transaktionerne med toldbodgade 10b aps.
     vi foreslår at mødes kl 10 hos jer på strandvejen 58.
     hilsen
     vibeke”
     ”aftalt med claus ørskov til kl 11!
     best regards
     lasse lindblad”
                                                 - 591 -
ved e-mail af 22. marts 2009 fremsendte revisor vibeke bak solok et revideret udkast
til revisionsprotokollat om udkast til bankens årsrapport for 2008, samt ledelsens
regnskabserklæring til henrik juul. af det reviderede udkast til revisionsprotokollat
fremgår:
       ”…
       aktietransaktion med toldbodgade 10 b aps.
       11      vi har fået oplyst, at banken har indgået en aftale med toldbodgade 10 b
       aps om at indkøbe børsnoterede værdipapirer. de af banken opkøbte
       børsnoterede værdipapirer er overdraget til toldbodgade 10 b aps den 30.
       december 2008 med valørdag den 5. januar 2008. salgssummen for de afhændede
       aktier er aftalt til 36 mio., hvilket i alt væsentlighed svarer til bankens
       anskaffelsessum på aktierne. salgssummen er optaget som andre
       tilgodehavender. pr. 30. december 2008 udgør børsværdien af de solgte aktier i alt
       ca. dkk 10,6 mio.
       12      banken har samtidig ydet et lån til toldbodgade 10 b aps på dkk 39
       mio. ud fra kreditindstilling dateret 19. december 2008, som er godkendt af
       bestyrelsen den 22. januar 2009. lånet er ydet uden sikkerhed, og skal ifølge
       gældsbrevet tilbagebetales den 16. februar 2009. der er i 2009 indgået en
       delbetaling på dkk 5 mio. samt aftalt yderligere nedbringelse med dkk 12,5
       mio. den 24. marts 2009. endvidere er aftalt at banken får pant i de oprindeligt
       solgte børsnoterede værdipapirer. ledelsen har samlet vurderet, at der ikke er
       nedskrivningsbehov på engagementet. vi har henholdt os hertil.
       13      bankens ledelse har oplyst os, at aftalen er indgået på sædvanlig vis og på
       sædvanlige vilkår.
       …”
af ledelsens regnskabserklæring fremgår:
       ”…
       11      vi erklærer, at der ikke er sket overtrædelse af fil § 182, og at vi har
       vurderet udlånet til toldbodgade 10b aps ligeledes ikke indeholder en
       overtrædelse af fil § 182.
       …”
af den eksterne revisions endelige revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008
af 23. marts 2009 fremgår om engagementet med toldbodgade:
                                             - 592 -
      ”…
      udlån til toldbodgade 10b aps.
      15      banken har ydet et lån til toldbodgade 10 b aps på dkk 39 mio. ud fra
      kreditindstilling dateret 19. december 2008, som er godkendt af bestyrelsen den
      22. januar 2009 til indfrielse den 31. marts 2009. lånet er ydet uden sikkerhed og
      til erhvervelse af en post børsnoterede værdipapirer på dkk 36 mio.
      værdipapirerne havde pr. 31. december 2008 en børsværdi på dkk 10,6 mio. der
      er i 2009 indgået en delbetaling på dkk. 5 mio. samt aftalt yderligere
      nedbringelse med dkk 12,5 mio. den 24. marts 2009. endvidere er aftalt at
      banken får pant i de oprindeligt solgte børsnoterede værdipapirer. ledelsen har
      samlet vurderet, at der ikke er nedskrivningsbehov på engagementet. vi har
      henholdt os hertil.
      16      bankens ledelse har oplyst os, at aftalen er indgået på sædvanlig vis og på
      sædvanlige vilkår.
      …”
den 23. marts 2009 bevilgede bestyrelsen en prolongering af engagementet med toldbodgade
på ca. 31,05 mio. kr. frem til medio april 2009. af kreditindstillingen 23. marts 2009, der ikke
er underskrevet eller har angivelse af initialer med henblik på underskrift, fremgår, at
toldbodgade nu var ejet af tlp holding aps, og blandt andet:
      ”…
      engagementet søges prolongeret frem til medio april 2009.
      engagementet var oprindeligt bevilget frem til 31.03.09 med dkk 39 mio. det er
      efterfølgende blevet nedbragt til dkk 31 mio. selskabets ejer har i mail af 22
      marts bekræftet, at engagementet nedbringes med yderligere dkk 12,5 mio. til
      18,5 mio. senest den 24.03.09.
      herudover etableres primært pant i 156.080 stk. nordicom aktier med en samlet
      kursværdi pa dkk 8,9 mio.
      efter den 24.03.09 og frem til medio april 2009, vil engagementet se ud som
      følge: kredit dkk 18,5 mio. til sikkerhed herfor pant i børsnoteret aktier med en
      ssv pa dkk 7,1 mio. blanco udgør således dkk 11.383.
      …
      regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
                                             - 593 -
      der er modtaget følgende materiale: ingen offentliggjorte regnskaber for
      toldbodgade 10b, banken har modtaget en af selskabet udarbejdet
      resultatopgørelse og balance pr. 31.12.08. balancen er vedhæftet nærværende
      indstilling.
      selskabet har oplyst at det alene har to finansielle kreditorer, hvoraf banken
      er den ene.
      …
      indstilling
      selskabet har siden etableringen af engagementet primo januar 2009, vist såvel
      vilje som evne til at honorere sine forpligtigelser overfor banken ved
      ekstraordinær nedbringelse af engagementet med mere end 50%. henset til den
      korte løbetidsforlængelse, det beskedne antal af finansielle kreditorer, den øgede
      sikkerhedsstillelse, samt kendskabet til tom larsen generelt, vurderes ansøgning
      om forlængelsen af engagementet i ca. 14 dage som værende af acceptabel.
      indstilles til bestyrelsens bevilling.
      …”
det fremgår af kreditindstillingen, at blanco for det samlede engagement på 31,052
mio.kr. var angivet til 23,934 mio. kr.
den vedlagte resultatopgørelse for perioden 28. november 2007 til 31. december 2008
og balance pr. 31. december 2008, viste, at toldbodgade havde opnået et resultat på
-6.363 kr., aktiverne bestod af værdipapirer (aktierne i nordicom a/s) for ca. 36,05 mio.
kr. og et tilgodehavende på ca. 39,38 mio. kr. (tilgodehavendet hos capinordic a/s,
mens passiverne bestod i gæld til kreditinstitutter (banken) på ca. 36,05 mio. kr. og
anden gæld (til ncap aps) på ca. 39,82 mio. kr. egenkapitalen var 118.637 kr.
af den i juni 2009 offentliggjorte årsrapport for 2008 for toldbodgade for samme
regnskabsperiode fremgår, at toldbodgades balance bestod af tilgodehavender på ca.
39,8 mio. kr. (tilgodehavendet hos capinordic a/s) og gæld på ca. 39,4 mio. kr. (til
ncap aps). aktierne i nordicom a/s og toldbodgades gæld til banken, fremgår
således ikke af toldbodgades balance i årsrapporten for 2008.
af referat af bestyrelsesmødet den 23. marts 2009 fremgår:
                                            - 594 -
     ”…
                           hju: gennemgik indstillingen. engagementet bliver nu
                           nedbragt med 12,5 mio., og derudover er der deponeret
                           nordicom aktier for dkk 5 mio. engagementet har været
                           bevilget frem til den 31. marts 2009 - men der er tale om
                           en prolongering hen til medio april.
     beslutning:           bestyrelsen bevilgede engagementet.
     …”
af e-mail af 24. marts 2009, kl. 19.38, fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår:
     ”…
     der er tilsyneladende ikke kommet dkk 12,5 mio idag vedr. toldbodgade.
     ved du om de er på vej?”
af e-mail af 24. marts 2009, kl. 20.55, fra bankens kreditchef til tom larsen fremgår:
     ”…
     i følge aftale med henrik juul d. 22. marts 2009 skulle der d.d. overføres
     dkk 12,5 mio. til toldbodgade 10 b aps konto her i banken.
     kan du give mig en status herpå?”
af e-mail af 28. marts 2009 fra vibeke bak solok til sagsøgte henrik juul fremgår
blandt andet:
     ”…
     har du mulighed for at sende mig dokumentation i næste uge for at tom
     larsen har indbetalt 12,5 mio. den 24/3 2009 som aftalt den 22/3 2009?
     - blot til vores interne dokumentation.
     …”
af e-mail af 30. marts 2009 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår:
     ”…
                                            - 595 -
      vi har fortsat ikke modtaget penge på toldbodgade.”
den 31. marts 2009 indgik der herefter to betalinger på henholdsvis 7,5 mio. kr. og ca.
4,987 mio. kr., samlet ca. 12,486 mio. kr. på toldbodgades konto i banken benævnt
henholdsvis "delvis indfri lån", som hidrørte fra capinordic a/s' delvise tilbagebetaling
af toldbodgades lån til capinordic a/s og 1762 og den anden betaling benævnt
"indbetalt". bankens engagement med toldbodgade var herefter på ca. 19,091 mio.
kr.
lånet blev ikke indfriet medio april 2009.
af e-mail af 1. maj 2009 fra bankens kreditchef til sagsøgte henrik juul fremgår:
      ”…
      jeg har et utal af gange forsøgt at få brian i tale omkring de 10 mio. til
      toldbod. han vil ikke overføre noget uden lli har godkendt - der skal jo
      også to til før det er en gyldig overførsel.
      men det er et problem at det kun er den ene vej vi skal stå på nåle! jeg ved
      der er andet der kræver lidt tid, men det tager ikke lang tid at sende en mail
      med ok.
      …”
den 1. maj 2009 indgik der herefter en betaling på 10 mio. kr. på toldbodgades konto i
banken benævnt "capinordic", som hidrørte fra capinordic a/s' delvise tilbagebetaling af
toldbodgades lån til capinordic a/s. bankens engagement med toldbodgade var herefter på
ca. 9,091 mio. kr. den 1. maj 2009. der foreligger en ikke underskreven kreditindstilling af
19. juni 2009 hvorefter engagementet på 9,092 mio.kr. indstilles til prolongering indtil den 30.
september 2009, idet det er angivet, at der er etableret ”pant i 156.080 stk. nordicom aktier
med en samlet kursværdi på dkk 13,7 mio. ssv på dkk 10,9 mio.”, således at blanco var
angivet til 0 kr. af bestyrelsesmødereferat vedrørende den 23. juni 2009 fremgår, at en
indstilling vedrørende toldbodgade udgår.
                                             - 596 -
capinordic a/s havde således tilbagebetalt 15 mio. kr. den 2. marts 2009, 7,5 mio. kr.
den 31. marts 2009 og 10 mio. kr. den 1. maj 2009, samlet 32,5 mio. kr. pr. 1. maj 2009
af sin gæld til toldbodgade.
om toldbodgades overførsel den 2. marts 2009 af 10 mio. kr. fra sin konto i banken,
vedrørende bridgelån til renewagy
om toldbodgades overførsel den 2. marts 2009 af 10 mio. kr. fra kontoen med teksten
"iht gældsbrev" foreligger følgende oplysninger:
af kontokort for toldbodgades interne bogføring fremgår, at overførslen af 10 mio. kr.
den 2. marts 2009 vedrører "bridge, renewagy".
det fremgår af sagen, at bankens market afdeling omkring februar 2009 arbejdede med
bridgefinansiering i forbindelse med renewagys sammenlægning med colexon energi ag,
der ifølge materialet herom ville skabe en af de største aktører i europa indenfor udvikling,
drift og vedligeholdelse af solcelleparker.
af toldbodgades interne bogføring under overskriften ”bridge, renewagy” fremgår, at
de 10 mio. kr. blev tilbagebetalt til toldbodgade ved overførsler på ca. 4,986 mio. kr.
den 31. marts 2009 og 5,1 mio. kr. den 17. september 2009. alene overførslen på ca.
4,986 mio. kr. den 31. marts 2009 indgik på toldbodgades konto i banken.
det fremgår af toldbodgades interne bogføring under overskriften ”udlån, kell
development aps”, at toldbodgade den 18. september 2009 udbetalte 5 mio. kr. til kell
development aps. kell development aps var stiftet den 9. september 2009 af tom
glæsner larsen og var et datterselskab til toldbodgade.
af kell development aps' første årsrapport for perioden 9. september 2009 til 30. juni
2010 fremgår, at kell development aps havde en gæld til tilknyttede virksomheder på 5
mio. kr., og at kell development aps havde tilgodehavender på 8,5 mio. kr.
                                           - 597 -
af låneaftale af 9. september 2009 fremgår, at kell development aps ydede kbus et
lån på 8,5 mio. kr. lånet på 8,5 mio. kr. blev udbetalt til låntager til kurs 58,82353,
svarende til 5 mio. kr.
som sikkerhed for kell development aps' lån til kbus modtog kell development aps
transport for 8 mio. kr. i enhver betaling, som tilgik kbus, harry rosenberg og annette
rosenberg fra selskabet roberg ltd., der var et datterselskab til kbus.
om overførsler til dka consult aps
om træk på toldbodgades konto i banken fremgår af toldbodgades interne bogføring,
at der i perioden fra den 4. juni 2009 til den 29. december 2009 tillige blev overført i alt
ca. 14 mio. kr. til dka consult aps.
blandt toldbodgades overførsler til dka consult er en overførsel på 588.802,80 kr. den
6. november 2009 med teksten "udlån til jordkøb, roberg" og en overførsel den 23.
december 2009 på 7.596.077,32 kr. det fremgår af sagen, at dka consult havde aftaler
med kbus, der kontrollerede en række selskaber, herunder roberg ltd., involveret i
vindenergiprojekter i udlandet, hvor dka consult blandt andet skulle bidrage med
finansiering eller formidling af finansiering.
det fremgår af et gældsbrev underskrevet den 23. december 2009, at toldbodgade
skyldte dka consult aps ca. 13,683 mio. kr.
den 22. december 2009 er der bogført et lån af 224.000 stk. aktier i colexon energy ag
fra dka consult aps for 9.178.400 kr. toldbodgade overtog ifølge kontokortet de
nævnte aktier fra dka den 25. maj 2010, hvilket indebar en nedbringelse af dka's
gæld ifølge kontokortet til toldbodgade på 9.178.400 kr. dka consults gæld til
toldbodgade var herefter ultimo 2010 på ca. 4,9 mio. kr.
det fremgår af et gældsbrev af 25. maj 2010, at dka consult aps skyldte toldbodgade
ca. 4,742 mio.kr. forfaldent til indfrielse den 31. december 2011. ifølge et af direktør for
toldbodgade tom glæsner larsen underskrevet brev af 28. maj 2010 stilet til dka
                                           - 598 -
consult a/s, att: direktør lasse lindblad, bekræftes, at det anførte forfaldstidspunkt i
gældsbrevet af 25. maj 2010 rettelig skulle være den 31. december 2012 og ikke som
anført den 31. december 2011.
i øvrigt fremgår det, at der fra toldbodgades konto i fionia bank den 6. oktober 2009
blev overført henholdsvis 155.000 kr. og 275.000 kr. til dka consult.
den 11. december 2012 indgik toldbodgades konkursbo et forlig med dka consult
aps, som blandt andet indebar, dka consult aps skulle tilbagebetale gælden til
toldbodgade med månedlige ydelser fra 1. januar 2013.
om salg af toldbodgade
i september 2009 havde michael mikkelsen en e-mailkorrespondance med lasse
lindblad, hvoraf fremgår, at lasse lindblad spurgte ind til hvor mange nordicom a/s-
aktier, der var i depotet for toldbodgade, og hvad toldbodgades aktuelle skyld til
banken var. michael mikkelsen svarede herpå og sendte herefter korrespondancen til
henrik juul.
af e-mail af 16. oktober 2009 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår:
      ”…
      jeg har været til fyraftenspilsner hos lasse sammen med brian og torben.
      vi talte om at banken skulle købe mercon, capi a/s tager bondegården og så
      indfrier de toldbodgade med provenu. så bliver det hele også mere rent. jeg
      ved ikke om vi kan tage mercon henset til at vi så kommer til at drive
      aksesorisk virksomhed?!
      men jeg synes det kan give mening da vi får nogle rene snit og kan fjerne
      både mercon lånet der kan lugte af 182 samt toldbodgade!
      lad os vende det mandag.
      jeg har ikke modtaget noget materiale fra lli endnu.
      …”
                                           - 599 -
den 21. december 2009 solgte tlp holding aps anparterne i toldbodgade til
bregnerødvej auto aps for 1 kr. bregnerødvej auto aps var ejet af jan herman
larsen.
af posteringsoversigt for dka's lån i banken fremgår, at dka havde et mellemværende
med bregnerødvej auto aps. dka modtog således f.eks. overførsler på henholdsvis 3
og 1 mio. kr. den 24. juni og 6. oktober 2009 mærket henholdsvis "bregnrødvej
auto aps" og "bregnerødvej auto jl".
samme dag som overførslen på 3 mio. kr. til dka fandt sted, den 24. juni 2009, skrev
michael mikkelsen til henrik juul en e-mail under emner "bregnerødvej auto", hvoraf
fremgår:
     ”er e[j]et af jan hermann larsen”
forhøjelse af lånet til toldbodgade
den 28. oktober 2009 skrev michael mikkelsen til henrik juul:
     ”aktierne i toldbodgade kan tåle et haircut på 50 % og stadig dække dkk 6,5
     mio - med andre ord kursværdien er omkring dkk 13 mio. så vi kan godt lave et
     nyt dok på dkk 6 mio. og så en pantsætning der dækker toldbodgade og tlp
     holding i stedet. med 50 % haricut vil der stadig være ssv for dkk 0,5 mio og
     med 20 % som i kreditpolitikken vil der være dkk 4,4 mio i ssv til tlp i ny
     sikkerhed.”
den 23. december 2009 blev der bevilget en forhøjelse af engagementet med
toldbodgade med 9 mio. kr. til 15 mio. kr. "til brug for indfrielse af lån i tlp holding
aps, samt servicering af selskabets forpligtelser". kreditindstillingen af 23. december
2009 er ikke underskrevet men navnet martin hjort hansen er angivet med henblik på
underskrift under teksten ”indstilles til bevilling”, og navnet henrik juul er angivet med
henblik på underskrift under teksten ”bevilget, den”.
                                           - 600 -
som sikkerhed modtog banken pant i 224.000 stk. aktier i colexon energy ag, som
tidligere havde ligget til sikkerhed for bankens engagement med tlp holding aps, jf.
afsnit 13.18. banken havde fortsat pant i de 156.080 stk. aktier i nordicom a/s.
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 4,598 mio. kr. blanco på
forhøjelsen var dermed 4,402 mio. kr. bankens samlede engagement med toldbodgade
var herefter angivet til 15 mio. kr. med en blanco på 2,99 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgår, at toldbodgade nu var ejet af bregnerødvej auto aps.
af kreditindstillingen fremgår endvidere blandt andet:
      ”…
      en del af provenuet skal gå til indfrielse af tlp holding aps' kredit på
      tdkk 7,5 i banken. endvidere skal provenuet bruges til at servicere
      nuværende forpligtelser for toldbodgade 10b aps.
      …
      5.      regnskabsmæssige forhold
      der er modtaget følgende materiale: årsrapport 2008, som dækker perioden
      28.11.2007 til 31.12.2008. beierholm, hakon ronn jensen, statsautoriseret. der
      er ingen forbehold i regnskabet.
      aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 39.935. de væsentligste aktiver er:
                                           - 601 -
          − tilgodehavender tdkk 39.808
          − likvide beholdninger tdkk 126
      regnskabet er det første for toldbodgade 10b og viser et lille overskud på tdkk
      15 for perioden 28.11.2007 til 31.12.2008.
      den viste egenkapital og overskud vidner om lav aktivitet i selskabet og kan bedst
      karakteriseres om passivt selskab, hvis formål er at have en række
      tilgodehavender hos andre selskaber.
      selskabet er tyndt kapitaliseret med en egenkapital på tdkk 140 og et
      resultat for skat på tdkk 21.
      …”
forhøjelsen på 9 mio. kr. blev anvendt til "indfrielse af tlp, lån 7,5" med 7,596 mio. kr.
den 23. december 2009 og betaling af "danske bank" med 1,2 mio. kr. den 28.
december 2009.
der er enighed mellem parterne om, at de ca. 7,5 mio. kr., som toldbodgade den 23.
december 2009 udlånte til dka, af dka consult aps blev betalt til tlp holding aps,
som indbetalte sin gæld til banken.
om colexon-aktierne
vedrørende colexon-aktierne, der var lagt til sikkerhed for forhøjelsen af lånet til
toldbodgade, fremgår af den låneaftale, hvorved dka consult aps havde udlånt disse
til toldbodgade, en optionsaftale om, at dka consult aps på et hvilket som helst
tidspunkt frem til den 31. december 2011 kunne forpligte toldbodgade til at købe
aktierne for kurs 5,50 euro pr. aktie, mens toldbodgade var berettiget til inden for en
given periode at købe aktierne for kurs 6,0 euro pr. aktie. børskursen var pr. 23.
december 2009 4,1 euro pr. aktie.
ved brev dateret den 23. maj 2010 og børsnota dateret den 25. maj 2010 udnyttede
toldbodgade sin option og købte de 224.000 stk. aktier i colexon energy ag af dka
consult aps for 5,5 euro pr. aktie, svarende til 9.178.400 kr. børskursen var den 25.
maj 2010 2,5 euro per aktie, svarende til ca. 4,166 mio. kr.
                                               - 602 -
toldbodgades betaling af købesummen skete ved modregning i dka consult aps’ gæld
til toldbodgade i henhold til gældsbrevet dateret den 23. december 2009, hvorved dka
consults gæld til toldbodgade blev nedbragt med 9.178.400 kr. til ca. 4.74 mio. kr. i
henhold til et nyt gældsbrev dateret den 25. maj 2010.
toldbodgades konkursbo anlagde omstødelsessag mod dka consult aps med påstand om
betaling af ca. 5,262 mio. kr., svarende til forskellen mellem købsprisen og børskursen for
aktierne i colexon energy ag den 25. maj 2010. sagen angik muligheden for omstødelse
efter konkurslovens § 64 eller § 74. ved holbæk rets dom af 16. august 2013 blev dka
consult aps frifundet for toldbodgades konkursbos krav. af rettens begrundelse fremgår:
       ”det må efter bevisførelsen lægges til grund, at toldbodgade 10 b aps og dka
       consult a/s i december 2009 indgik aftale om udlån af colexon-aktierne. det er
       ikke godtgjort, at der ikke samtidig hermed blev indgået aftale om købs- og
       salgsret som angivet i aftalen til de i aftalen fastsatte kurser. der er herved lagt
       vægt på de afgivne forklaringer, herunder tom larsens og lasse lindblads
       forklaringer om baggrunden for aftalen og dens indhold, herunder om
       fastsættelsen af købs- og salgsprisen for aktierne. det er heller ikke - uanset
       oplysningerne om tom g. larsens og lasse lindblads samarbejdsrelationer -
       tilstrækkeligt godtgjort, at aftalen på tidspunktet for dens indgåelse ikke var
       forretningsmæssigt begrundet.
       efter oplysningerne om forløbet i foråret 2010 førte capinordic banks opsigelse
       af toldbodgade10 b aps' engagement og tilkendegivelse om at ville
       tvangsindløse aktierne, der var stillet til sikkerhed for engagementet, til, at
       toldbodgade 10 b aps ved brev af 23. maj 2010 fremsatte ønske om at udnytte
       sin købsret til aktieposten. det må lægges til grund, at hvis ikke toldbodgade 10
       b aps havde gjort brug af sin købsret, ville dka consult a/s med kendskab til,
       at capinordic bank ville tvangsindløse aktieposten, have gjort brug af sin salgsret.
       såvel tom g. larsen som lasse lindblad har forklaret, at baggrunden for, at
       købsprisen blev fastsat til 5,5 € pr. stk. var, at toldbodgade 10 b aps skulle
       godskrives sparet rente. der er ikke grundlag for at fastslå, at toldbodgade 10 b
       aps i forhold til dka consult a/s ikke var bundet af aftalen efter dens indhold.
       det er således heller ikke godtgjort, at toldbodgade 10 b aps kunne have købt
       aktierne til den børsnoterede værdi på tidspunktet for udnyttelsen af købsretten.
       som følge heraf er det ikke godtgjort, at der ved aktieoverdragelsen og den deraf
       følgende nedskrivning af mellemregningen mellem selskaberne er sket nogen
       omstødelig disposition i form af gave, ligesom det heller ikke kan fastslås, at
       dispositionen var utilbørlig. oplysningerne om forholdene ved toldbodgade 10 b
       aps' overtagelse af aktieposten i nordicom, om udviklingen i toldbodgade 10 b
       aps' ejerforhold og om låneforhøjelsen i december 2009, herunder om provenuets
       - i hvert fald umiddelbare - overførsel til dka consult a/s, kan ikke i sig selv og
       efter sagens oplysninger føre til andet resultat. som følge heraf frifindes sagsøgte.
                                            - 603 -
     …”
ved østre landsrets ankedom af 16. oktober 2014 fandtes betingelserne for omstødelse efter
konkurslovens § 64, stk. 1, opfyldt, og dka consult aps blev dømt til at betale ca. 5,262
mio.kr. til toldbodgades konkursbo. af østre landsret begrundelse fremgår:
     ”det lægges ved afgørelsen til grund, at dka consult a/s i løbet af 2009
     oparbejdede en gæld til toldbodgade 10 b aps, således, at denne gæld med
     udgangen af 2009 udgjorde 13.683.321 kr. gælden blev den 25. maj 2010
     nedbragt med 9.178.400 kr. ved modregning efter toldbodgade 10 b aps’ køb af
     colexon energy ag aktierne til kurs 5,50 euro. den officielle børskurs pr. 25.
     maj 2010 var 2,35 euro, og værdien af aktierne i henhold til børskursen var
     3.916.416 kr.
     capinordic bank havde forinden ved brev af 27. januar 2010 opsagt engagementet
     med toldbodgade 10 b aps til indfrielse. den skyldige saldo var opgjort til ca.
     15 mio. kr. købet af colexon aktierne skete, efter at finansiel stabilitet den 21.
     maj 2010 meddelte, at opsigelsen fastholdes, og at en tvangsrealisation af de
     stillede pantsikkerheder (colexon aktierne) ville fortsætte. capinordic
     bank/finansiel stabilitet blev som panthaver ikke underrettet om hverken den
     indgåede optionsaftale eller overdragelsen af aktierne.
     landsretten finder ikke efter den skete bevisførelse grundlag for at fastslå, at de
     dokumenter, der relaterer sig til nedbringelsen af dka consult a/s’ gæld til
     toldbodgade 10 b aps er produceret efterfølgende. uanset om der er handlet på
     baggrund af aktieudlåns- og optionsaftalen af 23. december 2009, finder
     landsretten imidlertid, at det er afgørende tidspunkt for bedømmelsen af, hvorvidt
     der er sket en omstødelig disposition i relation til konkurslovens bestemmelser, er
     fuldbyrdelsestidspunktet den 25. maj 2010.
     på denne baggrund og efter det oplyste om personsammenfaldet i de involverede
     selskaber og selskabernes indbyrdes engagementer, finder landsretten det
     godtgjort, at toldbodgade 10 b aps’ køb af colexon aktierne er udtryk for en
     gavedisposition, hvis betydelige værdi var kendt af parterne. da gavepositionen
     endvidere er fuldbyrdet senere end seks måneder før fristdagen, er betingelserne
     for omstødelse i medfør af konkurslovens § 64, stk. 1, opfyldt.
     appellantens påstand tages herefter til følge, således at dka consult aps skal
     betale forskellen mellem nedbringelsen af gælden og værdien af modydelsen på
     fuldbyrdelsestidspunktet, med tillæg af renter som påstået.
     …”
om opsigelse og afvikling af gældsforholdene
                                              - 604 -
30. december 2009 erklærede ncap aps over for toldbodgade, at toldbodgades gæld
til ncap aps i henhold til gældsbrevet på ca. 39,38 mio. kr. kunne indfries ved
levering af 156.080 stk. aktier i nordicom, forudsat at ncap aps ikke derved opnåede
en aktiebesiddelse på mere end 33 % i nordicom a/s, der ville indebære en
indløsningspligt for ncap aps.
den 27. januar 2010 opsagde banken engagementet med toldbodgade på ca. 15,03 mio.
kr. ”med henvisning til afsnittet om opsigelse i den indgåede kreditaftale” til indfrielse
den 29. januar 2010. opsigelsen er underskrevet af henrik juul for michael mikkelsen
og af martin hjort hansen.
den 29. januar 2010 påbegyndte banken en realisering af de pantsatte aktier i nordicom
a/s, som herefter fortsatte i løbet af 2010 og blev afsluttet med salg af de sidste aktier
den 25. november 2010.
ved e-mail af 21. maj 2010 afslog bankens advokat et forslag fra toldbodgades advokat
peter ruhr om, at toldbodgade nedbragte engagementet med 1/2 -1 mio. kr. per måned ved et
kontrolleret successivt salg af de stillede sikkerheder, således at salget af aktier fra
sikkerhedsdepotet blev forestået af toldbodgade, og således at engagementet blev nedbragt
med mindst 1 mio. kr. senest den 30. juni 2010. det fremgår, at baggrunden for forslaget er, at
”et større udsalg af aktierne i markedet kan medføre uhensigtsmæssig kurspåvirkning med
risiko for, at der sker forringelse af sikkerheden".
af en liste over kursudviklingen i nordicom a/s-aktien i 2010 med oplysning om antal
dagligt handlede aktier fremgår blandt andet følgende kurser og antal handler:
 dato              kurs, høj        kurs, lav      antal
 29. januar        70               65             8630
 26. februar       74,5             74,5           1350
 30. marts         71               70             460
 29. april         71               68,5           838
 31. maj           67               56             2263
 30. juni          49               49             996
                                              - 605 -
 30. juli          51,5             51,5            30
 30. august        53               45              1684
 30. september 17,5                 14,9            13546
 29. oktober       10,2             9,65            6454
 30. november      10,8             10,1            17831
 30. december      11,8             10,3            314640
den 4. oktober 2010 blev tlp holding aps og tom larsen, begge på bankens
begæring, erklæret konkurs.
den 3. februar 2011 blev toldbodgade erklæret konkurs på bankens begæring.
den 17. februar 2011 købte dka consult aps ncap aps' tilgodehavende hos toldbodgade
i henhold til gældsbrevet og den tilhørende allonge og erklæring for ca. 2,03 mio. kr.,
svarende til en middelkurs på 13 for de 156.080 stk. aktier.
om toldbodgades indfrielse af gælden over for dka consult aps fremgår af en e-mail af 7.
marts 2011 fra advokat anders hoffman larsen på vegne af toldbodgades konkursbo til
advokat klaus lindblad, der repræsenterede dka consult aps:
       ”…
       boet er indforstået med at indfri gældsforholdet til ncap aps, transporteret til
       dka consult a/s, mod betaling a kr. 1.456.226,40, svarende til 156.080 stk.
       nordicom aktier i kr. 9,33.
       beløbet betales under forudsætning af, at betaling sker til fuld og endelig
       indfrielse a f gældsbrevet stort kr. 39.380.282,74 med ncap aps, transporteret til
       dka consult a/s (se vedhæftede). det er endvidere en betingelse, at dka
       consult a/s samtidig med betalingen trækker sin anmeldelse i boet tilbage.
       herudover er det en betingelse, at dka consult a/s samtidig med betalingen
       trækker sin anmodning til sø- og handelsrettens skifteret om kuratorvalg tilbage.
       i den forbindelse beder jeg dig i øvrigt bemærke, at advokat ole larsen, allerede
       ved afsigelsen af konkursdekretet blev udpeget som ad hoc kurator med henblik
       på at vurdere den af selskabet forud for konkursen anlagte retssag mod
       finansieringsselskabet.
       slutteligt skal jeg inden indfrielsen kan ske, venligst anmode om at modtage
       nærmere oplysninger om den i transporterklæringen nævnte pantsætning af 15.
                                               - 606 -
       april 2010, jf. mit tidligere brev herom, således at jeg på boets vegne kan vurdere
       om indfrielse og/eller transport kolliderer med tredjemands ret i boet.
       for god ordens skyld skal jeg gøre opmærksom på, at boets indfrielse alene
       vedrører det nævnte gældsbrev, og således ikke parternes øvrige mellemværende,
       herunder inddrivelsen af gældsbrev stort kr.4.742.421 med tillæg af renter i boets
       favør.
       …”
der blev herefter indgået en aftale om en differenceafregning baseret på den aktuelle
kurs for nordicom a/s-aktien, svarende til en kontant betaling af ca. 1,456 mio. kr., der
blev udbetalt til dka consult aps den 9. marts 2011.
efter det oplyste blev toldbodgades datterselskab, kell development aps, erklæret konkurs
den 26. april 2011 på toldbodgades konkursbos begæring.
bankens pant i de 224.000 stk. aktier i colexon energy ag blev realiseret ved et salg den 5.
juli 2012 for 0,325 euro pr. aktie efter afholdelse af investormøder og forhandlinger i
hamborg i juni og juli 2012. børskursen var ifølge oplysning fra den tyske børs den 4. juli
0,261 euro per aktie, den 5. juli 0,269 euro pr. aktie og den 6. juli 0,3 euro per aktie. den
samlede pris var 1.319.037,53 euro.
tabsopgørelse
toldbodgade er under konkurs. en eventuel dividende afhænger blandt andet af, om det
lykkedes kurator at inddrive toldbodgades tilgodehavende hos kell development aps
og udfaldet af den af toldbodgades konkursbo anlagte omstødelsessag mod dka.
sagsøger har opgjort tabet til 11.288.348.43 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 10.648.789,89 kr.
herfra skal efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede
selskaber for i alt 35.259.736,52 kr., hvorfor banken samlet set ikke har haft et tab, men en
indtægt på 24.610.946,63 kr.
                                            - 607 -
følgeforretningerne omfatter engagement oprettet for udligning af bankens potentielle
tab på nordicom aktier på 26.207.392,80 kr., indfrielse af tlp (23. december 2009) på
7.596.077,32 kr. og lån til konkursbo, massekrav på 1.456.266,40 kr.
13.29. administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
kommanditselskabet k/s bryggen invest (k/s) ejede ejendommen snorresgade 17 – 19,
københavn med henblik på udvikling, videresalg eller udlejning. k/s’et havde ikke andre
formål.
om denne ejendom er i et salgsprospekt af november 2004 anført blandt andet:
      ”fuldt udlejet, afskrivningsberettiget investeringsejendom ved islands brygge.
      ejendommen er udlejet til københavns universitet samt mercedes benz.
      ejendommen har en stor lejereserve ligesom et yderligere fremtidigt potentiale i
      konvertering til boliger.
      …”
50 % af anparterne i k/s’et var ejet af centerplan a/s, de øvrige 50 % af essex invest a/s.
den 24. september 2008 overdrog centerplan a/s 50 % af anparterne i k/s bryggen invest
samt en fordring på k/s'et på 1,75 mio. kr. til julemosegaard aps for 6 mio. kr.
julemosegaard aps var et datterselskab til dka consult aps. carsten leveau, der efter det
oplyste i 2009 var bestyrelsesformand for k/s’et, var personligt taget under
konkursbehandling den 16. december 2008. centerplan a/s var gået konkurs den 29. oktober
2008.
det fremgår af sagen, at carsten leveau efter centerplans konkurs i flere sammenhænge var i
kontakt med banken navnlig om bankens sikring eller salg af pant stillet af centerplan før
konkursen.
ved e-mail af 17. marts 2009 rettede carsten leveau henvendelse til lasse lindblad om
varetagelse af både bankens og hans egne forretningsmæssige interesser og vedlagde en
skitse benævnt ”transaktionsmuligheder med capinordic bank a/s”, hvori nævntes køb af en
ejerandel på 50 % i k/s’et. i e-mailen anførtes endvidere blandt andet:
                                               - 608 -
      ”…
      vi har hele tiden haft en gentleman agreement aftale på 15 mio. som fremkom for
      den mer sikkerhed der var på parkeringsdealen, og samt nogle helt konkret profit
      share aftaler på de ejendomme der landede direkte eller indirekte på jeres bøger.
      jeg vedlægger det oplæg som bliver præsenteret for borris i morgen. …
      vi skal have fundet nogle helt konkret aftaler i morgen på de 15 mio. og de
      profitsplit som vi tidligere har aftalt, med eller uden borris, og når det så er sagt er
      det formentligt ikke realistisk at få ham på banen vedrørende allokton med et så
      kort varsel, jeg vil dog prøve da jeg mener at det stadig er en god deal og jeg har
      en relativ god sag på den lange bane.
      det er de byggeklodser der er at lege med, og som fremgår af oplægget, er der
      masser af muligheder, både for at, i kommer hjem og vi alle tjener en pæn profit.
      … hvis jeg skal være den eneste der ikke får noget som helst ud af mine ”egne”
      aktiver, og husk jeg har intet at tabe, da jeg alligevel er bandlyst og fallit
      og bare fordi at man er gået konkurs er det ikke ensbetydende med at man ikke
      kan tjene penge igen, det gør det bare lidt svære!, og jeg håber virkelig at vi kan
      lave nogle spændende forretninger i fremtiden.
      …”
ved mail af 31. marts 2009 sendte torben lyst som senior advokat, capinordic bank, til
carsten leveau med kopi til lasse lindblad en række dokumenter vedrørende k/s’et,
herunder blandt andet årsrapport 2007 for k/s’et, anpartshaverfortegnelse, salgsprospekt
vedrørende snorresgade 17-19 udarbejdet i november 2004, tingbogsattest,
ejendomsvurdering 2007 og ”breakdown leje”. i e-mailen anførtes blandt andet:
      ”…
      jeg vil nu udfærdige udkast til overdragelsesaftale – vil du oplyse mig, hvilket
      selskab, der skal være køber for de 50 % fra julemosegaard for de aftalte kr. 9
      mio.?
      essex rykker på ny for likviditet – har du noget nyt i så henseende? har du lavet
      nogle aftaler med essex i så henseende?
      …”
                                             - 609 -
julemosegaard aps indgik herefter den 5. maj 2009 en optionsaftale med holdingselskabet af
1/10 2008 aps, hvor carsten leveau var direktør. ifølge aftalen fik holdingselskabet af 1/10
2008 aps en option på at erhverve julemosegaard aps' 50 % af anparterne i k/s'et.
købesummen udgjorde 3,5 mio. kr., hvis optionen blev udnyttet inden udgangen af august
2009, og 6 mio. kr. herefter. derudover skulle holdingselskabet af 1/10 2008 aps for
tildelingen af optionen betale en fast optionspræmie på 3 mio. kr. til julemosegaard aps. i
øvrigt indeholdt aftalen blandt andet følgende bestemmelse:
       ”…
       2.2     snarest muligt efter aftalens underskrivelse udviser optionshaver
               rimelige bestræbelser på at formå essex til at lægge ud for driften i
               selskabet. optionshaver orienterer uden ugrundet ophold optionsudsteder
               om resultatet og bestræber sig i øvrigt på at opnå en positiv afklaring med
               essex herom senest 14 dage efter aftalens indgåelse. lykkes dette ikke,
               må optionsudsteder bidrage til driften i henhold til aftalen mellem
               optionsudsteder og essex. bidrag til driften af selskabet ydet af
               optionsudsteder i perioden fra og med tidspunktet fra optionsudsteders
               oprindelige erhvervelse af kommanditanparteme og frem til skæringsdag
               refunderes af optionshaver krone for krone ud over købesummen.
       …”
optionen om at erhverve anparterne i k/s’et omfattede ikke overdragelse af den
mellemregning på 1,75 mio. kr. på k/s’et, som julemosegaard aps oprindeligt havde
erhvervet fra centerplan a/s sammen med anparterne.
af årsrapporten for 2008 for k/s bryggen invest, der er forsynet med revisionspåtegning
uden forbehold, fremgår, at aktiverne hovedsageligt bestod af grunde og bygninger til en
værdi af 128,239 mio. kr. det fremgik tillige, at ejendomme var værdireguleret med en
stigning på 38,272 mio.kr. fra 1. januar 2008, og at den langfristede gæld til
realkreditinstitutter udgjorde 72,957 mio.kr. endvidere fremgik blandt andet:
       ”…
       materielle anlægsaktiver
       selskabets investeringsejendom måles til markedsværdi baseret på en årlig
       vurdering af ejendommen. beregningen af markedsværdi er foretaget ved hjælp
       af en afkastbaseret model. ved fastlæggelsen af ejendommens indtægtsforhold
                                             - 610 -
      tages der højde for de bestående lejekontrakter, herunder den aktuelle leje,
      deposita og andre relevante forhold. der reguleres for eventuel tomgangsleje.
      lejeindtægten fradrages de driftsomkostninger, som påhviler ejendommen.
      derudover tages der højde for de forventede renoverings- og forbedringsarbejder
      og eventuelle konsekvenser for fremtidige indtægter og omkostninger.
      som følge af målingen til markedsværdi foretages der ikke afskrivning på
      investeringsejendomme.
      regulering af investeringsejendommene optages under posten ’’lejeindtægter og
      øvrige indtægter, nettofortjeneste ved salg af ejendomme samt
      dagsværdiregulering” i resultatopgørelsen.
      …”
om ejendommens stand fremgår af intern e-mail af 18. juli 2007 hos den ene lejer,
københavns universitet, fra arkitekt til ejendomsadministrator blandt andet:
      ”…
      efter møder på stedet med udlejerens repræsentant, ejendomsinspektør jørn
      bruhn, er de livstruende forhold blevet bragt i orden, men vi savner stadig en plan
      for vedligeholdelse eller bedre: en udskiftning af vinduerne. problemet er at
      vinduer og terrassedør vanskeligt eller slette ikke kan åbnes og lukkes og er piv-
      utætte for vind og regn. det er både påvist på stedet og dokumenteret med fotos
      og en registrering, som er sendt til udlejeren. udlejerens overvejelser har
      naturligvis gået på hvornår vi opsiger lejemålet. vi har uforpligtende tilkendegivet
      at vores planer for lejemålet er indtil 2012-2013
      …”
ved vurderingsrapport af 16.november 2007 foretaget af sadolin & albæk a/s med henblik
fastsættelse af ”the market value of the property in its current state and condition ('as is’) with
the existing leases as at the date of valuation” er denne værdi skønnet at udgøre cirka 131
mio.kr.
om forudsætningen for vurderingen er om udlejningsforholdene fremgår en lejeindtægt på 5,9
mio.kr. om året, hvoraf ca. 5,489 mio.kr. hidrørte fra udlejning til københavns universitet.
det fremgår tillige, at den offentlige vurdering pr. 1. oktober 2006 var på 164 mio.kr.
den 26. maj 2009 skrev lasse lindblad til henrik juul:
                                            - 611 -
     ”… kan vi ikke lave "aconto" kredit til carsten leveau som oprindelig aftalt - jeg
     bliver ringet ned - han skal nok komme med regnskabet efterfølgende naar der er
     en gulerod ?...”
ved brev af 29. maj 2009 til banken, att. michael mikkelsen, skrev carsten leveau navnlig:
     ”…
     hermed fremsendes som aftalt materiale på k/s bryggen invest.
     jeg har i newco selskab erhvervet 50 % af anparterne for kr. 9 mio. og kan stille
     disse anparter til sikkerhed for det aftalte lån.
     jeg kommer gerne tirsdag og gennemgår materialet, og kan eventuelt komme med
     det supplerende materiale du skulle behøve.
     købsprisen pa 50 % af anparterne svarer til den oprindelige anskaffelsespris på kr.
     85 mio. tillagt kr. 3 mio.
     ejendomsvurderingen er i dag på kr. 138 mio., så der er en pæn sikkerhed for
     lånet.
     vedlagt er resultatopgørelse og budget i base case.
     min opgave, som også hele tiden har været planen, er at optimere lejen samt
     refinansiere de private pantebreve. lejen kan som det fremgår forhøjes med kr. 3-
     4 mio. p.a., og hsh nordbank har tidligere indikeret at de er villige til at forhøje
     deres lån og indfri de private pantebreve. dette vil give en rentebesparelse pa ca. 5
     % p.a. svarende til ca. kr. 800.000 p.a. i bedre drift.
     …”
den vedlagte offentlige ejendomsvurdering for 2008 var på 138 mio.kr.
michael mikkelsen skrev samme dag til henrik juul:
     ”…
     uden at bruge dage på det kan jeg sige at det i mine øjene bliver svært at låne ham
     dkk 10-15 mio på baggrund af dette vurderingen er foretaget nov. 2007! dvs det
     er på ingen måde en markedskonform vurdering. det vil således alene være et
     b[lan]co engagement og med tvivl omkring servicering er det i bedste fald en 100
     % solvensreservation og i værste fald en direkte nedskrivning - dvs. vi netto
     kommer til at nedskrive mere end hvad vi har i dag.
                                             - 612 -
      standen af ejendommen er middel eller under middel. ud fra den lidt ældre
      valuering er ejendommen fuldt udlejet. i balancen er der en afvikling på det ene
      hsh lån dkk 20 mio. men denne afvikling kan ikke ses af driften hvor der kun
      fremgår renteudgifter - der dog er faldende over perioden resultat, som det
      hedder i opstillingen må således være efter renter men før afdrag! der er herefter
      negativ drift på ejendommen og absolut ingen afvikling /serviceringsmulighed til
      os.
      vi kan vende den når du har tid.
      …”
ved korrespondance den 2. juni 2009 anmodede michael mikkelsen carsten leveau om
specificeret yderligere materiale, hvorefter der blev fremsendt yderligere oplysninger,
herunder kopi af pantebrevene i ejendommen.
i e-mail af 2. juni 2009 til henrik juul skrev lasse lindblad:
      ”hej henrik - skulle vi anvende 5 min. på leveau sagen!”
holding af 1/10 2008 aps overdrog den 10. juni 2009 sine rettigheder og forpligtelser i
henhold til optionsaftalen til administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
(administrationsselskabet). martine l. tox, carsten leveaus fraskilte ægtefælle, var i
henhold den senere kreditindstilling ejer af administrationsselskabet og tillige efter
selskabsregistrering på dette tidspunkt direktør i selskabet.
den 12. juni 2009 blev der trukket 3,211 mio. kr. på administrationsselskabets konto i
banken.
af e-mail af 12. juni 2009 fra martin hjort mikkelsen til michael mikkelsen fremgår navnlig:
      ”…
      jeg har fået en overførselsanmodning vedr. ovennævnte selskab. der skal dkk 3
      mio. til julemosegaards konto, som derfra skal videre til dka consult.
      …”
                                              - 613 -
michael mikkelsen videresendte mailen til henrik juul med bemærkningen ”fyi - der er vist
flere interesser i at kreditten kommer på plads!”
om baggrunden for, at beløbet skulle videreoverføres fra julemosegaard aps til dka,
fremgår blandt andet følgende af torben lysts e-mail af 10. august 2009 til carsten leveau
med kopi til lasse lindblad:
       ”…
       i det vi er enige om, at det er uhensigtsmæssigt at involvere essex i, at der er sket
       overgang fra julemosegaard aps til dka consult a/s er manøvren blevet en
       anelse mere kompliceret, idet der således er nuanceforskelle på, hvad der skal
       indgå i dokumenter til ekstern brug i forhold til, hvad der er behov for at der skal
       fremgå af de inter partes gældende aftaledokumenter.
       vi begynder med en fuldmagt til julemosegaard. den er ren intern i forholdet
       mellem dka og julemosegaard, men er en formalitet, som skal være i orden, idet
       julemosegaard jo har afstået retten til dka.
       dernæst er der underretningen om udnyttelse af optionen. dette dokument er
       den eneste korrekte måde at udnytte optionen på. dokumentet træder i stedet for
       en spa, idet samtlige vilkår for overdragelsen er angivet i optionsaftalen af 5. maj
       2009 (vedhæftet for easy reference) med closing agenda (ligeledes vedhæftet for
       easy reference). slagplanen i optionsaftalen og closing agenda skal nu blot følges,
       herunder skal der udarbejdes lånedokumenter m.v.
       så er der den interne transporterklæring til capi bank, hvor det fremgår,
       at det er dka consult a/s, som giver transporten, da dka er indtrådt i
       julemosegaards sted.
       til brug eksternt følger den transporterklæring til capi bank, hvor det ikke
       fremgår, at dka er indtrådt – men den er således formuleret, at dka i egenskab
       af moder for julemosegaard tiltræder transporten. dette er for at imødegå
       eventuelle misforståelser, skulle det komme essex for øren, at dka var indtrådt
       på julemosegaards plads. så har dka forlods tiltrådt.
       …”
den 16. juni 2009 blev der hævet 204.742,87 kr. på administrationsselskabets konto i
banken, og beløbet indgik på carsten leveaus private konto i banken, således at et overtræk
af samme størrelse blev inddækket. martine l. tox skrev den 18. juni 2009 til martin hjort
hansen, at der uretmæssigt var hævet 204.742,87 kr. på administrationsselskabets konto i
banken, hvortil martin hjort hansen svarede, at der var lavet en aftale herom mellem lasse
                                             - 614 -
lindblad og carsten leveau. henrik juul skrev i den anledning til lasse lindblad, at det var
en klar forudsætning for ydelsen af lånet, at carsten leveaus overtræk blev inddækket. på
lasse lindblads forespørgsel anførte henrik juul, at det ikke var et problem, at carsten
leveau var konkurs, idet martine l. tox frit kunne vælge at hjælpe sin tidligere ægtefælle.
beløbet blev imidlertid den 10. juli 2009 tilbageført fra carsten leveaus konto i banken til
administrationsselskabets konto. det fremgår i øvrigt af kontoudskrift for
administrationsselskabets konto, at der den 29. september 2009 hævedes 200.000 kr. med
posteringstekst ”overførsel”. der er ikke fremlagt udskrift af carsten leveaus konto for dette
tidspunkt.
ved kreditindstilling af 22. juni 2009 indstilles bevilling af 3,810 mio.kr. til
administrationsselskabet. kreditindstillingen er ikke underskrevet, men navnet henrik juul er
angivet med henblik på underskrift. det fremgår dog af en udskrift om bevillingsfuldmagt til
henrik juul, at han bevilgede lånet. om formålet fremgår alene, at der er tale om etablering
af et lån. der var ingen sikkerheder for lånet. det fremgår tillige, at administrationsselskabet
ikke havde aflagt årsrapport, da første regnskabsår for selskabet endnu ikke var afsluttet.
under strategi er anført, at engagementet ”søges afviklet hurtigst muligt”.
af referat af bestyrelsesmødet den 23. juni 2009 fremgår herom:
       ”..
       efterretningssager (bilag 8)
       forhandling           hju: oplyste at … hju har brugt sin beføjelse til at yde et
                             lån på dkk 3.8 mio. til administrationsselskabet af 1.
                             august 2008 aps, hvor provenuet bl.a. er anvendt til
                             indfrielse af carsten leveaus private engagement.
       beslutning            bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
       …”
den 11. august 2009 skrev torben lyst (direktionssekretær, advokat og personlig assistent for
lasse lindblad) til henrik juul blandt andet:
       ”…
                                             - 615 -
      som jeg har forstået det, har du og lasse haft en drøftelse omkring en facilitet for
      administrationsselskabet af 1. august 2008 aps til brug for selskabets erhvervelse
      af en post på 50 % af k/s bryggen invest, som ejer ejendommen snorresgade 17-
      19 i kvarteret omkring islands brygge den anden 50 % kommanditist er essex.
      til erhvervelsen skal der, således som jeg har forstået det, bruges dkk 4 mio.
      sælger har en fordring på k/s bryggen invest i form af en tiltransporteret
      mellemregning på stor dkk 1.7 mio. som ikke overdrages til ny køber og denne
      mellemregning kan bringes i spil som supplerende sikkerhed m v.
      …”
den 21. august 2009 meddelte administrationsselskabet dka consult, at man nu udnyttede
optionen i henhold til aftalen af 5. maj 2009. samme dag skrev michael mikkelsen til torben
lyst navnlig:
      ”… der skal laves en lille aftale som jeg gerne vil bede dig koncipere – aftalen
      omkring dækning af underskud er nemlig ikke endeligt indgået som ellers
      oprindeligt oplyst.
      …”
den 24. august 2009 modtog michael mikkelsen kopi af samtlige pantebreve vedrørende
snorresgade 17 – 19. den 25. august 2009 modtog han et 10-årigt likviditetsbudget for k/s
bryggen invest og administrationsselskabet, hvoraf fremgik blandt andet, at en stigning i den
driftsmæssige likviditet for k/s bryggen invest fra 2,596 mio. kr. i år 1 til 4,616 mio.kr i år
10, en stigning i resultatet fra 2,596 mio.kr. i år 1 til 35,264 mio.kr. i år 10, og en stigning i
egenkapital fra 50,896 mio. kr. til 83,564 mio.kr. for administrationsselskabets
vedkommende fremgik en stigning i den samlede likviditet fra ca. 0 i år 1 til 1,219 i år 10.
ved e-mail af 26. august 2009 sendte torben lyst blandt andet optionsaftalen af 5. maj 2009
til michael mikkelsen med kopi til lasse lindblad og henrik juul til brug for bankens
udarbejdelse af term sheet for lån. af e-mailen fremgår blandt andet:
      ”…
      som det følger af pkt. 3.3 er restkøbesummen ved udnyttelse af optionen dkk 3,5
      mio., forudsat at optionen udnyttes så betids, at closing kan gennemføres inden
      udgangen af august.
                                            - 616 -
      …
      i tillæg til ovenstående dkk 3,5 mio. kommer yderligere dkk 500.000, som er
      et beløb, som optionsudsteder [dka consult] i øvrigt har tilført k/set i
      ejerperioden og som skal refunderes af
      optionsudnytter[administrationsselskabet], jf. pkt. 3.2, jf. pkt. 2.2.
      …”
på baggrund af e-mailen fra torben lyst sendte michael mikkelsen samme dag følgende e-
mail til henrik juul:
      ”…
      lånebehovet er lige øget med tdkk 500 til i alt dkk 4 mio + stift på 2 pct. i alt
      dkk 4,08 mio. de ekstra tdkk 500 dækker over udgifter dka skulle have
      afholdt!
      1. vil vi med finansiere disse?
      2. i bekræftende fald til 1, er det så ok jeg spørger til dok for de afholdte
      udgifter, eller bliver det en for varm kartoffel?
      vi er startet op på dok produktionen, jeg er ved at gennemgå det fremsendte
      mangelfulde og fejlfyldte materiale og vil stille en række spørgsmål til dette - men
      dok bliver klar sideløbende, så der kan underskrives hvis det brænder på.
      …”
henrik juul svarede hertil, at han alene havde sagt god for 3,5 mio.kr.
den 27. august 2009 sendte torben lyst til michael mikkelsen en e-mail vedhæftet en fil
”ks bryggen invest. term sheet 27 08 09 køb af ks bryggen invest, tl mark up”.det
fremgår af e-mailen, at dokumentet indeholdt mikkelsens ”mark-up justeringforslag” og at
nogle punkter, herunder ”henvisning til mellemregning”, var taget ud efter ønske fra henrik
juul.
ligeledes den 27. august 2009 skrev torben lyst til lasse lindblad blandt andet:
      ”…
      det vigtigste lige nu er, at hju har oplyst mig, at bevillingen er på dkk 3,5
      mio. – og ikke de dkk 4,0 mio., som jeg har bedt om, når jeg har tilskrevet
                                              - 617 -
      banken, senest i går morges. det ændrer ikke ved det praktiske problem: der
      mangler dkk 500.000 for at kabalen går op – og hju vil ikke genoptage sagen
      med formanden.
      …”
banken afgav samme dag endeligt finansieringstilsagn indeholdende bankens betingelser for
at yde et samlet lån på 7,65 mio. kr., der således også omfattede det allerede ydede lån. af
finansieringstilsagnet fremgår, at faciliteten skulle være tilbagebetalt senest den 31. december
2010. endvidere fremgår blandt andet:
      ”…
      6.      betingelser låneudbetaling
      6.1     følgende forhold og betingelser skal være opfyldt til bankens tilfredshed,
      førend der kan ske udbetaling i henhold til faciliteten:
              6.1.1         underskrevet tilsagn fra essex invest a/s om at essex invest
                            a/s
                            (i) finansierer det likviditetsmæssige underskud i k/s
                            bryggen invest for 2008, for så vidt angår beløbet der
                            ligger ud over de kr. 500.000, som låntager indbetaler til
                            k/s bryggen invest senest d. 5. september 2009;
      …”
ved erklæring af 3. september 2009 påtog essex invest a/s (den anden ejer af k/s’et) sig at
finansiere det likviditetsmæssige underskud i k/s'et mod, at den anden ejer af anparterne i
k/s'et indbetalte 500.000 kr. til essex invest a/s. af erklæringen fremgår blandt andet:
      ”…
      i forlængelse af indgåelse af optionsaftalen af 5. maj 2009 mellem julemosegaard
      aps og holdingselskabet af 1/10 2008 aps vedrørende halvdelen af samtlige
      kommanditanparter i kis bryggen invest patager essex invest a/s sig herved
      over for
              (i) holdingselskabet af 1/10 2008 aps samt;
              (ii) det med holdingselskabet af 1/10 2008 aps koncernforbundne
              selskab administrationsselskabet af 1. august 2008 aps, som
                                               - 618 -
               efterfølgende har fået overdraget de holdingselskabet af 1/10 2008
               aps tilkomne rettigheder i henhold til optionsaftalen,
               at essex invest a/s finansierer
               (iii) det likviditetsmæssige underskud for 2008 for så vidt angår
               finansieringsbehov, når ejeren af de øvrige 50 % af kommanditanparterne
               har foranlediget indbetalt til essex invest a/s kr. 500.000, hvilket skal ske
               senest den 10. september 2009;
       …”
ved e-mail af 4. september 2009 rettede carsten leveau henvendelse til henrik juul med
bemærkning blandt andet om, at låneprovenuet var 500.000 kr. mindre end forudsat og med
en anmodning om hjælp i den forbindelse. der blev ikke bevilget yderligere som følge heraf.
der foreligger kreditindstilling af 25. september 2009 angående udvidelse af engagementet
med administrationsselskabet med 3,570 mio.kr. til brug for 2. rate af betalingen for 50 % af
anparterne, således at det samlede engagement herefter var på 7,650 mio. kr.
kreditindstillingen er ikke underskrevet men angiver navnet henrik juul under indstillingen
til bevilling. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
       ”…
       3.      låneformål
       erhvervelse af 50 % af anparterne i k/s bryggen invest. de øvrige 50% ejes af
       essex invest a/s.
       k/s bryggen invest har til formål at eje og drive ejendommen beliggende
       snorregade 17-19, 2300 kbh s. ejendommen er en flerbrugerejendom på i alt
       8.896 m2 med københavns universitet som hovedlejer (8.159 m2). for
       uddybende information henvises til afsnit 5. sikkerhedsbeskrivelse.
       4.      engagementsbeskrivelse
       kassekredit stor tdkk 7.650 med pant i 50 % af anparterne i k/s bryggen
       invest, samt sikringskonto med indestående tdkk 200.
       5.      sikkerhedsbeskrivelse
       beløb                   beskrivelse
                                        - 619 -
dkk 2.700.000         anparter i k/s bryggen invest svarende til 50 % af
                      kapitalen. k/s’et har til formål at eje og drive ejendommen
                      snorregade 17-19, 2300 kbh s. ejendommen er i november
                      2007 vurderet af sadolin albæk til en værdi på ca. dkk 131
                      mio. (yield 6,0 %) der er her taget udgangspunkt i
                      markedslejen og ikke den faktiske leje som er ca. 25%
                      lavere, der har således været en skjult lejereserve ultimo
                      2007. den tinglyste gæld er på dkk 80 mio. og restgælden
                      er på ca. dkk 71 mio. alle lejekontrakter kan fra lejers side
                      opsiges med 6-12 mdr. varsel, essex invest a/s har afgivet
                      erklæring om at dække ethvert driftsmæssigt underskud i
                      perioden 2009 - 2010. essex invest a/s havde ved seneste
                      regnskabsafslutning, 2007/08, res før skat på tdkk 168.105
                      en ek på tdkk 1.199.794 og en samlet aktivmasse på
                      tdkk 7.600.150, svarende til en solvens på ca. 16 %.
udover københavns universitet er den anden store lejer, daimlerchrysler
distributio a/s, endeligt er der udlejet plads til mobiltelefonantenner til telia,
samt 70 parkeringspladser.
               den tinglyste prioritet ser ud som følge:
               dkk 40.000.000 pantebrev, hsh nordbank
               dkk 20.000.000 pantebrev, hsh nordbank
               dkk 5.000.000 pantebrev, ptb vejle aps
               dkk 1.500.000 pantebrev, willy friis
               dkk 1.500.000 pantebrev, willy friis
               dkk 1.500.000 pantebrev, eco vest aps
               dkk 1.500.000 pantebrev, eco vest aps
               dkk 1.000.000 pantebrev, eco vest aps
               dkk 1.000.000 pantebrev, eco vest aps
               dkk 7.000.000 pantebrev, restrupparken a/s
               ev 2008: dkk 138.000.000
ejendomme har 7 lejere/enheder med en samlet budgetteret lejeindtægt i 2009 på
tdkk 6.402 (faktisk leje) vil bankens engagement være dækket ved et afkastkrav
på ca. 6,25 %, når der ses bort for evt. skat. ejendommen er bogført med et afkast
på 4,55 % i årsrapport for 2008.
den skønnede sikkerhedsværdi udgør dkk 0
…
6.      regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
administrationsselskabet af 1. august 2008 aps har endnu ikke aflagt første
årsrapport, nedenfor gennemgås de regnskabsmæssige forhold for k/s bryggen
invest i stedet.
                                            - 620 -
      der er modtaget følgende materiale:
          − årsrapport 2008 for k/s bryggen invest, revideret af pwc, ingen
              forbehold.
          − budget drift og likviditet 2009-2018, udarbejdet af debitor, med
              baggrund i oplysninger fra k/s bryggen invest.
      …”
det samlede blancoelement var angivet til 7,45 mio.kr.
den 25. september 2009 skriver michael mikkelsen til carsten leveau, at der skulle være
sendt en fuldmagt til martine som bemyndigede ham til at underskrive dokumenterne
vedrørende låneaftalen.
den 25. september 2009 skrev michael mikkelsen til lasse lindblad og torben lyst blandt
andet, at pengeflowet kunne køre, når sikringsakt var iagttaget og dokumenter underskrevet.
ved e-mail af 25. september 2009 skrev lasse lindblad til torben lyst og michael
mikkelsen:
      ”kære begge - tak for der store insats mht. adm. selskabet forhøjelse og
      erhvervelse af ks snorregade - jeg skal bede om bekræftelse af at sagen er paa
      plads og penge flow kan effektueres i dag.
      …”
selve låneaftalen mellem banken og administrationsselskabet er udskrevet den 24. september
2009 og underskrevet på vegne af administrationssleskabet den 28. september 2009.
underskriften er ikke læselig. af låneaftalen fremgår blandt andet:
      ”…
      afvikling
      lånet afdrages med 7.650.000,00 kr., som betales hver måned, første gang den
      31.12.2010. dette afdrag betales 1 gang.
      aftaledato
      vi betaler restgælden på lånet, inklusive rente til betalingsdagen, senest den
      31.12.2010.
                                              - 621 -
       …
       opsigelse
       såvel vi som capinordio bank a/s har altid ret til at opsige lånet uden varsel. i så
       fald skal vi betale det skyldige beløb, herunder påløbne renter og omkostninger til
       indfrielsesdagen.
       …”
efter flere e-mails fra torben lyst den 28. september 2009, hvori han blandt andet anmoder
”indtrængende om at overføre beløbene nu i dag” og efter afgivelse af "en
advokatindeståelse" for, at alle formalia var på plads, blev administrationsselskabets konto i
banken den 29. september 2009 trukket med 3,5 mio.kr. med teksten ”til dka consult”,
hvorefter kontoen var trukket med 7,273 mio. kr.
samme dag den 29. september 2009 blev der overført 3,5 mio.kr. til dka consults konto i
banken, og administrationsselskabet blev noteret som ejer af anparterne i k/s'et.
den 30. september 2009 indbetalte dka consult 500.000 kr. på julemosegårds
mellemregningskonto i k/s’et, således beløbet er anført som en gæld til julemosegaard.
beløbet havde administrationsselskabet lånt af dka consult ved låneaftale af 28. september
2009, således at dka consult fik sikkerhed i det tilgodehavende, som
administrationsselskabet som følge af indbetalingen havde hos k/s’et.
den 6. oktober 2009 rettede carsten leveau henvendelse til michael mikkelsen med
forespørgsel om lånefinansiering af indfrielse af 4. - 9. prioritetspanthaverne i ejendommen
snorresgade, idet han under vedlæggelse af en resultatopgørelse revideret i overensstemmelse
hermed oplyste, at indfrielsen ville medføre en årlig rentebesparelse på ca. 460.000 kr.
michael mikkelsen svarede den 7. oktober 2009, at banken ønskede at afvente afklaring om
essex’ forhold under henvisning til en artikel i børsen samme dag om, at essex var under en
stille betalingsstandsning.
der foreligger tillige en kreditindstilling af 14. oktober 2009 vedrørende forhøjelsen af
engagementet med 3,57 mio. kr., således at det samlede engagementet herefter var på 7,65
mio. kr. kreditindstillingen er ikke underskrevet, men navnet michael mikkelsen er angivet
                                              - 622 -
med henblik på underskrift under indstillingen, og navnet henrik juul er angivet under teksten
”bevilget, den”. der foreligger en næsten identisk kreditindstilling med datering 25. oktober
2009, der er rettet til 14. oktober 2009.den er heller ikke underskrevet men angiver navnene
henrik juul og michael mikkelsen med henblik på underskrift under indstillingen.
af denne kreditindstilling fremgår blandt andet:
      ”…
      1.      baggrund og låneformål
      engagementet med administrationsselskabet af 1. august 2008 aps ("selskabet")
      er oprindeligt bevilget til brug for køb af anparter i k/s bryggen invest.
      nærværende udvidelse er anden rate af betalingen for 50 % af anpartskapitalen.
      nærværende lånesag er en efterretning af rate 1 samt bevilling af rate 2.
      erhvervelse af 50 % af anparterne i k/s bryggen invest. de øvrige 50 % ejes af
      essex invest a/s.
      k/s bryggen invest har til formål at eje og drive ejendommen beliggende
      snorregade 17-19, 2300 københavn s. ejendommen er en flerbrugerejendom pa i
      alt 8.896 m2 med københavns universitet som hovedlejer (8.159 m2). for
      uddybende information henvises til afsnit 5, sikkerhedsbeskrivelse.
      2.      debitorbeskrivelse
      selskabet, der ejes 100 % af advokat martine l. tox, investerer i ejendomme og
      ejendomsrelaterede aktiviteter. selskabet er forholdsvist nystiftet og har endnu
      ikke aflagt første årsregnskab.
      …”
som sikkerhed for engagementet modtog banken pant i sikringskonto, der skulle have et
minimumsindestående på 200.000 kr. og pant i 50 % af anparterne i k/s'et. den samlede
opgjorte sikkerhedsværdi var 200.000 kr., idet pantet i k/s’et var fastsat til en
sikkerhedsværdi på 0 kr. det samlede blancoelement efter forhøjelsen var imidlertid på
forsiden alene angivet til 3,370 mio. kr. af kreditindstillingen fremgår navnlig:
      ”…
                              deponeret af administrationsselskabet af 1. august 2008
                              aps til sikkerhed for ethvert mellemværende:
                            - 623 -
tdkk 2.700 anparter i k/s bryggen invest svarende til 50 % af
           kapitalen. k/s’et har til formål at eje og drive ejendommen
           snorregade 17-19, 2300 københavn s. ejendommen er i
           november 2007 vurderet af sadolin albæk til en værdi pa ca.
           dkk 131 mio. (afkast 6,0 %) der er her taget udgangspunkt
           i markedslejen og ikke den faktiske leje som er ca. 25 %
           lavere. der har således været en skjult lejereserve ultimo
           2007. den tinglyste gæld er på dkk 80 mio., og restgælden
           er på ca. dkk 71 mio. alle lejekontrakter kan fra lejers side
           opsiges med 6-12 måneders varsel.
           essex invest a/s har afgivet erklæring om at dække ethvert
           driftsmæssigt underskud i perioden 2009-2010. essex invest
           a/s havde ved seneste regnskabsafslutning, 2007/08, et
           resultat for skat på tdkk 168.105, en egenkapital på tdkk
           1.199.794 og en samlet aktivmasse pa tdkk 7.600.150,
           svarende til en soliditetsgrad på ca. 16.
           ejendommen har to store lejere: københavns universitet og
           daimlerchrysler distributio a/s. derudover er der udlejet
           plads til mobiltelefonantenner til telia samt 70
           parkeringspladser.
           den tinglyste prioritet ser ud som følger.
           tdkk 40.000 pantebrev, hsh nordbank
           tdkk 20.000 pantebrev, hsh nordbank
           tdkk 5.000 pantebrev, ptb vejle aps
           tdkk 1.500 pantebrev, willy friis
           tdkk 1.500 pantebrev, willy friis
           tdkk 1.500 pantebrev, eco vest aps
           tdkk 1.500 pantebrev, eco vest aps
           tdkk 1.000 pantebrev, eco vest aps
           tdkk 1.000 pantebrev, eco vest aps
           tdkk 7.000 pantebrev, restrupparken a/s
           sum:           tdkk 80.000
           ejendomsvurdering 2008: tdkk 138.000
           ejendomme har 7 lejere/enheder med en samlet budgetteret
           lejeindtægt i 2009 på tdkk 6.402 (faktisk leje). dermed vil
           bankens engagement være dækket ved et afkastkrav på ca.
           6,25 %, når der ses bort for evt. skat. ejendommen er bogført
           med et afkast pa 4,55 % i årsrapport for 2008.
                                            - 624 -
                             den skønnede sikkerhedsværdi er forsigtigt (50 %)opgjort til
                             tdkk 0.
      …
      5.      regnskabsmæssige forhold
      administrationsselskabet af 1. august 2008 aps har endnu ikke aflagt første
      årsrapport. i stedet de regnskabsmæssige forhold for k/s bryggen invest
      nedenfor.
      der er modtaget følgende materiale:
          − årsrapport 2008 for k/s bryggen invest, revideret af pwc, steen
              iversen og lars østergaard, statsautoriserede revisorer, ingen
              forbehold.
          − budget drift og likviditet 2009-2018, udarbejdet af debitor, med
              baggrund i oplysninger fra k/s bryggen invest.
      …”
essex’ finansiering af likviditetsmæssigt underskud
vedrørende essex invest a/s’ finansiering af det likviditetsmæssige underskud i k/s'et
fremgår følgende af michael mikkelsen e-mail af 6. oktober 2009 til henrik juul:
      ”…
      har du set dagens udgave af børsen side 4. det er garantistiller overfor ks bryggen
      som er i stille betalingsstandsning. man kan ikke undgå at tro at der måske er
      nogen der har været vidende om dette og det var derfor sagen hastede som …
      …”
den 7. december 2009 skrev lasse lindblad til advokat torben schøn, næstformand i essex’
bestyrelse, med anmodning om, at essex genoptog betalingerne.
ved e-mail af 8. december 2009 gør michael mikkelsen ved en videresendelse af mailen af 7.
december 2009 henrik juul opmærksom på, at der ikke er betalt terminer på pantebrevene i
ejendommen per 30. september 2009, idet man dog håber at finde en løsning i løbet af et par
dage via et fraslag af ejendommen til tredjemand til en pris i niveau dkk 110 mio.
                                              - 625 -
om værdien af snoresgade 17 - 19
af årsrapporten for 2009 for k/s bryggen invest, der forelå den 3. marts 2010, fremgår, at
værdien af ejendommen fra 2008 til 2009 var nedreguleret fra 128,239 mio. kr. til 91,369
mio.kr., og at egenkapitalen var faldet fra 48,088 mio.kr. til 12,290 mio.kr.. endvidere
fremgår blandt andet:
       ”…
       den uafhængige revisors påtegning
       …
       uden at tage forbehold skal vi gøre opmærksom på, at der, som følge af uroen på
       de finansielle markeder og den heraf afsmittende effekt på ejendomsbranchen,
       hersker væsentlig usikkerhed om værdiansættelsen af selskabets ejendomme, jf.
       årsrapportens note 2.
       …
       beretning
       …
       værdiansættelsen af selskabets ejendomme er foretaget ud fra ledelsens vurdering
       af markedsvilkårene. markedsvilkårene for ejendomme er gennem det seneste år
       ændret betragteligt som følge af manglende omsætning og store udfordringer med
       at skaffe finansiering og/eller refinansiering.
       den manglende likviditet i ejendomsmarkederne betyder, at der kun i meget
       begrænset omfang har kunnet findes sammenlignelige frivillige transaktioner i
       markedet.
       …”
i en statusrapport af 24. juni 2010 udarbejdet af sadolin & albæk vedrørende
salgsbestræbelser for ejendommen snorresgade 17 – 19 siden december 2009 er blandt andet
anført:
       ”…
       det bemærkes, at selv om ejendommen er fuldt udlejet, har den absolut største
       lejer, københavns universitet, offentliggjort, at man i 2013 vil fraflytte
       ejendommen. henset hertil, og henset til ejendommens relativt ringe tekniske
                                              - 626 -
      stand, kan ejendommen karakteriseres som en udviklingsejendom, hvorfor den
      ikke appellerer til institutionelle investorer.
      …
      det bemærkes herved, at sadolin & albæk har værdiansat ejendommen til ca. kr.
      90 mio. med fradrag af omkostninger til renovering af parkeringskælder og
      membran samt udskiftning af vinduer, af cowi i alt skønnet til kr. 17 mio. med
      tillæg af moms, jf. nedenfor.
      …”
selskabet dtz egeskov & lindquist a/s vurderede ejendommens værdi per 28. juni 2010 til
70 mio. kr.
om finanstilsynets vurdering
på et møde med banken den 18. januar 2010 præsenterede finanstilsynet sine
konklusioner vedrørende engagementet og nævnte det herunder blandt eksempler på
udlånsengagementer, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" i kreditgivningen, men ”stor
risikovillighed og manglende indsigt”.
af præsentation fra mødet fremgår blandt andet:
      ”…
      kreditmæssige bemærkninger, 3
      6.10 administrationsselskabet af 1. august 2008:
      bevilget lån i juni 2009.
      ikke økonomiske oplysninger om den ultimative ejer.
      ejendommen er ikke vurderet, men er optaget til off. vurdering 2008 på 138 mio.
      kr. ejendommen er efterfølgende solgt til 91 mio. kr.
      …
      datadisciplin, 3
      6.10 administrationsselskabet af 1. august 2008:
      i kreditindstilling var maksimum forhøjet fra 3,57 mio. kr. til 7,65 mio. kr. og
      sikkerheder var 0,2 mio. kr., men blanco stod stadig kun opført som 3,37 mio. kr.
      …”
                                            - 627 -
det efterfølgende forløb
af henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår:
       ”…
       i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis rolle i
       forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt medvirke til
       nedbringelsen af specifikke engagementer.
       det drejer sig om følgende engagementer:
       …
               11. administrationsselskabet af 1. august 2008 aps. der arbejdes på et
               salg af k/s bryggen. forhandlingerne er delvist varetaget af lasse
               lindblad.
       …”
den 17. februar 2010 opsagde sagsøger engagementet med administrationsselskabet til
indfrielse inden 10 dage. opsigelsen skete under henvisning til konkursen, den indgåede
kreditaftale samt de gældende opsigelsesbestemmelser for bankene lån og kreditter (hvorefter
lånet til enhver tid kunne opsiges uden varsel). administrationsselskabet gjorde den 23.
februar 2010 indsigelse mod opsigelsen under henvisning til, at lånet i henhold til aftalen ikke
kunne opsiges inden den 31. december 2010 og at bankens standardvilkår om opsigelse ikke
kunne ændre ved den indgåede aftale. efter det oplyste blev den pantsatte sikringskonto
ophævet, og provenuet blev indsat på administrationsselskabets udlån til nedbringelse af
engagementet.
det fremgår af e-mails fra januar 2010, at carsten leveau samarbejdede med banken med
henblik på at opnå det bedst mulige salg af snorresgade 17 – 19.
ejendommen blev den 12. august 2010 solgt af k/s'et for ca. 75 mio. kr., således at
købesummen alene modsvarede ejendommens pantehæftelser. hverken konkursboet efter
administrationsselskabet eller banken har modtaget provenu ved salget.
administrationsselskabet var ikke i øvrigt i stand til at honorere sit engagement med banken.
                                            - 628 -
k/s’et blev opløst den 2. marts 2012. det fremgår af selskabets årsrapport for 2009/2010, der
blev aflagt den 28. februar 2011, at selskabet var uden aktivitet efter, at ejendommen var
solgt. af kurators redegørelse af 2. december 2011 i henhold til konkurslovens § 125, stk. 3,
fremgår, at konkursboet alene havde aktiver i form af likvide midler på 187.501 kr. og et
omstødelseskrav på 201.000 kr., der var medtaget indtil videre med 1 kr.. gælden omfattede
pantsikrede krav på ca. 7,7 mio.kr. sagsøger har oplyst, at bobehandlingen ikke har medført
indbetaling til administrationsselskabet eller til bankens konkursbo/sagsøger.
administrationsselskabet blev taget under konkursbehandling den 12. juli 2010. ifølge
selskabets årsrapport for 2009, der forelå den 28. maj 2010, var anpartskapitalen tabt. af
kurators redegørelse af 30. maj 2014 i henhold til konkurslovens § 125, stk. 3, fremgår, at
boets afslutning afventer eventuel dividende udlodning fra et andet konkursbo. sagsøger
oplyser at have anmeldt bankens tilgodehavende i konkursboet.
en ved retten i holbæk verserende omstødelsessag anlagt af bankens konkursbo mod dka
consult vedrørende administrationsselskabets betaling af 2. rate af købesummen på 3,5 mio.
kr. er udsat på afgørelse af nærværende sag.
tabsopgørelse
en eventuel dividende i administrationsselskabet under konkurs afhænger blandt andet af, om
konkursboet får medhold i en anlagt omstødelsessag mod dka consult. der er ingen
udestående sikkerheder.
sagsøger har opgjort tabet til 7.360.000,00 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 7.112.655,39
kr. herfra skal der efter sagsøgtes opfattelse fratrækkes følgeforretninger fra kunden
eller tilknyttede selskaber og ”negativ nettoindbetaling” for i alt 16.689.211,43 kr. der
er derfor samlet set ikke et tab, men et overskud på 9.576.556,04 kr.
følgeforretningerne omfatter det forhold, at engagementet kom i stand som følge af, at
carsten leveau tilflød banken en række supplerende sikkerheder i forbindelse med
engagementet centerplan/centerplan allokton: østmarken 3 (provenu 18.500.000 kr.)
                                            - 629 -
med 8.500.000 kr., p hus syd/nordmarksvej, billund (provenu 12.300.000 kr.) med
7.100.000 kr. og havnegade 44-50 (provenu 0 kr.) med 0 kr. endvidere skal fradrages
”negativ nettoindbetaling” på 1.089.211,43 kr.
sagsøgte har endeligt gjort gældende, at der af lånets provenu blev anvendt ca. 0,4 mio.
kr. til indfrielse af carsten leveaus nødlidende engagement.
de 13 investeringskreditter
13.30. cc investment aps og cc finans aps
cc investment aps og cc finans aps (henholdsvis "cc investment" og "cc finans")
var begge selskaber i cc-koncernen, som var ejet af brian petersen.
cc-koncernen (via capital consulting aps) ejede 50 % af bristen ejendomsinvest a/s
(senere bristen gruppen a/s). de øvrige 50 % var ejet af bankens daværende
bestyrelsesmedlem steen bryde.
de i denne sag omhandlede engagementer med cc investment og cc finans er:
           1) 5 mio. kr. til cc finans, den 3. oktober 2006
           2) 6,275 mio. kr. til finansiering af cc investments investering i en
               investeringspakke, den 6. november 2006
           3) 5 mio. kr. til finansiering af cc investments køb af anparter i growth
               house aps, den 22. maj 2007
engagementet med cc finans
den 3. oktober 2006 bevilgede bankens bestyrelse et engagement på 5 mio. kr. til cc
finans. af bestyrelsesmødereferatet fremgår blandt andet:
       "…
       b. bevilling af nye engagementer
       …
                                               - 630 -
       cc finans aps (sb deltog ikke i behandlingen af dette punkt) der blev på
       mødet forelagt en ny indstilling. det fremsendte afslag udgår.
       1. bestyrelsen godkendte den forelagte indstilling.
       2. bestyrelsen bemærkede, at sagen forekom meget administrationstung, og
           ikke var en del af den fremtidige kerneforretning.
       …"
af kreditindstillingen af 3. oktober 2006, hvor steen bryde er angivet som
kundeansvarlig, fremgår blandt andet:
       ”…
       cc finans aps har en kontant indbetalt kapital på dkk 1.000.000 hvor til
       ønskes yderligere tilført dkk 5.000.000 i lån fra capinordic samt yderligere
       dkk 7.000.0000 i lån fra andre kilder.
       selskabet har planer om samlet at udlåne for dkk 13.000.000, hvilket sker til
       kurs 96 og en rente 15 % p.a. låneindfrielse skal ske til kurs 104 for selskabets
       kunder. udlån skal hovedsageligt ske til byggeprojekter, hvor der ofte er et behov
       for kortere tids finansiering. alle lån skal sikres med pant.
       selskabets indtægter består således af renteindtægter samt af kursgevinster ved
       indfrielser. det forventes at 10 % af udlån indfries til kurs 104 i løbet af et år.
       …”
af kreditindstillingen fremgår, at der ikke var regnskabstal for cc finans, idet første
regnskab ville blive aflagt 31. december 2006. ifølge kreditindstillingen blev der stillet
sikkerheder for engagementet i form af selvskyldnerkaution fra cc investment aps, capital
consulting aps og brian petersen privat. den skønnede sikkerhedsværdi af kautionerne var
angivet til 0 kr. derudover var der håndpantsat ”aktier i bristen ejendomsinvest aps, ejet 50
% af capital consulting aps. andel af indre værdi pr. 31. december 2005 dkk 20.182.168.
udbyttebetaling benyttes til nedbringelse af engagement.”. om denne håndpantsætning var i
bemærkningerne anført ”aktierne er unoterede. risikoen i selskabet er stor som følge af den
aggressive gældsætning. selskabet har pr. 30. juni 2006 en balancesum pa dkk 671,3
millioner og en egenkapital pa ca. dkk 43 millioner”. den skønnede sikkerhedsværdi heraf
var angivet til 5.045.542 kr. det fremgik, at brian petersen ejede capital consulting aps. der
var tillige håndpantsat ”aktier i cc finans aps, nom. dkk 1.000.000” og i bemærkningerne
herom var anført ”aktierne er unoterede og såfremt aktierne skal tvangsrealiseres forventes
                                             - 631 -
værdien at være minimal. ”belåningsværdien af disse aktier var ansat til 0 kr. der var anført
en overdækning på 45.542 kr. om kautionisternes økonomi var i øvrigt anført:
       ”cc investment a/s havde i 2005 et resultat på dkk -256.698 og en egenkapital
       pr. 31.12.2005 på dkk 34.318.
       capital consulting aps havde i 2005 et resultat på dkk 17.466.503 og en
       egenkapital pr. 31.12.2005 på dkk 20.533.437. herunder er reserve for
       nettoopskrivning på dkk 17.396.445. selskabets datterselskab bristen
       ejendomsinvest a/s ejes 50 %.”
af en kassekreditkontrakt med tilhørende kautionserklæringer og
håndpantsætningserklæring underskrevet den 27. september 2006 fremgår, at cc finans
"har af capinordic a/s fået tilsagn om en kreditramme på dkk 5.000.000,00". det er
angivet, at kreditfaciliteten forfaldt til fuld indfrielse den 30. september 2007. om
sikkerhed for kassekreditten er anført:
       ”til sikkerhed
       til sikkerhed for nærværende kassekredit og renter gives pant i 50 % af aktierne i
       bristen ejendomsinvest a/s ejet af capital consulting aps. der indgås separat
       pantsætningserklæring herom.
       kautionister for nærværende kassekredit er:
       cvr-nummer …, cc investment aps, [adresse]
       cvr-nummer …, capital consulting aps, [adresse]
       cpr-nummer …, brian petersen, [adresse]
       der udarbejdes separate kautionserklæringer herom.”
i en kreditindstilling af 3. november 2006 vedrørende bankens bevilling af 6,275 mio.
kr. til cc investment aps er blanco for ovennævnte engagement på 5 mio. kr. imidlertid
angivet til 0 kr.
engagementet med cc investment
den 6. november 2006 bevilgede bankens bestyrelse et engagement på 6,275 mio. kr. til
cc investment til finansiering af en investeringspakke.
i kreditindstilling af 3. november 2006, der er underskrevet, og i øvrigt bærer initialerne
mm, var anført blandt andet:
                                        - 632 -
”…
formål
finansiering af investeringspakke bestående at ¾ keops ejd. obl. ix ab og ¼
greentech energy systems a/s, samt 1. års renter i form af kassekredit. til
sikkerhed for engagementet modtages pant i de respektive papirer, samt kaution af
moderselskab og virksomhedsejer.
allerede eksisterende sikkerhed i cc finans aps ændres til at dække hele
koncernen-engagementet.
engagementssammensætning
cc investment aps: kassekredit stor tkr 6.275, sikkerhed pant i vp, og kaution
af indehaver samt capital consulting aps.
cc finans aps: kassekredit stor tkr. 5.000. sikkerhed pant i unoteret aktier (til
sikkerhed for hele enga (bristen > ssv =0)) samt kaution fra virksomhedsejer,
capital consulting aps og cc investment aps.
…
regnskabsmæssig udvikling
capital consulting aps
                                                                                   ta
llene for 2005 indeholder cc’s respekuve kapitalandel i bristen ejendoms-invest
a/s, hvorfor at ebt stiger markant i forhold til året før. og eksklusiv bristen
ejendomsinvest a/s andrager 54,24 %. sg er beregner på baggrund af ebt -
resultat før skat - for at se koncernens evne til at genere overskud efter at de
finansielle forpligtigelser er overholdt. de øvrige selskaber i koncernen er enten
nystiftet ude 1. regnskabsår, eller uden nævneværdig aktivitet.
risikoprofil
risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel.
argumentation
finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vt, ligesom at investor
økonomisk forhold vurderes tilfredsstillende i forhold til den indgået
forpligtigelse. opmærksomheden henledes i øvrigt på det forholdsvise store
blancoelement i sagen. dette fremkommet af, at der til sikkerhed for
engagementet er stillet sikkerhed i form af unoteret aktier i selskabet bristen.
disse aktier repræsentere en værdi, men kan ikke tillægges en ssv-mæssig værdi.
                                             - 633 -
      det skal i øvrigt bemærkes at cc aps direktør ejer sammen med capinordics
      direktør steen bryde selskabet bristen ejendomsinvest a/s, se bevillingstillæg
      herfor.
      …”
værdien af sikkerhederne for den nye kassekredit blev i bevillingsresumeet angivet til
3,6 mio. kr. og blanco til 2,675 mio. kr. blanco på det samlede engagement med cc
finans og cc investment på 11,275 mio. kr. var angivet til 7,675 mio. kr.
af bevillingsresumeét fremgår endvidere, at:
      "… i øvrigt bemærkes at cc aps direktør ejer sammen med capinordics
      direktør steen bryde selskabet bristen ejendomsinvest a/s, se
      bevillingstillæg herfor. …"
af det vedhæftede bevillingstillæg fremgår blandt andet:
      "efter en uddybende afklaring med steen bryde, erstatter nærværende
      indstilling den tidligere.
      …
          •   tæt forbundet med sb, der er bestyrelsesformand i bristen
              ejendomsinvest a /s og 50 % medejer af selskabet (gennem egne
              selskaber). iflg. sb foreligger der dog klare
              retningslinier/aktionæroverenskomst, således at sb ikke har bestemmende
              indflydelse
          •   direktør/aktionær - brian petersen - er ikke ud over aktierne i sit
              hovedselskab formuende, men ejer fast ejendom der formentligt har nogen
              friværdi.
          •   selskabet bristen ejendomsinvest a/s har iflg. sb realiseret gevinster, ca.
              kr 30 mio, på ikke opskrevne aktiver i foråret 2006 (frasalg af
              udlejningsejendomme). pr. 30/6 2006 andrager ek i bristen
              ejendomsinvest a /s således ca. kr. 60 mio.
      …”
i revisionsprotokollat om forberedende revisionsarbejder 2006, der forelå den 15. februar
2007, er om engagementerne med cc finans og cc investment anført:
                                    - 634 -
”…
capital consulting aps: fortager investerings- og rådgivningsvirksomhed,
samt fungerer som holdingselskab i koncernen.
cc investment aps: udlejning og finansieringsaktivitet. samt investering i
værdipapirer.
cc finans aps: udiansvirksomhed ril by ggeindustrien på kprte kontrakter
og dækket basis.
det er alene cc investment aps og cc finans aps banken har engagement
med.
som sikkerhed er deponeret keops ejendomsobligationer serie ix med en
skønnet sikkerhedsværdi på dkk 3 mio.
herudover har banken modtaget følgende sikkerheder, som ikke er tillagt
skønnet sikkerhedsværdi: nom. dkk l mio. anparter i cc finans aps: nom.
dkk 1,4 mio aktier i bristen ejendomsinvest a/s. ubegrænset
selvskyldnerkaution af brian søholt petersen for hele engagementet.
ubegrænset selvskyldnerkaution af capital consulting aps for hele
engagementet. ubegrænset selvskyldnerkaution af cc investment aps
overfor cc finans aps.
risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
revisors vurdering: vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på
engagementet og skal i henhold til revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, at
ovenstående engagement er målt korrekt.
…”
                                            - 635 -
i februar 2008 blev bankens engagement med cc investment på 6,125 mio. kr. til
finansiering af investeringspakken indfriet.
forhøjelse af engagement med cc investment
den 22. maj 2007 bevilgede bankens bestyrelse en forhøjelse på 5 mio. kr. til
finansiering af cc investments køb af anparter i growth house aps.
af kontoudskrift for engagementet med cc investment fremgår, at forhøjelsen, som
fandt sted på en særskilt konto, blev stillet til rådighed og udnyttet af kunden den 27.
april 2007, hvor der blev trukket 50.000 kr. til stiftelsesomkostninger og 5 mio. kr. med
teksten ”growth house 1 mio stk anparter”.
det fremgår også af den tilhørende kreditaftale af 27. april 2007, at denne blev
underskrevet den 27. april 2007.
forhøjelsen var til kundens finansiering af en bridgefinansiering frem til den 30. juni
2007, hvor kreditten skulle indfries i forbindelse med kredittens overgang til capinordic
a/s' datterselskab csv invest aps. i kreditindstillingen med angivelse af datoen den
24. april 2007, der ikke var underskrevet men angivet med initialerne mmi og hju og
påført nummeret 235, var anført blandt andet:
      ”formål
      kassekredit tkr. 5.000 til køb af anparter i growth house aps, kreditten fungerer
      som bridgefinansiering frem til 30.06.2007 hvor den indfries i sin helhed. der er
      tale om et fil § 78 engagement, da brian petersen via capital consulting aps
      ejer selskabet bristen ejendomsinvest aps sammen med steen bryde der medlem
      at bankens bestyrelse
      …
      regnskabsmæssig udvikling
      …
      kreditten tilbydes som bridgefinansiering, i de det den overgår til capinordic
      koncernens selskab csv invest aps pr. 30.06.2007. der ydes
      selvskyldnerkaution af moderselskabet capital consulting aps og brian
      petersens personligt. hans private formue vurderes til, at udgøre tkr. 20.562 jf.
      indkomst og formueopgørelse udarbejdet af horwath revisorerne
                                            - 636 -
       …”
derudover modtog banken pant i anparterne i growth house aps, hvis skønnede
sikkerhedsværdi i kreditindstillingen var angivet til 0 kr. af det samlede engagement med cc
finans og cc investment på 16,125 mio. kr. var blanco angivet til 9,089 mio. kr. på det
samlede engagement med cc investment på 11,125 mio. kr. var blanco ansat til 7,607 mio.
kr.
af referat af bestyrelsesmøde den 22. maj 2007 fremgår blandt andet:
       ”…
       bilag a              kreditindstilling vedr. kassekredit på dkk 5 mio.
                            sb:forlod lokalet.
                            hju: forklarede, at der er tale om et kortvarigt udlån til
                            og med den 30. juni 2007. derefter sker der er
                            debitorskifte, så engagementet overgår til csv. det er på
                            den baggrund, at det indstilles at bevilge engagementet.
       …"
 engagementet blev imidlertid ikke overført til capinordic a/s' datterselskab csv invest
aps.
den 28. juni 2007 fik engagementet med cc koncernen af finanstilsynet karakteren 2a,
svarende til ”kunder med normal bonitet”.
det fremgår af håndpantsætningserklæring af 4. september 2007, at cc investment aps
stillede yderligere sikkerhed for hele låneengagementet i form at håndpant i de til enhver tid i
værdipapircentralen under en angiven vp konto registrerede fondsaktiver pt. nom.1.000.000
stk. anparter i growth house holding aps.
den 16. oktober 2007 kautionerede stratos gruppens aps (efter det oplyste tidligere capital
consulting) tillige ubegrænset for cc investment aps’ mellemværende med banken.
engagementerne med cc finans og cc investment ses ikke fremhævet i revisionsprtokollatet
om forberedende revisionsarbejder 2007.
                                             - 637 -
i februar 2008 blev bankens engagement med cc finans og restengagementet med cc
investment overgivet til retlig inkasso ved bankens advokat troels tuxen, bech bruun.
ved brev 7. marts 2008 fra bankens advokats til cc investment og cc finans blev
bankens samlede engagement opgjort til 8,563 mio. kr. fordelt nogenlunde ligeligt med
knap 4,3 mio. kr. til hvert af de to selskaber. bankens advokat tilkendegav i brevet, at
banken stillede sig umiddelbart positiv over for cc investments og cc finans' forslag
om supplerende pant i ejendomme tilhørende ejendomsselskabet vitus a/s og anførte
blandt andet:
      ”…
      efter gennemgang af det modtagne materiale må det konstateres, at
          •   der savnes budgetforudsætninger
          •   specifikation af, hvilke ejendomme, der tilbydes pant i med angivelse af
              ejendommenes matrikelnumre og beliggenhed
          •   dokumentation af værdiansættelsen af de enkelte ejendomme
          •   dokumentation for restgæld til foranstående lån
      jeg beder dem venligst bekræfte, at alle aktionærer i det pågældende selskab er
      indforstået med en pantsætning af det pågældende selskabs ejendomme til
      sikkerhed for ovennævnte engagement.
      jeg beder dem venligst fremkomme med ovennævnte materiale således, at
      banken har en reel mulighed for at foretage en vurdering af deres forslag.
      …”
det fremgår af en kontoudskrift vedrørende cc investments tilbageværende engagement, at
der den 11. januar 2008 blev overført 213.629,63 kr. til kontoen af viminco a/s, som også
senere i 2008 overførte beløb til kontoen, og at der den 14. februar 2008 blev overført
712.142,48 kr. fra stratos, der dog den 25.januar 2008 havde modtaget i alt 85.783,96 kr.
af e-mail af 14. marts 2008 fra bankens kreditchef michael mikkelsen til henrik juul
fremgår blandt andet:
      "…
                                             - 638 -
      lasse har netop bevilget cc 6 måneders forlængelse. vi har stadig ikke fuldt
      indblik i sagen. tina arbejder. jeg er stærkt overrasket. ring ved lejlighed.
      …"
ved en orienteringsskrivelse af 26. marts 2008 til bestyrelsen redegjorde
kreditafdelingen for bankens engagement med cc investment og cc finans, som var
stort set uændret, samlet 8,563 mio. kr. ekskl. renter fra 1. januar 2008. af
orienteringsskrivelsen fremgår blandt andet:
      ”…
      det er aftalt, at der udstedes ejerpantebreve i de 15 ejendomme i
      ejendomsselskabet vitus a/s - jf. kopi af vedhæftede bilag modtaget pr. mail
      den 11. marts 2003 - som forudsættes at give banken fuldstændig bankmæssig
      sikkerhed.
      ovenstående engagementer er forlænget frem til 31. december 2008 ifølge aftale
      med lasse lindblad.
      …”
som bilag til orienteringsskrivelsen til bestyrelsen var vedlagt bankens tilsagn til cc
investment og cc finans af 14. marts 2008, hvoraf fremgår blandt andet:
      "ovenstående engagementer er forlænget frem til 1. oktober [rettet til 31.
      december med håndskrift] 2008 ifølge aftale med lasse lindblad."
bankens tilsagnsskrivelse til cc investment og cc finans var underskrevet af
lasselindblad og kreditmedarbejder tina jørgensen.
af e-mailkorrespondance mellem bankens kreditchef michael mikkelsen og brian
petersen den 26. marts 2008 fremgår, at bankens kreditchef i en mail af 26. marts 2008
anførte blandt andet:
      ”…
      det er uheldigt at vi ikke kan gennemføre vores møde som planlagt. årsagen er, at
      det fremsendte materiale på ingen måde giver banken det fornødne overblik over
      de tilbudte sikkerheder
                                              - 639 -
      årsagen er, at der er en række udestående punkter, så som restgæld på de øvrige
      tinglyste fordringer i ejendomsporteføljen, mulighed for overtagelse af
      eksisterende panter mv.
      jeg forventer derfor at et nyt møde kan etableres i indeværende uge, og ser i den
      forbindelse frem til at høre fra din sekretær i dag onsdag.
      banken forbeholder sig som følge heraf retten til at opretholde inkassosagen via
      bech bruun, ligesom at selv samme advokatfirma vil forestå bankens sikringsakt i
      de tilbudte sikkerheder, for stratos gruppens regning.
      …”
orienteringsskrivelsen til bestyrelsen blev behandlet på bestyrelsesmødet den 28. marts
2008. af bestyrelsesmødereferatet fremgår blandt andet:
      "…
      hju: forklarede at engagementet udelukkende bringes for bestyrelsen, idet det har
      været overgivet retslig inkasso. dette er sket, idet det ikke har været muligt at få
      yderligere sikkerheder. det er brian petersen (fra bristen), der står bag
      selskaberne. efterfølgende har banken modtaget nye signaler om yderligere
      sikkerhedsstillelse, hvilket fremgår af det sidste bilag i indstillingen.
      mmi: fortalte at de nye sikkerhedsstillelser stammer fra refinansieringstilbuddet
      fra brf, der efterlader plads til, at banken kan tage pant for min. dkk 9 mio.
      ll: gjorde opmærksom på, at brian petersen ejer bristen sammen med steen
      bryde, og det i den sammenhæng vil være en fordel, at steen ikke ønsker negativ
      omtale.
      …
      bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
      …”
ved låneaftale af 30. maj 2008 ydede banken cc finans et lån på 8,625 mio. kr., der
som foreskrevet blev anvendt til indfrielse af bankens engagementer med cc
investment og cc finans. herefter havde banken et engagement med cc finans på
8,625 mio. kr.
der var stillet følgende sikkerheder for engagementet: 3 sikkerhedsdepoter blandt andet
indeholdende 3 ejerpantebreve på henholdsvis 2 mio. kr., 2,150 mio. kr., 3,697 mio. kr. og 6,5
mio. kr og de til enhver tid registrerede fondsaktiver på 3 konti i værdipapircentralen
tilhørende cc investment, herunder 1 mio. stk. anparter i cc finans, et sikkerhedsdepot og
                                             - 640 -
de til enhver tid registrerede fondsaktiver på en konto i værdipapircentralen tilhørende vitus
a/s, selvskyldnerkaution af stratos gruppen aps og brian søholt petersen, og 2
sikkerhedsdepoter og de til enhver tid registrerede fondsaktiver på 2 konto i
værdipapircentralen tilhørende stratos gruppen aps, herunder 1.397.247 stk. aktier i bristen
ejendomsivenst.
ved e-mailkorrespondance af 3. oktober 2008 skrev brian petersen følgende til bankens
kreditchef i forbindelse med en påtænkt opsigelse af engagementet:
       "kære alle
       forinden banken vælger at sende engagementet til incasso vil jeg foreslå, at
       banken taler med lasse lindblad, idet sagen får uheldige konsekvenser for os
       alle.
       …"
kreditchefen fremsendte e-mailen til henrik juul og anførte på henrik juuls spørgsmål
om, hvad det betød, følgende:
       "brian prøver at spille lasse ud mod os, med noget de har gang i, for at vi
       skal stoppe opsigelsen - det er sikkert nanocover.
       men det kan umuligt være rigtigt at vi skal sidde og være til grin med vores
       lån, fordi der er en andens interesser der skal varetages.
       det skal bemærkes at lli ikke har reageret på mailen endnu!
       …"
den 13. november 2008 blev brian petersen erklæret personligt konkurs. dagen efter
blev bristen gruppen a/s erklæret konkurs. den 17. november 2008 blev cc
investment og cc finans erklæret konkurs.
den 2. november 2009 bevilgede henrik juul en prolongering af engagementet frem til
konkursboets endelige afvikling. ifølge en kreditindstilling af 2. november 2009 var
engagementet nedbragt til 6,689 mio. kr. nedbringelsen på ca. 2,7 mio. kr. var i følge
kreditindstillingen sket ved salg af deponerede sikkerheder.
                                              - 641 -
værdien af de resterende sikkerheder blev af banken opgjort til 2,332 mio. kr. blanco var
således 4,557 mio. kr.
i december 2009 gav finanstilsynet engagementet karakteren 1, svarende til ”behov for
nedskrivninger” i forbindelse med en vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet.
den 21. juni 2012 afsagde sø- og handelsretten dom, i henhold til hvilken det
tredjemandspant, som banken havde modtaget fra ejendomsselskabet vitus a/s, blev
kendt selskabsretligt ugyldigt og derfor skulle tilbageleveres til ejendomsselskabet
vitus a/s under konkurs. i dommen udtaler retten:
      ”…
      skifteretten finder, at formålet med håndpantsætningen af de fire ejerpantebreve
      navnlig har været at stille sikkerhed for lånene til cc finans aps og cc invest
      aps, der begge var nødlidende. desuden var formålet at afværge, at denne
      misligholdelse fik afsmittende virkning på de øvrige selskaber, der direkte og
      indirekte var ejet af brian søholt petersen og steen bryde og mellem hvilke
      selskaber, der forelå indbyrdes kautioner og sikkerhedsstillelser.
      håndpantsætningen har således udelukkende tjent i de pågældendes interesser. de
      foreliggende vederlagsaftaler, der begge er uden tidsmæssig sammenhæng med
      håndpantsætningerne, og som efter indholdet alene havde karakter af en
      risikopræmie, findes ikke at være en tilstrækkelig forretningsmæssig begrundelse
      for de stedfundne dispositioner. håndpantsætningen havde derfor ikke karakter af
      investeringsvirksomhed.
      det må på baggrund af brevet af 7. marts 2008 fra bankens advokat troels tuxen,
      bankens egen interne e-mail af 3. juni 2008 samt michael mikkelsens forklaring
      utvivlsomt lægges til grund, at banken forud for underskrivelsen af
      håndpantsætningserklæringen var klar over, at denne håndpantsætning ikke tjente
      minoritetsaktionærernes interesser.
      skifteretten finder, at det er helt sædvanlig bankpraksis at sikre sig, at
      minoritetsaktionærerne tiltræder en håndpantsætning, hvor denne ikke er
      godkendt på en generalforsamling, og navnlig hvor det ikke ganske kan
      udelukkes, at en sådan håndpantsætning falder uden for selskabets egentlige
      formålsbestemmelse. dette gælder således også, selvom den angår dispositioner,
      der måtte ligge i en gråzone.
      brian søholt petersen og ikke mindst steen bryde, der som majoritetsaktionær
      havde bestemmende indflydelse på beslutningen om håndpantsætningen til
      banken, har herved disponeret på en sådan måde, at navnlig brian søholt
      petersen, men også steen bryde, og deres respektive selskaber opnåede en
      utilbørlig fordel på bekostning af de øvrige aktionærer og vitus. dette skete på
      grundlag af en disposition, der faldt uden for selskabets formålsbestemmelse. da
                                            - 642 -
     banken har været vidende herom, og da banken ved at undlade at kræve
     dokumentation for, at minoritetsaktionærerne havde godkendt håndpantsætningen
     eller dog sikret sig, at denne var godkendt på den generalforsamling, der blev
     afholdt dagen forinden underskrivelsen af håndpantsætningserklæringen, og da
     den benyttede fremgangsmåde, hvorefter banken blot sikrede sig en underskrift
     fra advokat mads roikjer alene med det formål at sikre en hurtig ekspedition,
     således at man minimerede omstødelsesrisikoen for banken, finder skifteretten,
     at håndpantsætningen var i åbenbart strid med aktieselskabslovens § 61 og § 63.
     …
     herefter, og da der ikke er grundlag for at antage, at minoritetsaktionærerne
     efterfølgende har tiltrådt håndpantsætningen eller ved passivitet eller på anden
     måde har accepteret denne, finder skifteretten, at der hverken helt eller delvist er
     grundlag for at opretholde denne i forhold til banken.
     …”
michael mikkelsens forklaring for sø- og handelsretten, som han efter gennemlæsning
vedstod for landsretten, var som følgende:
     ”michael mikkelsen har forklaret, at han er bankuddannet og efterfølgende har
     taget en hd i finansiering. i maj 2006 blev han kontaktet af lasse nørgaard, som
     var steen brydes partnerkollega. de var ved at stifte capinordic bank a/s, hvor
     vidnet i november 2006 blev ansat som kreditchef. det var han frem til bankens
     konkurs i 2010. fs finans a/s skønnede efterfølgende, at han ikke havde noget
     ansvar for konkursen og tilbød ham ansættelse. han er fortsat ansat hos fs finans
     a/s som afdelingschef. steen bryde var medlem af bestyrelsen for capinordic
     bank a/s, men fratrådte i januar 2008 i forbindelse med hans forsøg på
     overtagelse af nordic tankers a/s. forsøget gav så meget bad will for
     capinordic, at det blev besluttet, at steen bryde og hans del af organisationen
     måtte gå andre veje. capinordic bank a/s ønskede ikke at finansiere overtagelsen
     af nordic tankers a/s, fordi banken ikke ydede lån til sådanne formål. han er
     først blevet bekendt med steen brydes engagement i vitus i foråret 2008, i
     forbindelse med at en sikkerhedsstillelse fra ct selskab ved navn
     ejendomsselskabet 4 kløveret aps blev afvist af banken. brevet til cc invest
     aps og cc finans aps af 14. marts 2008 blev skrevet, mens han ikke selv var på
     kontoret. han har senere af tina jørgensen fået af vide, at hun var blevet pålagt at
     skrive brevet af lasse lindblad og koncerndirektøren, der havde været i dialog
     med steen bryde og brian søholt petersen. tina jørgensen mente, at brevets
     indhold var i strid med den måde, de i øvrigt arbejdede på, og havde derfor
     krævet, at lasse lindblad, der var fra bankens moderselskab, medunderskrev
     brevet. tina jørgensen fortalte ham om engagementet lige før eller lige efter
     brevet blev sendt. de var da kun tre ansatte i kreditafdelingen, så derfor kendte
     tina jørgensen alle sagerne og til strategien for engagementer. det er hans
     opfattelse, at steen bryde var gået direkte til direktøren udenom kreditafdelingen.
     når man accepterede håndpantsætningen, skyldtes det, at der forelå et lånetilbud
     fra brfkredit a/s, som gav plads til det eksisterende pant og
                                             - 643 -
     realisationsomkostningerne, og da der var en rimelig sikkerhedsmargin i forhold
     til bankens engagement. pantsætningen skulle falde på plads på meget kort tid.
     bankens advokat troels tuxen havde imidlertid rejst spørgsmålet om min
     dretalsaktionæremes stillingtagen til håndpantsætningen. de vidste således godt,
     at der var minoritetsaktionærer, for steen bryde havde oplyst, at han ikke ejede
     100 % af aktierne. det var også derfor, at de henvendte sig til det uvildige
     bestyrelsesmedlem, advokat mads roikjer, og ikke kun til steen bryde og brian
     søholt pedersen. banken var således klar over, at der også var andre aktionærer.
     når de fraveg kravet, som fremgår af advokat troels tuxens brev af 7. marts
     2008, om bekræftelse fra alle aktionærerne, så skyldtes det tidsfaktoren, idet
     banken ville sikre sig imod indsigelsen om pant for gammel gæld og dermed
     risikoen for omstødelse. banken accepterede en underskrift fra det uvildige
     bestyrelsesmedlem, advokat mads roikjer, der var partner i et advokatfirma og
     som havde en selvstændig ansvarsforsikring. han vidste derimod ikke, at advokat
     mads roikjer sad i bestyrelsen på steen brydes foranledning. banken accepterede
     reelt, at hans underskrift var tilstrækkelig. de øvrige bestyrelsesmedlemmer var
     for involverede til, at man kunne nøjes med deres underskrifter. tina jørgensen
     har fortalt ham, at hun rykkede advokat mads roikjer for hans underskrift og også
     sørgede for, at papirerne blev overbragt med bud. banken havde interne
     retningslinjer for, hvem der kunne underskrive for selskaber ved belåning, men
     dette engagement lå ifølge bankens interne forskrifter og i forhold til vitus
     vedtægter i en »gråzone«. de havde kontrolleret vitus' vedtægter og konstateret,
     at der var en ’’elastikbestemmelse”, hvorefter selskabet også måtte drive »anden
     virksomhed efter bestyrelsens bestemmelser«, og de fandt derfor, at dette også
     omfattede en håndpantsætning. de gik derefter ud fra, at det var bestyrelsens
     beslutning, at denne bestemmelse skulle benyttes, og det var derfor, vitus
     stillede sikkerheden. hvis beslutningen var i strid med formålsbestemmelsen,
     burde advokat mads roikjer være fratrådt i bestyrelsen og have nægtet at
     godkende pantsætningen. han havde forstået, at når advokat mads roikjer ikke
     bare skrev under i blinde, så skyldtes det, at denne tog sin bestyrelsespost
     alvorligt. det fik ham ikke til at overveje andet end, at advokat mads roikjer
     undersøgte forholdene, før denne underskrev. det ville have undret ham meget,
     hvis advokat mads roikjer ikke havde skrevet under. imidlertid krævede formalia
     to underskrifter, og så blev det brian søholt pedersens underskrift, der blev den
     anden. de følte sig heller ikke forpligtet til at give vejledning til vitus om bl.a.
     mifid, da der jo var tale om et professionelt ejendomsselskab med en
     professionel bestyrelse, som ydermere havde en advokat som medlem. cc finans
     aps betalte ikke afdraget på gældsbrevet med to mio. kr. den 30. juni 2008. dette
     skete heller ikke den 30. september 2008. af omstødelsesmæssige hensyn blev
     der dog først iværksat inddrivelse af gælden i efteråret 2008. hvis der ikke var
     blevet stillet pantesikkerhed af vitus over for banken, ville der formentlig være
     indgivet konkursbegæring mod bl.a. cc finans aps. han havde ikke selv
     kendskab til vitus' økonomi eller de foretagne udbetalinger til fortis bank a/s
     og roskilde bank a/s i foråret 2008.”
tabsopgørelse
                                           - 644 -
sager har opgjort tabet til 6.480.676,52 kr.
sagsøgte har opgjort tabet til 3.070.523,77 kr.
13.31 mcs holding aps
mcs holding aps (herefter "mcs holding") var ejet af mark szigethy.
den 3. oktober 2006 bevilgede bankens bestyrelse et engagement på 15,5625 mio. kr. til
mcs til finansiering af mcs' køb af capee-foreningsbeviser for 15,5625 mio. kr.
(nominelt 15 mio. kr. til kurs 103,75). af bestyrelsesmødereferatet fremgår, at der var
tale om bevilling af et nyt engagement.
af håndpantsætningserklæring og kautionserklæring af 4. august 2006 til holding fremgår, at
mark szigethy kautionerede for ethvert mellemværende som mcs holding havde eller måtte
få med holding, og at kautionsforpligtelsen dækkede kassekreditkontrakt imellem mcs
holding og holding med en kreditramme på dkk 15.562.500. det fremgår tilllige, at mcs
holding til sikkerhed herfor håndpantsatte capee-beviser i alt nom. 15.000.000 kr. og
100.000 stk. aktier i eurotrust.
i kreditindstillingen, der havde overskriften ”g p børsmæglerselskab a/s under
omdannelse til capinordic bank a/s, kreditindstilling – erhverv” var lasse lindblad
angivet som kundeansvarlig for engagementet, og indstillingen er underskrevet af lasse
lindblad og kåre breinholt den 3. oktober 2006. af kreditindstillingen fremgår af
indledningen:
      ”der er indgaet aftale med mcs holding aps om etablering af en kreditfacilitet
      pa dkk 15.562.500 til finansiering af beviser i capee.”
af kreditindstillingen fremgår tillige, at banken som sikkerhed modtog pant i capee-
foreningsbeviserne nominelt 15 mio. kr., hvis belåningsværdi blev ansat til 60 %, pant i
100.000 stk. aktier i eurotrust a/s à 7,50 kr., hvis skønnede sikkerhedsværdi blev ansat
til 50 % af kursværdien den 27. september 2006 svarende til 3.286.294 kr., og
selvskyldnerkaution af mark szigethy. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort
                                            - 645 -
til i alt ca. 12,286 mio. kr. blanco var herefter ca. 3,276 mio. kr. om mcs holdings
økonomi fremgår af kreditindstillingen:
       ”…
       …”
kreditten blev fuldt udnyttet ved mcs holdings træk på kreditten i november 2006.
kreditten skulle løbe indtil den 15. april 2007.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2006 fremgår om engagementet per
31. december 2006:
       ”…
       mcs holding aps er et af mark csaba szigethy 100 % ejet selskab, hvis formål
       er investering i værdipapirer og kapitalandele. selskabet ejer bl.a. 45 % a f
       korral partners a/s.
       til sikkerhed for engagementet er stillet følgende sikkerheder: 125.000 stk.
       foreningsbeviser i capee; 100.000 stk. aktier i eurotrust a/s. den skønnede
       sikkerhedsværdi er estimeret til dkk 11 mio.
       herudover har mark csaba szigerhy stille ubegrænset selvskyldner kaution
       overfor mcs holding aps. den skønnede sikkerhedsværdi er sat til dkk 0.
                                            - 646 -
      risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
      risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning.
      revisors vurdering: vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet
      og skal i henhold til revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, at ovenstående
      engagement er målt korrekt.
      …”
i perioden ultimo marts 2007 til januar 2008 trak mcs holding yderligere på kreditten.
ved fondshandler gennemført ultimo marts og primo april 2007 trak mcs holding op til
ca. 6,5 mio. kr., hvormed kreditten den 10. april 2007 var trukket med ca. 22,1 mio. kr.
på michael mikkelsens forespørgsel oplyste sagsøgte lasse lindblad i e-mail af 24.
april 2007 blandt andet:
      ”…
      årsagen til overtræk skyldes en misforståelse vedr. afvikling af aktier - skylden
      ligger hos mig.
      vi skal antagelig kigge på en prolongering - men renter skal betales, og stift. på
      dkk 100.000,- engagementet skal ikke forhøjes med afviklingen som jeg
      forudsætterer på plads før ugens udgang.
      …”
den 15. maj 2007 skrev michael mikkelsen til henrik juul, at overtrækket var konstant.
af referat af bestyrelsesmøde den 22. maj 2007 fremgår, at henrik juul orienterede
bestyrelsen om, at mcs holding var på overtrækslisten med ca. 6,5 mio. kr., og at lasse
lindblad forklarede, "at der er tale om en midlertidig forhøjelse af engagementet,
hvilket er indskærpet over for debitor". bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
                                            - 647 -
mcs trak yderligere 3,75 mio. kr. på kreditten den 29. maj 2007, hvorefter kreditten var
trukket med ca. 25,85 mio. kr.
af en kreditindstilling af 7. juni 2007 fremgår, at der blev indstillet bevilget overtræk på
ca. 10,3 mio. kr. frem til den 20. juni 2007. henrik juuls og jacob bachs navne er
fortrykt men indstillingen er ikke underskrevet. af kreditindstillingen fremgår, at
kursværdien af de værdipapirer, der var stillet som sikkerhed, udgjorde 37,156 mio. kr.
den skønnede sikkerhedsværdi heraf var opgjort til 29,725 mio.kr., således at blanco var
på 0 kr.
som yderligere sikkerhed modtog banken ved håndpantsætningserklæring af 20. juni
2007 pant i de af mcs holding indkøbte aktier i greentech energy systems a/s, i alt
249.800 stk. overtrækket blev ikke inddækket ultimo juni 2007.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder med
normal bonitet”.
det fremgår af den fremlagte posteringsoversigt, at mcs holding fortsatte med at
trække på kreditten i banken, som ultimo september 2007 var trukket med 26,28 mio.
kr.
den 30. oktober 2007 orienterede henrik juul bestyrelsen om, at mcs holding havde et
overtræk på 428.000 kr., og at der var rykket for inddækning. kreditten var på dette
tidspunkt uændret trukket med ca. 26,28 mio. kr. bestyrelsen tog orienteringen til
efterretning.
den 19. november 2007 orienterede sagsøgte henrik juul bestyrelsen om, at mcs for 3.
gang var blevet rykket og bedt om at inddække overtrækket. af referat af
bestyrelsesmødet fremgår blandt andet:
      ”…
      hju: gennemgik overtrækslisten:
      1) mcs holding aps er for 3 gang blevet rykket og bedt om at inddække
      overtrækket. der er overdækning på depotet, og banken tager en høj rente.
      ll: supplerede med, at en sådan kunde belaster bankens ressourcer, men at der
      ikke er en reel tabsrisiko.
      hju: var enig i, at tabsrisikoen er yderst beskeden.
                                            - 648 -
      ll: spurgte hvor meget kunden betaler i rente.
      hju: svarede at kreditten forrentes med cibor 3 + 500 basispoint. overtrækket
      forrentes med cibor 3 + 1500 basispoint. fortalte, at der blev holdt møde med
      kunden for ca. 2 uger siden om at inddække overtrækket, hvilket dog endnu ikke
      er sket. kreditmæssigt er der dog ikke nogen problemer. der er to muligheder
      enten at fortsætte engagementet med en forhøjelse af renten eller at realisere
      værdipapirer til inddækning af overtrækket.
      ll: syntes det var bedst at fortsætte med renteskruen og få nogle forretninger ud
      af kunden samtidig.
      beslutning
      sb spurgte om det ikke ville være muligt at bevilge overtrækket.
      hju: svarede at det kunne være en løsning at legitimere overtrækket, hvilket dog
      forudsætter indlevering af yderligere økonomisk dokumentation.
      …”
den 11. december 2007 oplyste henrik juul bestyrelsen om, at overtrækket hos mcs
holding var inddækket ved realisation af værdipapirer. det fremgår af
posteringsoversigten, at trækket den 10. december 2007 var ca. 25,85 mio. kr.
den 28. december 2007 kl. 11.21skrev mark szigethy til lasse lindblad, at han gerne
ville købe 85.000 stk. greentech aktier til kurs 98, og at overtrækket ville blive
inddækket enten ved salg eller ved kontant indbetaling ikke senere end 14. januar 2008.
lasse lindblad sendte 3 minutter senere mailen videre til henrik juul uden
bemærkninger. samme dag kl. 11.32 svarede lasse lindblad mark szigethy blandt
andet:
      ”…
      jeg har lige vendt din anmodning med bankdirektør henrik juul - som trods lidt
      historik tilsyneladende er i julehumør.
      mcs holding kan få et bevilget overtræk stort ca. dkk 8,5 mill. til ultimo
      januar 2008 - renten sættes til "renten for bevilget overtræk" og gebyr for
      stiftelse ligger på dkk 100.000,-
      bekræft ovenstående og vi etablerer udvidelsen som en haster.
      …”
marc szigethy bekræftede herefter vilkårene over for lasse lindblad, der sendte
bekræftelsen videre til henrik juul og michael mikkelsen. det fremgår af sagen, at den
                                           - 649 -
videre ekspedition med udbetaling af 5 mio. kr. og indlæggelse af de købte aktier i mcs
holdings sikkerhedsdepot blev varetaget af michael mikkelsen.
det fremgår af posteringsoversigten, at der den 28. december 2007 blev trukket
provisioner og renter med i alt ca. 845.000 kr. trækket var herefter ultimo 2007 på ca.
25,9 mio. kr.
der blev den 2. og 8. januar 2008 hævet i alt 8,4 mio. kr. på kreditten, hvorefter den var
trukket med 34,3 mio. kr. overtrækket blev ikke inddækket ultimo januar 2008.
af en e-mail af 4. februar 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul blandt andet:
      "lasse var lidt mere blød i stemmen da jeg talte med ham - han siger at det er
      noget vi skal se på! og om vi kan/vil bære det.
      mcs er 100 % illikvid og tilbyder derfor alle sine aktier som sikkerhed i
      stedet. lli siger at hvis det er skal det være med 500-600bp i marginal.
      hvilket vi stort set også har.
      jeg synes ikke om udvidelsen og ser gerne en reduktion. men hører gerne din
      holdning
      …"
af e-mails af 1. og 7. april 2008 fremgår, at der med mcs holding var blevet aftalt en
plan for en videreførelse af overtrækket og engagementet i banken, men at bankens
betingelser herfor ikke blev opfyldt.
banken påbegyndte herefter realisering af værdipapirer stillet til sikkerhed. den 22.
april 2008 tvangsrealiserede banken således 58.000 stk. af mcs holdings aktier i
notabene.net a/s (senere guava a/s) til kurs 4,35.
af e-mail af 23. april 2008 fra michael mikkelsen til henrik juul og chefen for markets
søren hansen med kopi til lasse lindblad fremgår blandt andet:
      ”…
      på anmodning fra lasse skal jeg bede dig stoppe salget af notabene aktier fra
      mcs holding aps depot til i morgen.
                                             - 650 -
      i stedet afhændes d.d. 10.000 stk. greentech energy systems akter fra mcs
      depot.
      …”
det fremgår af posteringsoversigten, at engagementet blev nedbragt fra ca. - 34,485 mio.
kr. den 17. april 2008 til ca. – 25,086 mio. kr. den 7. maj 2008, hvorefter der først skete
yderligere nedbringelse af gælden fra den 27. august 2008 og frem.
ved e-mail af 22. august 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul blandt andet:
      ”…
      i forlængelse af tlf. besked skal jeg hermed bekræfte at vi nu er begyndt at
      realisere mcs depot.
      jeg har bedt mark sælge guava (tidligere notabene) først, henset til den
      manglende likviditet - dog også en post greentech henset til at mark nok har mere
      kendskab til det møde der pt. foregår her i huset end jeg.
      men jeg antager at det ville kunne animere ham til at komme ud af busken i
      en fart.
      …”
den 25. august 2008 skrev michael mikkelsen imidlertid til henrik juul blandt andet
således:
      ”…
      som tidligere nævnt har vi stoppet realiseringen af mcs indtil vi har en
      afklaring på sparbank.
      …”
bestyrelsen blev på bestyrelsesmødet den 26. august 2008 orienteret om, at banken var
begyndt at realisere sikkerhederne for mcs holding på grund af overtræk.
ved e-mail af 18. september 2008 skrev michael mikkelsen til søren hansen med kopi
til henrik juul:
      ”…
                                             - 651 -
      du bedes venligst begynde tvangsrealisering af mcs engagement i banken, med
      henblik på fuld inddækning.
      jeg vil i den forbindelse bede dig tilse at vi holder samme ratio af greentech og
      guava som der er i depotet i dag - således at vi ikke ender op med et
      restengagement kun afdække[t] med guava.
      …”
efter kursudviklingen var kursen på notabene.net a/s-aktierne i perioden fra den 23.
april til den 21. august 2008 i niveau 4,16-5,60. fra den 21. august 2008 til den 2.
oktober 2008 var kursen faldendefra 4,20 til 0,98..
den 6. november 2008 oplyste michael mikkelsen bestyrelsen om, at der var en
underdækning på 12 mio. kr. på engagementet med mcs holding, som skyldtes
kursfald, og at engagementet var sendt til inkasso med konkursbegæring.
efter det oplyste indgav mcs holding den 14. november 2008 begæring om
betalingsstandsning.
den 24. februar 2009 orienterede michael mikkelsen bestyrelsen om, at mcs var
begæret konkurs af banken, og at dividenden formentlig var 5-10 %.
den 23. juni 2009 oplyste michael mikkelsen bestyrelsen om, at engagementet var
nedbragt med 3 mio. kr. ved salg af aktier i greentech energy systems a/s. desuden
var det meddelt, at banken ikke ønskede at tiltræde en forlængelse af
betalingsstandsningen.
den 3. august 2009 blev mcs erklæret konkurs.
den 13. august 2009 oplyste michael mikkelsen bestyrelsen om, at mcs holding havde
indgivet egen konkursbegæring, og at banken havde igangsat en akkordering på mark
szigethy personligt. sagsøgte lasse lindblad oplyste, at den personlige tvangsakkord
for mark szigethy var på ca. 10 mio. kr.
mcs holdings kreditorer - herunder banken - tilsluttede sig en tvangsakkord på 10,1 %
for mark szigethys kautionsforpligtelse. banken ville således modtage 10,1 % via mark
szigethys kaution svarende til 2 betalinger a 596.000 kr., mens det resterende
                                           - 652 -
engagement ville blive afskrevet. den 28. oktober 2009 bevilgede bestyrelsen en
prolongering af engagementet, der var nedbragt til ca. 13,9 mio. kr., frem til bankens
modtagelse af anden rate af tvangsakkorden, hvorefter det resterende engagement ville
blive afskrevet.
den 19. marts 2010 modtog banken anden rate af tvangsakkorden, som nedbragte
engagementet med 690.600 kr., hvorefter engagementet udgjorde ca. 12,386 mio. kr.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 12.386.394,83 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem indbetalinger og udbetalinger til 7.014.799,30
kr.
13.32. flemming herrestrup sørensen
det fremgår af sagen, at flemming herrestrup sørensen var tidligere revisor hos horwath.
den 6. november 2006 bevilgede bankens bestyrelse et engagement på 13,6 mio. kr. til
flemming herrestrup sørensen til finansiering af en investeringspakke.
af bevillingsresumé, underskrevet af direktør kåre breinholt, af 6. november 2006 fremgår
blandt andet:
      ”…
      formål
      finansiering af investeringspakke bestående af ¾ keeps ejd. obl ix ab og ¼
      greenrech energy systems a/s, samt 1. års renter i form af kassekredit. til
      sikkerhed for engagementet modtages pant i de respektive papirer.
      engagementssammensætning
      flemming herrestrup sørensen: kassekredit tkr. 13.600. sikkerheder pant i vp
      virksomhedsprofil
      fhs koncernen: ejendomskoncern der udvikler og sælger ejendomme i dk og
      de. koncernen er stiftet ultimo 2003, hvorfor der endnu ikke forligger
      regnskabsmateriale for nogle af selskaberne i koncernen.
      regnskabsmæssig udvikling
                                             - 653 -
     …
     der forligger ingen regnskabstal for selskaberne da aktiviterne er opstartet ultimo
     2005. fhs har en skattepligtig formue pr. 31.12.05 på tkr. 4.300, ifølge opgørelse
     efter egen tilvirkning er den reelle formue incl. igangværende projekter i niveau
     dkk 53 mio. ud af en balancesum på dkk 128 mio sg [soliditetsgrad] 41,4 %.
     denne opgørelse er gennemgået og bekræftet af stats.aut.revisor søren jonassen,
     horwath revisorenc som værende en minimumsopgørelse i forhold til reelle
     salgspriser.
     risikoprofil
     risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
     stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
     kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
     kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
     dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
     som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel.
     argumentation
     finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vp. ligesom at investors
     økonomiske forhold vurderes tilfredsstillende i forhold den indgåede
     forpligtigelse. den skattepligtige formue står knapt mål med forpligtigelsen, men
     med baggrund i den betydelige merværdi der ligger i koncernen vurderes de
     samlede kapitalforhold tilfredsstillende. det forventes af fhs, at der realiseres for
     dkk 25 mio. (salg af ejd. / projekter) i løbet af de næste 12 mdr. der derfor tillige
     vil give likviditet til koncernen.
     …”
vurderingen foretaget af statsautoriseret revisor søren jonassen af 3. november 2008 var
vedlagt bevillingsresuméet. af vurderingen fremgik blandt andet:
     ”i forbindelse med flemming herrestrup sørensens ansøgning om
     finansieringstilsagn fra capinordic bank a/s er vi blevet anmodet om at
     gennemgå formueforholdene m.v.
     flemming herrestrup sørensen ejer via sit holdingselskab fhs holding a/s en
     række ejendomsselskaber.
     vi har til brug for denne erklæring gennemgået kapitalforholdene i selskaberne
     med udgangspunkt i virksomhedsbeskrivelse og , samt de umiddelbare
     formueværdier i de enkelte ejendomme baseret på en forsigtig markedsværdi.
     vi skal på baggrund af vor gennemgang erklære at den personlige formue mindst
     udgør kr. 52 mio pr. 3. november 2006. udover den umiddelbare formue ejes der
     to udviklingsprojekter som givet indeholder betydelige merværdier. dette drejer
     sig om en ejendom beliggende på jagtvej 113 -115 og viktoriagade 10. det
     vurderes at disse projekter kan indbringe en yderligere avance pa kr. 48 mio.
                                             - 654 -
       …”
som sikkerhed modtog banken pant i værdipapirerne.
værdien af sikkerhederne blev i kreditindstillingen opgjort til 7,8 mio. kr., således at blanco
var ansat til 5,8 mio. kr.
i revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for for 2006 er om engagementet anført blandt
andet:
       ”…
       flemming herrestrup sørensen er tidligere revisor ansat hos horwaht
       revisorerne. i 2005 skiftede fhs brance og beskæftiger sig med i dag med
       ejendomsudvikling. alle selskaber i koncernen er nystiftet men horwath
       revisorerne har afgivet en formueerklæring på, at fhs' personlige formue som
       minimum andrager dkk 52 mio.
       som sikkerhed er deponeret 10.000.000 stk. keops ejendomsobligationer serie ix.
       dkk 10 mio. den skønnede sikkerhedsværdi herfor andrager dkk 6 mio. for
       restengagementet købes aktier i greentech energy systems a/s, der tillige ligges
       til sikkerhed for engagementet.
       risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig forretningsmæssig
       risiko, hvorfor der ikke er behov for nedskrivning. "
       revisors vurdering: vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet
       og skal i henhold til revisionsbekendtgørelsen § 25 erklære, at ovenstående
       engagement er målt korrekt.
       …”
                                            - 655 -
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a, svarende til ”kunder
med normal bonitet”.
den 3. november 2009 blev engagementet, der var blevet nedbragt til 1,387 mio. kr. ved
realisation af værdipapirer, prolongeret. kreditindstillingen er ikke underskrevet, men
parterne er enige om, at prolongeringen blev bevilget af henrik juul. af kreditindstillingen
fremgår om dennes formål:
      ”…
      engagementet med flemming herrestrup sørensen blev etableret i 2006, til
      finansiering af en investeringspakke bestående af keops ejd. obl. ix ab og
      greentech energy systems a/s aktier. der blev bevilget en kredit pa tdkk
      13,600, hvilken senere er nedbragt til det nuværende tdkk 1.387.
      banken har som følge af flemming herrestrup sørensens finansielle situation
      fremsendt et akkordforslag om en endelig indfrielse af engagementet ved
      indbetaling af tdkk 400. banken afventer svar fra flemming herrestrup
      sørensen, og engagementet prolongeres frem til modtagelse af beløbet fra den
      foreslåede akkordordning.
      …”
af kreditindstillingen fremgår, at banken havde modtaget yderligere pant i aktier i
bonusbanken a/s. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 18.000 kr.,
således at blanco var angivet til 1,369 mio. kr.
akkordforslaget blev ikke tiltrådt af flemming herrestrup sørensen, og sagsøger overgav
sagen til retslig inkasso.
i finanstilsynets opgørelse fra juni 2007 fik engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”. i finanstilsynests vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i
december 2009 var karakteren 1 svarende til ”kunder med objektiv indikation for
værdiforringelse”..
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 1.144.856,54 kr.
                                             - 656 -
sagsøgte har opgjort tabet til 397.786,52 kr.
13.33. lasse nørgård
lasse nørgård var revisor og partner i horwath revisorerne.
den 7. november 2006 bevilgede bankens daværende direktør kåre breinholt et
engagement på 4,2 mio. kr. til lasse nørgård. af bevillingsresuméet fremgår blandt
andet:
     ”…
     formål
     finansiering af investeringspakke bestående af ¾ keeps ejd. obl. ix ab og ¼
     greentech energy systems a/s, samt 1. års renter i form af kassekredit. til
     sikkerhed for engagementet modtages pant i de respektive papirer.
     …
     regnskabsmæssig udvikling
     stats.aut.revisionsholdingsanpartsselskab ln
     …
     lasse nørgård har selv udarbejdet en formueoversigt der udviser en
     regnskabsmæssig ek på tkr. 18.157 på en balance på tkr. 27.023. dvs uden
     balanceposter fra de underligne selskaber i koncernen, koncernbalancemæssigt
     har ln en balancesum i niveau dkk 110 mio, hvilket giver en sg i niveau 16 %,
     dog uden korrektion for skat. ejerandel fra ejendommen strandvejen 56-58 i/s
     indgår heri. det skal i den forbindelse bemærkes, at ln ejer 30 % af ejendommen,
     der er opskrevet med dkk 40 mio. opskrivelsen har fundet sted
     efter bedste skøn fra ejerne selv, hvorfor der er taget forbehold herfor fra revisor.
     det skal dog bemærkes at på opgørelsestidspunktet var den tomgang i
     ejendommen - men den er nu fuldt udlejet.
     risikoprofil
     risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
     stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
     kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
     kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
     dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
     som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel, dog
     henvises til kommentar under regnskabsudvikling.
     argumentation
     finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vp, ligesom at investor
     økonomisk forhold vurderes tilfredsstillende i forhold til den indgåede
     forpligtigelse.
                                               - 657 -
      …”
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 2,4 mio. kr. blanco var herefter
angivet til 1,8 mio. kr. finansieringen blev tilbudt som en ”lukket pakke” med pant i
værdipapirdepotet.
den 6. december 2006 forhøjede bankens daværende direktør kåre breinholt
engagementet med 225.000 kr. til 4,425 mio. kr. til finansiering af kundens køb af aktier
i rovsing a/s. bevillingsresuméet er ikke underskrevet, men parterne er enige om, at
det var bankens daværende direktør kåre breinholt, der bevilgede forhøjelsen.
som sikkerhed modtog banken yderligere pant i rovsing a/s-aktierne. værdien af den
yderligere sikkerhed blev af banken opgjort til 164.000 kr. blanco på forhøjelsen var
derfor angivet til 61.000 kr. blanco på det samlede engagement på 4,425 mio. kr. var
herefter på 1,861 mio. kr. det fremgår af kreditindstillingen, at forhøjelsen var baseret
på de samme regnskabsmæssige oplysninger, som forelå ved bevillingen af 7. november
2006. endvidere fremgik af kreditindstillingen blandt andet:
      ”...
      risikoprofil
      risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
      stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
      kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
      kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
      dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
      som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel, dog
      henvises til kommentar under regnskabsudvikling.
      argumentation
      finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vp, ligesom at investor
      økonomisk forhold vurderes tilfredsstillende i forhold til den indgået
      forpligtigelse, i relation til det nyindkøbte papir er dette lagt til sikkerhed sammen
      med de øvrige papirer. der er ikke tale om en investeringskredit i ordets faglige
      forstand idet de indkøbte papirer ikke kan udskiftes løbende uden bankens
      godkendelse. kreditfaciliteten er derfor baseret på investors økonomi herunder
      dennes evne til formuemæssigt og likviditetsmæssigt at kunne servicere
      forpligtigelsen, i henhold til bankens forretningsgang herfor.
      …”
                                           - 658 -
den 23. marts 2007 blev engagementet efter angivelsen af formål omdannet fra en
kassekredit til en investeringskredit, og maksimum blev nedsat til 4,1 mio. kr.
kreditindstillingen herom er ikke underskrevet, men parterne er enige om, at det var
henrik juul, der foretog ændringen af engagementet. engagementets karakteristika var
de samme som ved engagementets etablering i november 2006. den skønnede
sikkerhedsværdi af de af banken modtagne sikkerheder blev som en andel af
kursværdien på 4,484 mio. kr. opgjort til 3,587 mio. kr., hvorved blanco blev angivet til
513.000 kr.
det fremgår af en kreditaftale af 27. februar 2009, at der var stillet sikkerhed i form af
selvskyldnerkaution af lasse nørgård, og at der var sikkerhed i de til enhver tid
værende effekter i 2 sikkerhedsdepoter og de til enhver til registrerede fondsaktiver i på
2 konti i værdipapircentralen.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”.
den 5. november 2009 blev investeringskreditten på 4,1 mio. kr. prolongeret til den 1.
december 2010 med statsautoriseret revisionsholdinganpartsselskab lasse nørgård som
debitor. kreditindstillingen er ikke underskrevet, men parterne er enige om, at det var
henrik juul, der bevilgede prolongeringen. af kreditindstillingen fremgår, at banken
havde modtaget yderligere pant i aktier i nordic tankers a/s og hio property invest
a/s, pant i 30 % ejerandel i i/s strandvejen 56-58, samt kaution af lasse nørgård.
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 1,423 mio. kr. blanco var angivet
til 2,677 mio. kr. der fremgår tillige følgende regnskabsmæssige oplysninger af
kreditindstillingen:
       ”
                                           - 659 -
     aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 13.262. de væsentligste aktiver er:
         - kapitalandele tilknyttet virksomheder                     tdkk 5.797
         - tilgodehavender                                           tdkk 3.884
         - værdipapirer                                              tdkk 3.395
     selskabets negative resultat skyldes negativ resultatandele af tilknyttede
     virksomheder på tdkk -12.838 herunder primært ejendommen strandvejen 56-
     58 lasse nørgård aps.
     gæld til kreditinstitutter udgør ca. 84 % af de kortfristede forpligtigelser.
     …
     lasse nørgaard har en personlig formue pr. den 31.12.2008 på tdkk 10.731
     aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 24.969. de væsentligste aktiver er:
         - ejendom, egebakken 4, 3460 birkerød tdkk 8.000
         - indre værdi, stat.aut.revisionshoidinganpartsselskab lasse nørgaard
            tdkk 7.612
         - værdipapirer                                tdkk 3.995
     ejendomsværdi ifølge skat udgør for egebakken 4, 3460 birkerød tdkk
     6.950. gælden udgør i alt tdkk 6.400.
     lasse nørgaard er partner i horwarth revisorerne.”
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 3.741.597,10 kr.
                                            - 660 -
ifølge sagsøgte har banken haft indtægter som følge af engagementet.
13.34. investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps
investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps ("investeringsselskabet") var ejet af søren
jonassen. søren jonassen var efter det oplyste revisor, partner, direktør og
bestyrelsesmedlem i horwath.
den 7. november 2006 bevilgede bankens direktør kåre breinholt et engagement på
5,25 mio. kr. til investeringsselskabet (stats.aut. rev. holding aps søren jonassen). af
bevillingsresuméet af 2. november 2006 fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      finansiering af investeringspakke bestående at ¾ keops ejd. obl. ix ab og ¼
      greentech energy systems a/s, samt 1. års renter i form af kassekredit. til
      sikkerhed for engagementet modtages pant i de respektive papirer.
      engagementssammensætning
      stats.aut.rev.holdingaps sj: kassekredit stor tkr. 5.250, sikkerhed pant i vp og
      kation af indehaver
      virksomhedsprofil
      stats.aut.rev.holding aps sj: holdingselskab i koncernen, udvides hermed
      til også at fortage investeringer.
      stats.aut.revaps sj: besidder andel i horwath revisorene i/s
      ejendommen strandvejen 56-58 søren jonassen aps: at være interessent i i/s
      strandvejen 56-58
      regnskabsmæssig udvikling
      ...
      søren jonassen har selv udarbejdet en formueoversigt der udviser en
      regnskabsmæssig ek på tkr. 13.370 på en balance på tkr. 15.523. dvs uden
      balanceposter fra de underliggende selskaber i koncernen,
      koncernbalancemæssigt har sj en balancesum i niveau dkk 110 mio, hvilket
      giver en sg [soliditetsgrad] i niveau 12 %, dog uden korrektion for skat.
      ejerandel fra ejendommen strandvejen 56-58 i/s indgår heri. det skal i den
      forbindelse bemærkes, at sj ejer 30 % af ejendommen, der er opskrevet med
      dkk 40 mio. opskrivelsen har fundet sted efter bedste skøn fra ejerne selv,
      hvorfor der er taget forbehold herfor fra revisor. det skal dog bemærkes, at
      på opgørelsestidspunktet var der tomgang i ejendommen — men den er nu
      fuldt udlejet.
      risikoprofil
      risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
      stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
                                              - 661 -
      kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
      kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
      dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
      som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel. dog
      henvises til kommentar under regnskabsudvikling.
      argumentation
      finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vp, ligesom at inves-tors
      økonomisk forhold vurderes tilfredsstillende i forhold til den indgåede
      forpligtigelse.
      …”
værdien af sikkerhederne, pant i værdipapirerne og kaution af søren jonassen, blev af
banken opgjort til 3 mio. kr., således at blanco var angivet til 2,25 mio. kr.
den 6. december 2006 forhøjede bankens direktør kåre breinholt engagementet med
225.000 kr. til finansiering af kundens køb af aktier i rovsing a/s. det samlede
engagement er i bevillingsindstillingen herom angivet til 5,5 mio. kr. bevillingsresuméet
er ikke underskrevet, men parterne er enige om, at det var direktør kåre breinholt, der
bevilgede forhøjelsen. af bevillingsindstillingen fremgår de samme regnskabsmæssige
oplysninger, som dem, der lå til grund for den oprindelige bevilling på 5,25 mio. kr.
som sikkerhed modtog banken yderligere pant i aktierne i rovsing a/s. værdien af
denne sikkerhed blev af banken opgjort til 227.000 kr., således at blanco på forhøjelsen
var angivet til 0 kr. blanco på det samlede engagement på 5,5 mio. kr. var angivet til
2,25 mio. kr.
den 4. april 2007 bevilgede henrik juul yderligere 2,7 mio. kr. til køb af 10 anparter i k/s
kongevejen m.fl. af kreditindstillingen af 4. april 2007, der er underskrevet af henrik juul,
fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      stående lån tkr. 2.700 til køb af 10 anparter i k/s kongevejen m.fl. (svarende til
      en ejerandel pa 12,5 %)
      projektet omhandlende investering i 4 butiksejendomme beliggende i lyngby,
      virum, hillerød og st. merløse.
      (projekt er udbudt af ejendomsinvest).
      der er tale om et fil § 78 engagement, da "koncern søren jonassen” indgår i
      ”i/s ejendommen strandvejen 56-58”, med en ejerandel på (30 %), sammen med
      steen bryde (30 %) og lasse lindblad (30 %), der begge er medlem af bankens
      bestyrelse.
                                             - 662 -
      engagementssammensætning
      stats.autrev.holding søren jonassen:
      kk tkr. 5.150, til sikkerhed herfor er stillet pant i vp (ssv tkr. 4.130) samt
      personlig kaution af søren jonassen.
      kk tkr. 2.700, til sikkerhed her for, pant i anparter (ssv 0), + personlig kaution.
              endvidere lægges ovenomtalte værdipapirer også til sikkerhed for denne
              kredit. (et hvert mellemværende)
      …”
der er i denne sag enighed om, at lasse lindblad ikke som anført ejede anparter i i/s
ejendommen strandvejen 56-58.
det fremgår af kreditindstillingen, at der forelå følgende reviderede regnskabstal for
stats.aut.rev.holding aps sj:
      “
      ”
værdien af den yderligere sikkerhed blev af banken opgjort til 0 kr., således at den samlede
blanco på var på 3,72 mio. kr. i forhold til det samlede engagement på 7,85 mio. kr.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”.
den 19. oktober 2009 blev den samlede investeringskredit, der nu var på 6,7 mio. kr.,
prolongeret til den 1. december 2010. kreditindstillingen er ikke underskrevet, men henrik
juuls og michael mikkelsens navne er angivet.
af kreditindstillingen fremgår, at banken gav engagementet karakteren b-. om
sikkerheden for engagementet er anført:
      ”tdkk 90.000          pant i 30 % ejerandel af i/s strandvejen 56-58
                            - 663 -
…
            ejendommen er pr. oktober 2009 solgt til jeudan for tdkk
            300.000.
…
            … ud fra ovenstående prioritetsrækkefølge står banken dog
            ikke til at modtage penge i forbindelse med ejendomssalget.
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
            …
tdkk 12.100 pantsætning af 12,5 % af anparterne i k/s kongevejen m.fl.
            …
…
            regnskabet for 2008 udviser et resultat på tdkk -38.556,
            som primært skyldes værdiregulering af ejendom på tdkk
            39.437.
            aktivmassen udgør tdkk 157.492 primært bestående af
            ejendomme med tdkk 150.000. egenkapital
            skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
            …
tdkk 1.666  pant i værdipapirer.
            …
…
tdkk 0      pant i konto … kontoen har et kontant indestående på
            tdkk 0.
                                             - 664 -
                              skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0.
      …”
der var tillige stillet selvskyldnerkaution af søren jonassen med en angiven
sikkerhedsværdi på 0 kr. endvidere forelå der revideret årsrapport 2008 for
investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps, hvoraf fremgik, at resultatet af den primære
drift var - 20.460 tdkk, at resultatet før skat var -56.972 tdkk, at aktivmassen var
27.372 tdkk, at den kortfristede gæld var 50.607 tdkk, og at både den
regnskabsmæssige og den for goodwill korrigerede egenkapital var -23.235tdkk. om
årsagen til investeringsselskabets resultat var anført:
      ”…
      selskabets negative resultat skyldes øgede finansielle omkostninger, som er steget
      fra tdkk -4.977 i 2007 til tdkk -36.989 i 2008, som primært henfører sig til
      realiseret og urealiseret tab på værdipapirer samt urealiserede tab på valuta, samt
      øgede renteudgifter. selskabets investering i ejendommen strandvejen 56-58,
      2900 hellerup samt k/s kongevejen har som følge af finanskrisen måtte
      nedskrives betydeligt.
      selskabet er 100 % finansieret ved kortfristet gæld. selskabets ledelse håber at
      værdierne i selskabets værdipapirportefølje kan genskabes i 2009/10, og derved
      være i stand til at reetablere egenkapitalen.
      …”
værdien af de samlede sikkerheder var af banken opgjort til 1,388 mio. kr. blanco var
angivet til 5,312 mio. kr.
i forbindelse med finanstilsynests vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i december
2009 gav tilsynet engagementet karakteren 1, svarende til ”behov for nedskrivninger”.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 7.214.508,94 kr.
sagsøgte har gjort gældende, at der ikke er lidt et tab på engagementet, idet søren
jonassen afdrager herpå. subsidiært har sagsøgte opgjort tabet til 185.810,49 kr.
                                              - 665 -
13.35. qvist herman aps
qvist herman aps ("qvist herman") var ejet af henrik herman.
den 13. november 2006 bevilgede bankens daværende direktør kåre breinholt et engagement
på 6,25 mio. kr. til qvist herman. af bevillingsresuméet fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      finansiering af investeringspakke bestaende at ¾ keeps ejd. obl. ix ab og ¼
      greentech energy systems a/s, samt 1. års renter i form af kassekredit. til
      sikkerhed for engagementet modtages pant i de respektive papirer.
      engagementssammensætning
      qvist herman aps: kassekredit tkr. 6.250; sikkerheder pant i vp depot
      nominelt tkr. 6.000 samt kaution af indehaver.
      virksomhedsprofil
      qvist herman aps: investeringsselskab og management konsulent virksomhed.
      regnskabsmæssig udvikling
      selskabet har gennem den analyserede periode haft en stabil udvikling i resultat
      før skat, som følge af øget afkast på investeringsaktivitet. det skal dog nævnes at
      der har været store gevinster på inv. aktiviteten men også store tab, bla. på
      terminsforretninger, samt køb af forstædernes bank’s dannevirkeobligation.
      gearingen har været meget høj, men en mindre konsolidering har fundet sted så
      sg [soliditetsgrad] nu andrager ca. 4,8 %. balancens aktivside domineres af vp
      tkr. 52.480 og likvidbeholdning tkr. 20.842. passivsiden består af gæld til
      kreditinstitutter tkr. 64.174. størstedelen af balancen vurderes derfor likvid og
      hurtig omsættelig - det skal også bemærkes at under eventualforpligtigelser er der
      bogført et beløb på tkr. 3.080, hvor bruttoværdien andrager tkr. 85.939. henrik
      herman har selv udarbejdet en personlig formueopgørelse, der viser en formue på
      tkr. 15.760 ud af en balance pa 23.172, heri indgår værdi af indbo og k/s
      projekter, hvor der i sidstnævnte ikke er oplyst om der er korrigeret for skat, men
      selv ved fjernelse af k/s andele og indbo udgør formuen fortsat over tkr. 10.000
      og vurderes tilfredsstillende.
      risikoprofil
      risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
      stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
      kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
                                               - 666 -
       kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
       dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
       som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel. dog
       henvises til kommentar under regnskabsudvikling.
       argumentation
       finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vp, ligesom at investor
       økonomisk forhold vurderes tilfredsstillende i forhold til den indgået
       forpligtigelse.
       …”
værdien af sikkerhederne, pant i værdipapirerne og selvskyldnerkaution fra henrik herman,
blev af banken opgjort til 3,6 mio. kr. blanco var herefter opgjort til 2,65 mio. kr.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2006 fremgår, at revisor
tiltrådte ledelsens vurdering af, at risikoen på engagementet udgjorde en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke var behov for nedskrivning, og revisor afgav
efter revisionsbekendtgørelsen § 25 erklæring om, at engagementet var målt korrekt.
finanstilsynet kritiserede den 30. oktober 2007, at der var anvendt samme ordlyd ved flere
uafhængige engagementer. dette engagement indgik som et eksempel herpå. der blev givet
følgende påbud: ”banken skal, jf. § 71, stk. 1, i fil, forbedre datakvalitet og datadisciplin i
bevillingsresumeer og kreditindstillinger samt kontrollen af disse, således at risikoen for
fejlinformation minimeres.”
henrik juul bevilgede efter kreditindstilling af 16. oktober 2009 en prolongering af
engagementet, der var blevet nedbragt til 4,6 mio.kr. af kreditindstillingen fremgik
blandt andet, at der nu forelå årsregnskab 2007/2008 med følgende tal for selskabet:
       ”…
                                            - 667 -
      aktivmassen udgjorde pr. den 30.06.2008 tdkk 37.746. de væsentligste aktiver
      er:
          -   værdipapirer                tdkk 28.078
          -   ukvide midler               tdkk 5.173
          -   tilgodehavender             tdkk 4.494
      resultatet anses af selskabet som værende ikke tilfredsstillende.
      selskabet har i 2008 formået at øge resultat af primær drift i forhold til seneste
      regnskabsår. selskabets negative resultat skyldes derfor primært høje finansielle
      omkostninger, som ligger på niveau med sidste regnskabsår samt at selskabets
      finansielle indtægter er faldet med ca. 34 %. selskabet har ikke været i stand til at
      vende den negative kursudvikling på selskabets aktiver, ligesom der er foretaget
      realisation på en lang række af selskabets strukturerede produkter udbudt gennem
      forstædernes bank.
      …”
banken gav engagementet karakteren b-. det fremgår tillige, at banken modtog
yderligere pant i aktier i colexon energy ag. værdien af sikkerhederne for det samlede
engagement blev af banken opgjort til 1,746 mio. kr. blanco var således opgjort til
2,854 mio. kr.
i finanstilsynets vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i december 2009 var
karakteren 1, svarende til ”behov for nedskrivninger”..
tabsopgørelse
                                                - 668 -
sagsøger har opgjort tabet til 4.492.242,14 kr.
sagsøgte har opgjort tabet til 3.017.254,44 kr. svarende til forskellen mellem
udbetalinger og indbetalinger.
13.36. awr holding aps
awr holding aps ("awr holding") var oprindeligt ejet af allan rasmussen.
den 7. november 2006 bevilgede bankens direktør kåre breinholt et engagement på 2,1 mio.
kr. til awr holding til finansiering af en investeringspakke. af bevillingsresuméet af 3.
november 2006 fremgår blandt andet:
        ”…
        formål
        finansiering af investeringspakke bestående at ¾ keops ejd. obl. ix ab og ¼
        greentech energy systems a/s i alt tkr. 2.000, samt 1. års renter i form af
        kassekredit til sikkerhed for engagementet modtages pant i de respektive papirer,
        samt selvskyldnerkaution af allan rasmussen.
        engagementssammensætning
        awr holding aps: kassekredit stor tkr. 2.100
        virksomhedsprofil
        awr holding aps: holding selskab, der nu også skal fortage investering for
        lånte midler.
        regnskansmæssing udvikling
        awr har i henhold til revisorudarbejdet formueopgørelse en formue på tkr.
        5.568, sammen med hans kone udgør den fælles formue tkr. 35.831, efter
        opskrivning af ejendomme til handelsværdi pr. 31.12.06.
        risikoprofil
        risikoen ved nærværende investering vil primært relatere sig til keops obl. en
        stor rentestigning vil kunne påvirke investeringen på flere måder. afkast fra obl
        kan ikke dække finansieringsomkostningerne, ligesom at en rentestigning vil
        kunne føre til et fald i boligpriserne hvilket vil påvirke værdien af obl. negativ.
        dette vil også kunne ske ved blot et fald i ejd. priser som følge af overophedning.
        som følge af investors formue vurderes risikoen som værende acceptabel.
        argumentation
                                             - 669 -
      finansieringen tilbydes som en lukket pakke, med pant i vp, ligesom at investors
      privatøkonomiske forhold vurderes meget tilfredsstillende i forhold til den
      indgåede forpligtigelse.
      …”
værdien af sikkerhederne i form af pant i værdipapirerne samt selvskyldnerkaution fra allan
rasmussen blev af banken opgjort til 1,2 mio. kr. blanco var derfor angivet til 900.000 kr.
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”.
den 3. juli 2007 bevilgede henrik juul en forhøjelse af engagementet med 1,95 mio. kr. til 4
mio. kr. til finansiering af kundens deltagelse i en bridgefinansiering til eurotrust a/s med et
indskud på 2 mio. kr. kreditindstillingen af 2. juli 2007 angiver med fortrykt tekst henrik juul
og michael mikkelsen som underskrivere. den er alene underskrevet af 1 person.
af kreditindstillingen fremgår, at awr holding nu var ejet 50/50 af allan rasmussen
og winnie rasmussen.
af kreditindstillingen fremgår endvidere, at banken modtog yderligere pant i værdipapirer
købt i virksomhedsskatteordning, samt transport i bridgefinansieringen på de 2 mio. kr., som
blev indbetalt til eurotrust a/s og efterfølgende pant i det udstedte gældsbrev. værdien af
sikkerhederne for hele engagementet blev af banken opgjort til 3,24 mio. kr. og blanco til
760.000 kr. således:
      ”engagement:
      awr holding: kredit tdkk 4.000 blanco tdkk 760
      samlet kursværdi af tilbudte sikkerheder:
      sikkerhedsdepot virksomhedsskatteordning:..............................: tdkk 1.832
      sikkerhedsdepot awr holding................................................... :tdkk 2.218
      i alt                                                                           tdkk 4.050”
af kreditindstillingen fremgik endvidere følgende tal vedrørende awr holding fra det
reviderede årsregnskab for 2006:
      ”…
                                                 - 670 -
        …”
af aktiverne udgjorde 8.901 tkr. finansielle anlægsaktiver.
vedrørende allan rasmussen personligt indeholdt kreditindstillingen følgende oplysninger:
        ”…
        horwath revisorerne har udarbejdet indkomst og formueopgørelse for 2006, hvor
        af det fremgår at allan rasmussen har en personlig formue pa tdkk 33.696.
        …”
den 3. april 2008 bevilgede bankens kreditafdeling en forhøjelse af engagementet med 1 mio.
kr. til i alt 5 mio. kr. til finansiering af kundens køb af en ejerandel i ejendomsprojektet
wilanów i polen, som blev udbudt af sjælsø gruppen a/s og banken. om ejendomsprojektet
fremgik af kreditindstillingen blandt andet:
        ”…
        beskrivelse af ejendomsprojektet wilanów:
        ejendomsprojektet udbydes af sjælsø gruppen og capinordic bank, og projektet
        placeres i et selskab der etableres til formålet. capinordic banks kunder har
        mulighed for at erhverve 75 % af dette selskab, hvor de resterende 25 % ejes af
        sjælsø gruppen. selskabet etableres med en kapital på tdkk 100.000.
                                               - 671 -
       der opføres 594 lejligheder med et gennemsnitligt areal på 73 m2, samt 16
       enheder til erhvervsmæssig anvendelse. i alt er det over 43.000 m2 bebyggelse
       opdelt i to faser, hvor fase 2 først iværksættes når det forventede antal lejligheder i
       fase 1 er solgt.
       byggeprojektet opføres i wilanów syd for warszawa …
       …
       de samlede byggeomkostninger er budgetteret til tdkk 888 og salgsindtægterne
       til tdkk 990.000. overskuddet på op til tdkk 102.000 fordeles mellem
       parterne efter ejerandelenes størrelse. hvis overskuddet overstiger tdkk 102.000
       fordeles det ligeligt mellem sjælsø gruppen og investorerne.
       …”
som sikkerhed modtog banken pant i aktier i wilanów holding a/s og unoterede
hedgefonde-værdipapirer. samtidig frigav banken det tidligere modtagne pant i værdipapirer
købt i virksomhedsskatteordning til en værdi på 1,832 mio. kr. værdien af de yderligere
sikkerheder blev af banken opgjort til 0 kr. blanco på forhøjelsen var 1 mio. kr. blanco på det
samlede engagement på 5 mio. kr. var på 3,026 mio. kr.
af kreditindstillingen, der var underskrevet af tina jørgensen og michael mikkelsen,
fremgår, at forhøjelsen på 1 mio. kr. skulle indfries senest den 1. august 2008 i forbindelse
med udløbet af bridgefinansieringen på 2 mio. kr. til eurotrust a/s. forhøjelsen blev indfriet
d. 6. oktober 2008.
den 1. november 2009 bevilgede michael mikkelsen en prolongering af engagementet til den
1. november 2010. af kreditindstillingen fremgår, at banken gav engagementet karakteren b-
. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 0,683 mio. kr. blanco var 4,306 mio. kr.
tabsopgørelse
sagsøger har ikke gjort krav på erstatning vedrørende dette engagement.
13.37. per bram nielsen og bram gruppen a/s
bram gruppen a/s (herefter "bram gruppen") var ejet af per bram nielsen.
                                            - 672 -
bankens engagementer med per bram nielsen og bram gruppen omfatter følgende
bevillinger:
          1) 25 mio. kr. til per bram nielsen, den 19. januar 2007
          2) 50 mio. kr. til bram gruppen, den 11. december 2007
          3) 5 mio. kr. til per bram nielsen, den 8. juli 2007, som et overtræk til tegning
              af aktier i olicom a/s
per bram nielsen (25 mio. kr.)
den 19. januar 2007 bevilgede bestyrelsen et engagement på 25 mio. kr. til per bram
nielsen til etablering af en investeringskredit. som sikkerhed modtog banken pant i
værdipapirer. værdien af de modtagne sikkerheder blev af banken opgjort til 21 mio. kr.
blanco var dermed opgjort til 4 mio. kr.
af bevillingsindstillingen af 11. januar 2007, der var underskrevet af kåre breinholdt og
med angivelse af de fortrykte initialer ”mmi”, fremgår bl.a. følgende:
      ”…
      formål
      etablering af investeringskredit stor tkr. 25.000 som overdækning på samme
      indskydes aktier for kursværdi for minimum tkr 10.000. der henvises i øvrigt til
      punkterne risikoprofil og argumentation.
      engagementssammensætning
      per bram nielsen: inv kk tkr. 25 000, sikkerhed vp kursværdi tkr. 35 000.
      ssv værdi tkr. 21 000. …
      virksomhedsprofil
      for beskrivelse af koncernen samt formueforhold (ikke dokumenteret)
      henvises til vedlagte bilag udfærdiget af søren hansen i markets.
      regnskabsmæssig udvikling
      regnskab for bram gruppen a/s pr. 30.06.06 (koncernregnskab) revideret
      af stahlfest statsautoriseret revisor.
      for koncernen bram gruppen a/s var bruttofortjenesten for året dkk 48
      mio. mod dkk 79 mio året for. omsætningen stammer fra hhv. driften i
      bram stål a/s og investering i vp i bram gruppen a/s. resultat før skat
      andrager dkk 39 mio mod dkk 72 mio året før. balancesummen udgør
      dkk 411 mio. hvilket er en vækst på 284 % i forhold til året før - primære
                                      - 673 -
ændring på aktivsiden er udviklingen i vp-beholdning på dkk 345 mio. mod
dkk 90 mio året før, svarende til at vp udgør 84 % af aktivmassen,
herudover udgør ejendomme dkk 32 mio. svarende til ca. 8 % af balancen.
de tilsvarende passivposter er ek på dkk 116 mio svarende til
en sg på ca. 28 %, samt driftskreditter dkk 275 mio. væksten i
driftskreditter er dkk 3 mio større end væksten i vp-beholdning.
i årsrapporten er den ingen bemærkninger til revisionen, ligesom at det er
oplyst at vp-beholdningen har udviklet sig positivt efter regnskabsafslutning
til -aflæggelse. det er oplyst at pbn ejer bram gruppen a/s 100%.
der er ikke modtaget noget regnkabsmateriale på debitor da denne principielt
ikke ønsker at udlevere dette til finansieringskilde.
risikoprofil
idet debitor ikke ønsker at udlevere økonomiske oplysninger, er det ikke
muligt reelt at vurdere dennes formue. det er mundtligt og udokumenteret
oplyst til søren hansen (markets) at pbn's personlige formue andrager
minimum dkk 500 mio. notat udfærdiget af sh, er vedhæftet som bilag.
argumentation
ved indgåelse af et evt. forretningsmæssigt forhold, bør følgende punkter
haves in mente:
for:
     •  pbn er en af markets ældste kunder og har været tilknyttet siden 1995
     •  pbn bidrager med en årlig indtjening i niveau dkk 6,5 mio.
     •  pbn har en meget stor personlig formue (udokumenteret)
     •  pbn er god ambassadør for markets jf. søren hansen
     •  fornuftig overdækning i form af indskud af vp
imod:
     • formuen er ikke dokumenteret, hvilket er i strid med bankens kreditpolitik
        afsnit 6
     • pbn samlede gearing er ikke oplyst, sg kendes som følge heller ikke,
        hvilket er i strid med bankens kreditpolitik afsnit 9
     • kunden vil kræve ekstra opmærksomhed ved indgåelse af
        investeringskredit, hvor den manglende dokumentation medfører, at ved et
        fald i aktiekurserne ikke være muligt at afvige fra en evt. stop/loss, selv
        ved kundens samtykke. alene øjeblikkeligt indskud af supplerende kapital
        vil kunne afværge dette.
strategi
investeringskreditten kan først etableres når bankens stop/loss system
etableres, forventeligt primo marts 2007. der skal altid være en spredning på
minimum 5 papirer og intet papir må på noget tidspunkt udgøre mere en 20 %
af den samlede vp beholdning. herudover er det en selvfølge at der er tale
om likvide papirer.
rentabilitet
rentabiliteten er oplyst af markets til at andrag dkk 6,5 mio. og vurdere
meget tilfredsstillende sit i forhold til kapitalbelastningen. dog bør
usikkerheden omkring formueforhold/sammensætning af samme haves in
mente ved vurderingen heraf.
konklusion
                                           - 674 -
     med baggrund i ovenstående lægges det op til bankens bestyrelse, at vurdere
     hvorvidt man ønsker at afvige fra bankens kreditpolitik i relation til
     etablering af investeringskredit stor tkr. 25.000."
af det vedhæftede bilag udarbejdet af søren hansen fremgår blandt andet:
     ”om per bram nielsens private formueforhold kan oplyses at han ejer,
         •  bram gruppen 100 % egenkapital 116 mio. kr., hertil skal lægges årets
            foreløbige overskud som udgør 45 - 55 mio. kr. efter skat.
         •  aktiviteterne i datterselskabet bram stål er øget drastisk og selskabet er
            blevet en betydelig aktør i stålmarkedet.
         •  ejendomme i solrød strand med beliggenhed i første række til køge bugt
            for 20 mio. kr. ejendommene er ubehæftede.
         •  to ferieboliger på bornholm direkte til vandet værdi 10 mio. kr. -
            ubehæftede.
         •  et antal grunde og et færdiggjort hus ved marielyst på falster værdi 7,5
            mio. kr. ubehæftet.
         •  en større industrigrund ved dtc centret ved køge, med an anslået værdi
            på 45 mio. kr.
         •  en option på køb af et betydeligt industriareal ved køge havn.
         •  indehaver af køge boldklub (dette er fortroligt grundet
            fusionsforhandlinger med herfølge boldklub). per bram nielsen deltager
            ikke i nogen k/s projekter eller lign. skattearrangementer hvor der kan
            komme betalingsforpligtelser.
     det anslås at per bram nielsens personlige formue er på min. 300 mio. kr.”
af bestyrelsens behandling af kreditindstillingen fremgår følgende af referatet af
bestyrelsesmøde den 19. januar 2007:
     "…
     b.     bevillingsindstilling investeringskredit dkk 25 mio. per bram nielsen
            (nr. 20073b)
            i.      kb: der er tale om en gammel kunde fra g p børs. indstillingen
                    falder lidt uden for vores kreditpolitik, men kan afstedkomme
                    andre forretninger. det skal dog bemærkes at vi på baggrund af det
                    forelagte materiale ikke kender til kundens gearing.
            ii.     kb: søren hansen, direktør for markets har udarbejdet et notat på
                    engagementet, men kan ikke få yderligere oplysninger.
            iii.    ll: per bram nielsen er den største kunde i markets. koncernen
                    har mange forretninger med per bram nielsen og der er en
                    overdækning på engagementet.
                                              - 675 -
              iv.      sb: det er en kernekunde. vi har tæt styring i og med søren
                       hansen varetager kommunikationen med kunden og gennemfører
                       handlerne.
                              bestyrelsen godkendte den forelagte indstilling.
     …”
af bilag til kreditaftalen mellem banken og per bram nielsen af 12. februar 2007
fremgår blandt andet:
     ”…
     6. maksimum for træk på investeringskredit
     belåningsværdien i procent må på intet tidspunkt udgøre en værdi, der er mindre
     end 110 % af det beløb, der er trukket på investeringskreditten.
     såfremt belåningsværdien i procent på noget tidspunkt falder til under 110 % kan
     kreditten uden varsel opsiges af capinordic bank til fuld indfrielse. såfremt
     investeringskreditten opsiges til fuld indfrielse, vil capinordic bank være
     berettiget til at tvangsrealisere de stillede sikkerheder med henblik på at nedbringe
     gælden på kreditten.
     du kan på intet tidspunkt have mere på investeringskreditten end op til det
     bevilgede kreditmaksimum.
     7. capinordic bank ‘s ret til at kræve afvikling eller indbetaling af yderligere
     beløb
     for at undgå at belåningsværdien i procent kommer under 110%. har capinordic
     bank indført følgende aktionsgrænse:
     når belåningsværdien i procent udgør en værdi, der er mindre end nedenstående
     grænse:
                                               120 %
     er capinordic bank berettiget til (uanset om dette skyldes nyindkøb eller kursfald)
     at kræve, at du - inden en frist fastsat af capinordic bank - bringer
     belåningsværdien op over grænsen, enten ved afvikling af positioner eller ved
     indbetaling af yderligere kontante midler på investeringskreditten. capinordic
     bank vil give rimelig frist til at få bragt belåningsværdien i procent op over
     grænsen, afhængig af kursudviklingen på dette tidspunkt
     såfremt belåningsværdien i procent ikke er bragt op over grænsen, kan kreditten
     opsiges af capinordic bank til fuld indfrielse uden yderligere varsel.
     …”
                                              - 676 -
den 28. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet med per bram nielsen personligt
karakteren 3 svarende til ”kunder med utvivlsom god bonitet”.
ved e-mail af 28. november 2007 skrev michael mikkelsen til sagsøgte henrik juul
blandt andet:
      "…
      jeg har talt med tina, da fortalte at du gerne vil have splittet per bram ad.
      dette kan ikke lade sig gøre af flere årsager, den primære er at vi har intet
      materiale på manden. da jeg lavede indstillingen oprindeligt på per bram,
      skrev jeg at bestyrelsen måtte afgøre om man ville bevilge en sag hvor det
      eneste beslutningsgrundlag var regnskab på hans holdingselskab samt søren
      hansen mundtlige udtalelse omkring hans formueforhold. det besluttede
      bestyrelsen - vist enstemmigt at gøre - endog til den lave marginal på 0,8 %
      på 25 mio.
      men har du sat et nyt krav op om fuld indsigt og indhenter søren dette er det jo en
      anden sag. men jeg vil sætte stor pris på at vi reducere sådanne opgaver i kredit
      til efter d. 15. december, jeg har behov for deres hjælp i forbindelse med basel
      ii. i øjeblikket har vi særdeles store arbejdsbyrder, og såvel aftner som weekender
      tages i brug. der er umiddelbart ikke nogen ressourcer at trække på - da vi qua
      den korte deadline ikke har tid til at lære nogen op, selv om de måtte have tid.
      men lad os vende dette sammen med de ting du i øvrigt har, så vi får en fælles
      slagplan for hvordan vi komme i mål med alle sagerne.
      …”
bram gruppen (50 mio. kr.)
den 11. december 2007 bevilgede bestyrelsen et engagement på 50 mio. kr. til bram
gruppen som en investeringskredit. af referat af bestyrelsesmødet fremgår herom:
      ”…
      koncern bram gruppen a/s, kreditramme: dkk 50 mio. (bilag b)
      forhandling             hju: fremlagde indstillingen og fortalte at der er tale om en
                              kunde, der gennem flere år har handlet hos søren hansen.
                              kunden ønsker en kredit til sit selskab til investering i aktier,
                              selskabet har en egenkapital dkk 136 mio.
                              ov: spurgte hvad selskabet laver.
                                               - 677 -
                             ll: svarede at kunden har arvet en stålvirksomhed, som er
                             solgt videre til stena line, hvilket er relevant, da kunden
                             stadig har en stor forankring til stena line.
                             hju: fortalte at denne engagementsudvidelse vil give
                             banken en samlet indtjening på dkk 8-10 mio.
      beslutning             bestyrelsen bevilgede indstillingen.
      …”
som sikkerhed modtog banken pant i værdipapirer. værdien af de modtagne sikkerheder
blev af banken opgjort til 56 mio. kr. blanco var angivet til 0 kr.
af kreditindstillingen af 5. december 2007, der var underskrevet af tina jørgensen,
michael mikkelsen og henrik juul, fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
      kredit: tdkk 50.000 i/bram gruppen a/s mfl. kreditfaciliteten skal alene
      benyttes som investeringskredit.
      sikkerhed:
          • der indskydes min. aktier for tdkk 70.000 i kursværdi ved fuld
              udnyttelse af kreditten, dvs. at der til enhver tid skal være en overdækning
              på 40 % af det aktuelle træk på den samlede kreditfacilitet.
          • kreditfaciliteten kan både afdisponeres af bram gruppen a/s og bram
              stål a/s. såfremt det er bram stål a/s, der afdisponerer hele/dele af
              kreditten, afgiver bram gruppen a/s ubegrænset selvskyldnerkaution
              overfor bram stål a/s.
          • der skal til enhver til være en spredning på minimum 5 papirer i
              porteføljen, og intet papir må udgøre mere end 20 % af den samlede vp-
              beholdning.
          • der skal være tale om likvide papirer/aktier, som handles på omx (c20
              og c30).
          • der skal etableres stop/loss-aftale på kreditten, som håndteres efter
              bankens almindelige forreningsgang på dette område.
      …
      regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
      der er modtaget følgende materiale:
      årsrapport 2006/07 (30/6) - bram gruppen a/s - 10. regnskabsår - ap
      statsautoriserede revisor i/s, statsaut. revisorer jan tønnesen og morten
      schwensen. ingen forbehold fra revisor.
                                             - 678 -
      årsregnskabet 2006/07 (30/6) for koncernen viser en bruttofortjeneste på tdkk
      23.324 og et resultat før skat på tdkk 11.782. aktiverne udgør tdkk 393.859,
      hvoraf ejendomme udgør tdkk 36.453, værdipapirbeholdning tdkk 293.589,
      varebeholdning tdkk 25.279 og tilgodehavender tdkk 23.023. den bogførte
      egenkapital pr. 30.06.2007 udgør tdkk 136.578, svarende til en soliditet på 34,7
      %.
      …
      per bram nielsen:
      der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2006 for per
      bram nielsen. der er ikke foretaget revision, kun en gennemgang.
      private indkomstoplysninger:
      personlig indkomst                  tdkk        1.203
      skattepligtig indkomst:             tdkk        6.055
      aktieindkomst                       tdkk        5.080
      balancen:                           tdkk        137.216
      den samlede private formue er opgjort til: tdkk 137.248
      på aktivsiden er de største poster privatejendomme (tdkk 13.311) og aktier i
      bram gruppen a/s (tdkk 116.163) - selskabet er optaget til indre værdi.
      …”
om revision af disse to engagementer fremgår af revisionsprotokollat om udkast til
årsrapport for 2007 for banken af 28. marts 2008, at blanco på det samlede
engagement med en ramme på 75 mio.kr. og en udnyttelse på 62,24 mio. kr. er
angivet til 0 kr., idet den skønnede sikkerhedsværdi var angivet til 89,412 mio. kr.
revisor var enig i ledelsens vurdering af, at risikoen på engagementet udgjorde en
                                            - 679 -
sædvanlig forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke var behov for nedskrivning,
og revisor afgav efter revisionsbekendtgørelsen § 25 erklæring om, at
engagementet var målt korrekt.
per bram nielsen (5 mio. kr. og overtræksret)
i juli 2008 deltog per bram nielsen i tegningen af kapitalforhøjelsen i olicom a/s, jf.
nærmere herom afsnit 13.2. af posteringsoversigt for per bram nielsens konto i banken
fremgår - i overensstemmelse hermed, - at der den 8. juli 2008 blev gennemført et køb af
værdipapirer for 5 mio. kr., hvormed per bram nielsens konto kom i overtræk med ca.
4,3 mio. kr., idet kreditten på 25 mio. kr. herefter var trukket med ca. 29,3 mio. kr.
af en e-mail af 9. juli 2008 fra kreditkonsulent tina jørgensen til chefen for bankens
market afdeling søren hansen fremgår blandt andet:
       "…
       per bram går i overtræk i dag med kr. 4,3 mio., idet der er købt for kr. 5 mio.
       olicom-aktier. hvornår og hvordan inddækkes overtrækket?"
søren hansen svarede samme dag:
       "...
       per hjalp os med olicom i 11. time kan han faa et bo [bevilget overtræk] ?”
kreditchefen fik videresendt e-mailkorrespondancen og skrev samme dag til tina
jørgensen:
       "vi skal i øvrigt ikke have flere af de aktier i sikkerhedsdepot da enga er
       langt over 10 procent efter købet af aktivgruppen holding"
tina jørgensen svarede herefter:
       "søren holder ferie og er først tilbage den 4.8.08, og han svarer jo reelt ikke
       på noget om hvornår og hvordan, skal jeg spørge igen, og samtidig fortælle at
       der ikke kan bevilges mo eller???"
                                             - 680 -
af en e-mail af 9. juli 2008 fra michael mikkelsen til henrik juul fremgår blandt andet:
      "…
      per bram er i overtræk med dkk 5 mio. identisk med det han har tegnet
      olicom for. søren mener han skal have en mo [midlertidigt overtræk] da han
      har hjulpet os i 11. time?!?
      hvis vi skal finansiere ham – kunne vi lige så godt tage den på egne bøger –
      likviditetsmæssigt set. henset til at bram også skulle ned med dkk 25 mio.
      er det vil heller ikke det rigtige at udvide, der er ingen oplysninger om
      løbetid/exit på bram.
      hvis du ser dette vil jeg godt høre om du er enig?
      …"
per bram nielsens overtræk på 5 mio. kr. blev overflyttet til bram gruppen.
i et notat af 4. november 2008 gav thomas kjøller engagementet karakteren 2 a.
thomas kjøller havde efter bankens anmodning gennemgået bankens solvensbehov
vedrørende dette og andre større engagementer.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2008 for banken af 23. marts 2009
fremgår, at den skønnede sikkerhedsværdi var 40,8 mio. kr., således at blanco på
engagementet var ca. 7,9 mio. kr., og at revisor er enig i ledelsens vurdering af risikoen på
engagementet, der af ledelsen blev vurderet til karakteren b+ med følgende bemærkning
vedrørende status siden maj 2008 ”ultimo maj 2008 udgjorde det samlede engagement med
bram gruppen a/s dkk 75 mio. dette engagement er pr. 14. oktober nedbragt til dkk 64
mio. ved salg af værdipapirer, og efterfølgende nedbragt yderligere med dkk 15,5 mio. til
dkk 48,5 mio. reduktionen foregår i dialog med kunden og ikke som følge af en
tvangsrealisering.” revisor erklærede, at engagementet var målt korrekt.
ved kreditindstilling af 16. juli 2009 indstillede henrik juul en prolongering af
engagementerne med per bram nielsen og bram gruppen. kreditindstillingen er ikke
underskrevet men henrik juuls og michael mikkelsens navne er fortrykt under
dateringen ”august 2009”. parterne er enige om, at bestyrelsen blev orienteret om
prolongeringen. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
                                        - 681 -
”…
formål
prolongering af engagement for koncern bram gruppen, bestående af:
…
bram gruppen a/s:
    • tkr. 42.000 investeringskredit
    • til sikkerhed for engagementet ligger værdipapirer i depot … tilhørende
        bram gruppen a/s samt depot … tilhørende bram stål a/s. samlet ssv
        tkr. 29.518, blanco tkr. 12.482
per bram nielsen:
    • tkr. 3.000 investeringskredit
    • til sikkerhed for engagementet ligger vp i depot …. ssv tkr. 2.699,
        blanco tkr. 301
virksomhedsprofil
bram gruppen a/s er 100 % ejet af per bram nielsen. koncernens
hovedaktiviteter er:
    • kapitalandele i associerede virksomheder (bl.a. køge park a/s, køge
       boldklub a/s & cow og ko aps).
    • investering i værdipapirer, såvel noterede som unoterede.
    • ejerskabet af datterselskabet bram stål a/s. bram stål blev stiftet i 1988
        af per bram nielsen. køb og salg af nyt stål i ind -og udland har fra start
        været hovedaktiviteten i virksomheden. bram stål har de seneste par år
        oplevet en stor vækst, og virksomheden i præstø har udvidet, fået nye
        lokaler og maskinerne er nye og tidssvarende. virksomheden sælger
        forskellige arter af jern, og køber små og store partier af og nyere stål og
        metalprofiler.
regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2007/08 - bram gruppen a/s -11. regnskabsår - ap statsautoriserede
revisor i/s, statsaut revisorer jan tønnesen. ingen forbehold fra revisor.
årsregnskabet 2007/08 (30/6) for koncernen viser en bruttofortjeneste på tkr. -
64.952 mod tkr. 23.324 i 06/07 og et resultat før skat på tkr. -64.044 mod tkr.
11.782 i forrige regnskabsår.
årsagen til den kraftigt faldende bruttoavance skyldes tab på værdipapirer, som
har været væsentlig mere negativ end ventet. ligeledes har ledelsen ud fra en
risikobetragtning valgt at trække sig ud af specifikke investeringer, og derved
måtte realisere de eventuelle tab der var.
                                         - 682 -
aktiverne udgør tkr. 225.606 mod tkr. 393.859 i 2006/07. væsentligste aktiver
består af værdipapirer tkr. 123.896, varebeholdning tkr. 38.925, ejendomme tkr.
25.388 samt tilgodehavender på tkr. 25.011. selskabet har i forhold til
regnskabsåret 2006/07 optaget prioritetsgæld på tkr. 10.425, hvorimod den
kortfristede gæld er faldet fra tkr. 257.281 i 2006/07 til tkr. 145.197, hvilket
primært skyldes at faciliteter til driftskreditter er nedsat væsentligt.
den bogførte egenkapital pr. 30.06.2008 udgør tkr. 69.508, svarende til en
soliditet på 30,8 %.
…
bram stål a/s:
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2007/08 - bram stål a/s - 31. regnskabsår - ap statsautoriserede
revisor i/s, statsaut. revisorer jan tønnesen. ingen forbehold fra revisor.
datterselskab bram stål a/s er i 2007/08 kommet ud med et resultat før skat på
tkr. 37.305 mod tkr. 13.118 forrige år, hvilket må betegnes som værende yderst
tilfredsstillende. udviklingen har dog vist sig som mindre positiv end ventet, men
grundet virksomheden har været i stand til at opnå en bedre spredning på kunder
og leverandører, forventes det at selskabet er i stand til at holde det nuværende
aktivitetsniveau. der har i regnskabsperioden været frasalg af
investeringsejendomme, hvilket også har påvirket resultatet i positiv retning.
…
per bram nielsen:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2008 for per
bram nielsen.
                                       - 683 -
private indkomstoplysninger:
personlig indkomst                   tkr.        600
skattepligtig indkomst:              tkr.        -1.362
aktieindkomst                        tkr.        -2.692
balancen:                            tkr.        95.632
den samlede private formue pr. 31.12.2008 er opgjort til: tkr. 63.945
på aktivsiden er væsentlige poster bestående af aktier i bram gruppen a/s tkr.
69.508 (indreværdi pr. 30.06.08), ejendom beliggende stigaardsvej 26 i solrød
tkr. 9.550 samt værdipapirer ca. tkr. 16.544 bestående af:
     •  renewagy                    202.900 stk.
     •  skako                       142.183 stk.
     •  capinordic                  195.000 stk.
…
strategi
engagementet ønskes nedbragt. der er aftalt en indbetaling på ca. tkr. 6.000, til
inddækning af det private engagement hvoraf de første 3 mio er indbetalt
4.07.2009. det resterende engagement på bram gruppen forventes at blive
nedbragt løbende.
argumentation
for:
     •  strategi for nedbringelse af engagement fastlagt
                                            - 684 -
         •   forhøjelse af marginal fra 1,9 til 5,0 - heraf stigende rentabilitet på
             engagementet
         •   kunden besidder en pæn privat formue
         •   fornuftig økonomisk udvikling i bram stål
     imod:
     • sammensætningen af vp-portefølje - manglende spredning på værdipapirer.
         den del af den private formue som udgør vp er fordelt på 3 aktier.
     …”
af referat af bestyrelsesmøde den 13. august 2009 fremgik om bram-gruppens
engagement:
     ”mmi: oplyste at udover de dkk 3 mio., der er indbetalt til nedbringelse af den
     private kredit, ønskes det at indbetale yderligere dkk 3 mio. - ikke til
     nedbringelse af kredit men til værdipapirhandel.”
den 10. november 2009 bevilgede bestyrelsen en forlængelse af engagementet til 1.
december 2010 på grundlag af en kreditindstilling af 6. november 2009 underskrevet af
henrik juul og michael mikkelsen, hvoraf fremgår blandt andet:
     ”…
     1.       baggrund og låneformål
     kreditten blev i 2007 etableret i forbindelse investering i værdipapirer, uden stop
     loss på baggrund af formue forhold.
     engagementet prolongeres til den 01.12.2010.
     …
     3. engagementsbeskrivelse
     kredit på tdkk 42.000, bram gruppen a/s
     kredit på tdkk 3.000, per bram nielsen, forventes afviklet inden udgangen
     af q1 2010.
     4. sikkerhedsbeskrivelse
     beløb                 beskrivelse
                           deponeret af bram gruppen a/s til sikkerhed for ethvert
                           mellemværende med bram gruppen a/s:
                              - 685 -
tdkk 436     pant i de til enhver tid værende værdipapirer i
             sikkerhedsdepot … indeholder 7.260 stk. copygene aktier.
             skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 348.
             deponeret af bram gruppen a/s til sikkerhed for ethvert
             mellemværende med bram gruppen a/s.
tdkk 0       pant i indestående på sikringskonto …
             skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
             deponeret af bram stål a/s til sikkerhed for ethvert
             mellemværende med bram gruppen a/s
tdkk 24.413  pant i de til enhver tid liggende værdipapirer i
             sikkerhedsdepot … indeholder 953.705 stk. colexon energy
             aktier.
             skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 18.133
             deponeret af bram stål a/s til sikkerhed for ethvert
             mellemværende med bram gruppen a/s
tdkk 0       pant i indestående på sikringskonto …
             skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
             deponeret af per bram nielsen til sikkerhed for ethvert
             mellemværende med per bram nielsen og bram gruppen
             a/s
tdkk 0       pant i indestående på sikringskonto …
             skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 0
             deponeret af per bram nielsen til sikkerhed for ethvert
             mellemværende med per bram nielsen og bram gruppen
             a/s
tdkk 3.204   pant i de til enhver tid liggende værdipapirer i
             sikkerhedsdepot ...
             indeholder 3.525 stk. colexon energy aktier og 62.283 stk.
             skako industries.
             skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 2.558.
5. regnskabsmæssige forhold
                                       - 686 -
…
der er modtaget følgende materiale:
    - årsregnskab 2007/08, bram gruppen a/s
    - årsregnskab 2007/08, bram stål a/s
    - indkomst og formueopgørelse pr. den 31.12.2008
materialet er udarbejdet a f - ap statsautoriserede revisor i/s, statsaut. revisorer
jan tønnesen.
ingen forbehold fra revisor.
5.1
aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 160.223. de væsentligste aktiver er:
    -  kapitalandele                 tdkk 73.172
    -  værdipapirer                  tdkk 52.798
    -  tilgodehavender               tdkk 26.386
resultatet anses af koncernen som værende ikke tilfredsstillende.
selskabets negative resultat skyldes realiseret kurstab på tdkk -63.947,
kursreguleringer på tdkk - 32.899 samt renteomkostninger relateret til
værdipapirer på tdkk -6.864.
selskabet har i 2007/08 reduceret den kortfristede gæld betragteligt, hvilket
henføres til nedbringelse af driftskreditter med tdkk 94.011.
5.2
                                            - 687 -
      …
      formueopgørelse 2008 - per bram nielsen
      per bram nielsen havde en personlig formue pr. den 31.12.2008 på tdkk
      63.945.
      …
      aktiverne udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 95.632, …
      …
      ejendommen er optaget ud fra offentlig ejendomsværdi 2008 fra skat.
      per arbejder som direktør i bram stål, og modtager en årlig indkomst på tdkk
      600.
      6. rentabilitet og risiko
      der forventes en årlig indtjening på engagementet i niveauet tdkk 2.600.
      blanco elementet på engagementet udgør tdkk 23.961.
      afdragsordning er igangsat, således at per bram indfrier den private kredit på
      tdkk 3.000 senest ultimo q1 2010 med bibeholdelse af eksisterende
      sikkerheder. blanco efter indfrielse udgør i alt tdkk 20.961, og der drøftes
      muligheder for yderligere sikkerhed/afdrag.
      …”
af referat af bestyrelsesmøde den 10. november 2009 fremgår om den indstillede
prolongering:
                                             - 688 -
      ”…
      hju: gennemgik indstillingen. regnskabsåret er ændret til kalenderår, hvorfor der
      ikke foreligger nye regnskabstal. der er stadig en pæn kapital bag bram gruppen,
      og engagementet ønskes prolongeret frem til sommeren 2010, hvor det nye
      regnskab foreligger.
      hju: oplyste at per bram endvidere har en investehngskredit i nordea. nordea vil
      have virksomhedspant i selskabet, hvorfor selskabet ikke - som planlagt - er
      blevet solgt.
      ll: spurgte hvilken sikkerhedsværdi udenlandske aktier tages op til.
      hju: svarede 30 %.
      cø: spurgte hvorvidt der er mulighed for at tage supplerende sikkerheder.
      hju: svarede at det vil blive undersøgt.
      beslutning bestyrelsen prolongerede engagementet.
      …”
den 1. december 2009 indgik banken, bram gruppen og ab stena metall finans
(herefter "stena") en kautionsaftale, i henhold til hvilken stena kautionerede med op til
7 mio. kr. for bram gruppens forpligtelser over for banken. ved denne aftale blev
kreditaftalens opsigelsesbestemmelser suspenderet indtil den 31. januar 2011, dog mod
betaling af renter, ligesom det blev aftalt, at der ikke skulle stilles yderligere sikkerheder
for engagementet i perioden frem til den 31. januar 2011. ab stena metall finans
indbetalte den 11. februar 2011 ca. 7 mio. kr. i henhold til kautionen.
engagementerne med per bram nielsen og bram gruppen blev behandlet på et
ekstraordinært bestyrelsesmøde den 6. januar 2010, hvoraf bl.a. fremgår, at banken efter
finanstilsynets undersøgelser i december 2009 havde fået en tilbagemelding vedrørende
engagementerne med per bram nielsen og bram gruppen. af referatet fremgår bl.a.
følgende:
      ”…
      på særligt to engagementer - eurotrust og bram gruppen - har tilsynet efter
      bankens opfattelse været usædvanligt restriktive, idet der på dem skal
      kreditreserveres hhv. dkk 36 og 35 mio. dette på trods af, at sikkerheden på
      eurotrust består i transport i en mellemregning, hvor salget af de underliggende
      aktiver delvist er eksekveret, og bram gruppen er styrket med en
      kautionserklæring fra ab stena metall finans på dkk 7 mio.
      …”
                                           - 689 -
efter finanstilsynets undersøgelse af bankens solvensbehov blev resultatet forelagt
bankens bestyrelse og direktion på møder den 18. og 20. januar 2010. der blev her
benyttet blandt andet følgende præsentation:
      ”…
                              nedskrivning og solvensbehov, 10
      3.3. bram gruppen
      engagementet var på 46 mio. kr.
      sikkerheden bestod i div. aktier deponeret af bramgruppen (ssv 19 mio. kr.),
      aktier deponeret af per bram nielsen (ssv 2,5 mio. kr.) samt en kaution fra ab
      stena metall, sverige på 7 mio. kr.
      kautionen krævede dog, at banken ikke realiserede øvrige
      panter.
      tilsynet gav karakteren 2 c og vurderede et solvensbehov
      på 29 mio. kr.
      …
                             kreditmæssige bemærkninger, 13
      …
      3.3. bram gruppen
      banken havde ikke viden om, at per bram nielsens gæld til stena dækkede
      over forudbetaling for tjenester, som på undersøgelsestidspunktet var ydet.
      …"
af sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bankens bestyrelse fremgår blandt
andet:
      "…
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
      …
      3. bram gruppen a/s. lasse lindblad har været i forhandlinger med per
      bram om ændring af kautionen afgivet af stena, eller indfrielse af
      engagementet mod en dekort.
                                             - 690 -
      …"
i en besvarelse af en henvendelse fra finanstilsynet oplyste banken i et brev af 5. maj
2008 blandt andet:
      ”…
      forholdet mellem bram gruppen a/s, bram stål a/s og renewagy a/s
      bram gruppen a/s er moderselskab for bram stål a/s. bram stål a/s har til
      sikkerhed for bram gruppen a/s's engagement med banken deponeret 5.268.500
      stk. aktier i renewagy a/s.
      bram gruppen a/s ejer ikke aktier i renewagy a/s. bram stål a/s ejer
      5.268.500 stk. aktier i renewagy a/s, svarende til 7,58 % af aktiekapitalen, jf.
      vedhæftede meddelelse af 20. december 2007 til finanstilsynet og fondsbørsen.
      …”
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 36.277.431,09 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 21.997.711,12
kr. efter fradrag af følgeforretninger på 7.312.200 kr. er tabet ifølge sagsøgte
14.685.511,12 kr., som ifølge sagsøgte kunne være undgået ved realisering af
sikkerheder i stedet for udnyttelse af stenas kautionsforpligtelse på 7 mio. kr.
13.38. danske industrihuse a/s
danske industrihuse a/s (herefter "danske industrihuse") var efter det oplyste ultimativt ejet
af henrik schimming.
den 13. marts 2007 bevilgede henrik juul et engagement på 5 mio. kr. til henrik schimming
personligt til etablering af en investeringskredit til køb af maconomy aktier. af
kreditindstillingen af 12. marts 2007 fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
                                             - 691 -
     etablering af investeringskredit stor tkr. 5.000 til køb af maconomy aktier som
     deponeres i depot hos os.
     kunden er henvist af steen bryde.
     engagementssammensætning
     henrik schimming: investeringskredit stort dkk tkr. 5.000.
     sikkerheder: pant i vp depot med maconomy aktier (kursværdi d.d. tkr. 4800,
     sikkerhedsværdi tkr. 3.840)
     henrik indbetaler løbende tilskrevne renter.
     …
     regnskabsmæssig udvikling
     …
     henrik schimming har indleveret revisorudarbejdet indkomst og formueopgørelse
     med specifikationer udarbejdet af hr holberg revision reg. revisor.
     pr. 31.12.05 have henrik schimming en skattemessig formue på tkr. 12.954, ud af
     en privatbalance på tkr. 106.979, det skal her nævnes at revisor har udarbejdet
     formueopgørelse incl. opskrivninger til forventet handelsværdi. af den vurderes
     formuen til tkr. 47.877 ud af en samlet ballance på tkr. 141.901.
     hvis der korrigeres for de mest optimiskiske aktiver som "vin & kunst" samt
     forventede handelsværdier på ejendommene, giver det en formue på tkr. 129.951.
     af den udgør obligationer 56 %, mens noterede danske aktier udgører 8 %.
     børsnoterede værdipapirer er den største post på aktivsiden. passivsiden udgøres
     af af bank-og prioritetsgæld som andrager tkr. 94.025. den skattepligtige
     indkomst var tkr. 1.918. samlet set vurderes formueforholdene tilfredsstillende.
     risikoprofil
     på baggrund af henriks formue, udlånets størrelse, samt blancoandelen, vurderes
     bankens risiko på nærværende engagement som værende acceptabel /god.
     argumentation
     med baggrund i indtjening, kundens formue, bankens risiko og fremtidig
     forretningspotientiale indstilles engagementet til bevilling.
     strategi
     etablering af ovenstående investeringskredit - flere forretninger når vi har opnået
     bedre kendskab til kunde.
     rentabilitet
     første års rentabilitet forventes at andrage 229 tkr. (marginal 450 bp) + stift 200
     tkr. i alt tkr. 429
     …”
blanco var angivet til 1,16 mio. kr.
                                             - 692 -
efter en vurdering af engagementet gav finanstilsynet den 28. juni 2007 det karakteren 2 b
svarende til ”kunder med visse svaghedstegn”.
ved kreditaftale af 12. november 2008 blev engagementet til henrik schimming omlagt til
det af henrik schimming ultimativt ejede danske industrihuse a/s.
af tilhørende kautionserklæring og håndpantsætningserklæring samt transporter fremgår, at
banken modtog yderligere pant i form af transporter i henrik schimmings tilgodehavende på
ca. 3,4 mio kr. hos dema holding a/s og et tilgodehavende hos danske industrihuse a/s på
ca. 8,3 mio.kr., samt selvskyldnerkaution fra henrik schimming.
af den senere kreditindstilling af 6. november 2009 fremgår, at banken også modtog
sekundært pant i k/s-andele i k/s cottbuser see vindmølleprojekt angivet til en værdi af ca.
51,1 mio.kr. amagerbanken havde primært pant i k/s-andelene for 9.300 teur.
den 6. november 2009 bevilgede michael mikkelsen en prolongering af engagementet
på 5,076 mio. kr. til den 1. november 2010. af kreditindstilling af 6. november 2009
fremgår blandt andet:
      ”…
      4.      sikkerhedsbeskrivelse
      …
                      deponeret af henrik schimming og til sikkerhed for engagementet
                      med danske industrihuse a/s:
                      sekundær pant i k/s cottbuser see vindmølleprojekt
                      k/s vindinvest cottbuser see er et vindmølleprojekt, hvor
                      selskabet ejer og driver 12 stk. 2.0 mw møller i tyskland.
                      projektet ligger ved cottbuser see i saxen-anhalt i nieder-
                      sachsen.
                      cottbuser see projektet er oprindeligt udviklet af greenwind
                      energy og derefter videresolgt til en gruppe investorer, hvoraf
                      henrik schimming har købt en andel på 16 %, svarende til tdkk
                      51.115.
                      årsrapport 2008 for k/s cottbuser see viser følgende:
                                      - 693 -
                årets resultat                   tdkk -12.892
                samlede aktiver,                 tdkk 157.758
                egenkapital,                     tdkk 3.043
                kortfristede forpligtelser       tdkk 82.305
                banken har sekundær pant efter amagerbankens teur 9.300,
                som har finansieret projektet.
                den skønnede sikkerhedsværdi er tdkk 0.
                ubegrænset selvskvldnerkaution fra henrik schimming
                formueopgørelse fra henrik schimming viser følgende:
                den skønnede sikkerhedsværdi er tdkk 0.
5. regnskabsmæssige forhold
der er modtaget følgende materiale:
    - årsrapport 2008 for danske industrihuse a/s
    - formueopgørelse henrik schimming 2008
revisor har taget forbehold i regnskabet for den fortsatte drift af selskabet samt
størrelsen af gælden i selskabet.
årsrapporten er revideret af dansk revision københavn, henrik pommerencke
og poul mikkelsen holberg, begge registrerede revisorer.
                                             - 694 -
      …
      årsrapport 2008 for danske industrihuse viser et underskud på tdkk -107.963
      som følge af nedskrivninger på værdipapirer, samt tab på samme.
      andre finansielle omkostninger udgør tdkk 180.791, hvilket skyldes tab på
      hhv. maconomy aktier samt green wind energy aktier. begge er siden
      årsskiftet steget i værdi…
      på aktivsiden er andre værdipapirer og kapitalandele under finansielle
      anlægsaktiver nedskrevet fra tdkk 371.326 til tdkk 0. tilgodehavender i
      regnskabet er reduceret fra tdkk 27.321 til tdkk 241, hvor det især er
      tilgodehavender hos tilknyttede og associerede virksomheder der er skrevet helt
      ned til 0.
      den del af værdipapirporteføljen, der ikke er i anlægsporteføljen er reduceret fra
      tdkk 190.344 i 2007 til tdkk 50.512 i 2008.
      likvide beholdninger udgør tdkk 3.229, mod tdkk 287 i 2007.
      det må antages, at den finansielle anlægsbeholdning er nedskrevet til 0, da
      værdierne ikke længere er til stede i aktiverne, som sidste år var værdiansat til
      tdkk 371.326.
      værdipapirporteføljen i omsætningsaktiverne er ligeledes reduceret i værdi.
      porteføljen er reduceret til ca. 25 % af værdien af den bogførte portefølje ved
      udgangen af 2007.
      på passivsiden er egenkapitalen reduceret fra tdkk 46.319 til tdkk -55.533,
      som følge af store nedskrivninger og tab på værdipapirer. de langfristede
      gældsforpligtelser er reduceret fra tdkk 317.308 til tdkk 8.293, mens de
      kortsigtede gældsforpligtelser er faldet fra tdkk 153.797 i 2007 til tdkk
      109.996.
      regnskabet viser at den samlede gæld i selskabet er reduceret med tdkk
      406.815 i løbet af året der er løbende er solgt aktiver for at nedbringe
      gældsbyrden i selskabet. dette er sket ved salg af værdipapirer i forbindelse med
      med nedlukning af investeringskreditter i andre banker og er årsagen til de store
      fald i både aktiverne og egenkapitalen.
      ifølge oplysninger fra henrik schimming forventes en aftale om refinansiering på
      plads i løbet af december måned 2009, banken er i løbende dialog med kunden
      herom.
      …”
værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 1,365 mio. kr., der udgjordes af pant i
242.784 stk. maconomy aktier med kursværdi 1,707 mio kr. de øvrige sikkerheders skønnede
sikkerhedsværdi var angivet til 0 kr. blanco var angivet til 3,635 mio. kr.
                                             - 695 -
den 9. marts 2010 afgav revisor poul mikkelsen holberg erklæring om, at henrik
schimming, danske industrihuse a/s og dema holding a/s efter hans opfattelse var
insolvente
den 12. april 2010 blev engagementet med tilhørende sikkerheder solgt til amagerbanken for
3 mio. kr.
den 12. april 2010 var kursværdien af bankens pant i maconomy a/s-aktier 2,816 mio. kr.
(242.784 stk. aktier á kurs 11,60)
efter det oplyste var amagerbanken primær panthaver i k/s-andelene i k/s cottbuser see,
hvori banken havde sekundær pant.
af henholdsvis graf og tabel over kursudviklingen i maconomy a/s aktien fra 1. oktober
2009 til 27. august 2010 og fra 27. maj 2010 - 26. august 2010 fremgår, at maconomy a/s-
aktien fra en kursværdi på ca. 5-7 i ultimo 2009, primo 2010 havde en kursværdi på ca. 10-11,
hvorefter kursen i marts - juni 2010 stabiliserede sig på ca. kurs 11. i juni 2010 steg aktien til
omkring kurs 20. kursen steg således fra 13,40 den 27. maj 2010 til 20,1 den 4. juni 2010.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 2.366.448,20 kr. efter fradrag af de 3 mio. kr., der indkom
ved salg af engagementet til amagerbanken. sagsøgte har opgjort forskellen mellem
udbetalinger og indbetalinger til 1.611.993,07 kr.
13.39. kildegårdens åleopdræt a/s
kildegårdens åleopdræt a/s ("kildegården") var efter det oplyste ejet af erling hald.
den 23. maj 2007 bevilgede henrik juul et engagement på 10 mio. kr. til kildegården til
etablering af en investeringsramme. af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
                                       - 696 -
etablering af investeringsramme på mkr 10,0. investeringsrammen kan aftages
dkk. eur og chf. kunden indskyder aktier for en markedsværdi på mkr. 2,0.
således at depotet har en kursværdi på mkr 12.0
engagementssammensætning
investeringskredit tkr. 10.000, sikkerhed vp kursværdi tkr 12.000, ssv 8.400.
…
for hald koncernen var omsætningen i 2005 mkr. 11,7 mod 8,1 året for som
primært skyldes øget aktivitet i "kildegården v/eh”
bryttoavancen er mkr. 4,5 for året mod 3.2 i 2004 og stigningen skyldes den
øgede aktivitet i selskabet. resultatet blev for året mkr. 2,5 mod et negativt
resultat året forinden pa -0,5. denne stigning skyldes mere aktivitet og større
indtjening på aktiehandel
kildegårdens åleopdræt har kørt med negativt resultat i de seneste 2 år. det har
resulteret i, at man har lukket åleopdrættet ned, og kun bruger selskabet til
investering i vp, som er mest hensigtsmæssig rent skattemæssigt pga. af den
negative drift.
risikoprofil
hald koncernen har en egenkapital på mkr. 41 og indtjening på mkr. 2,2 i
regnskabsåret 2005. hald koncernen har en ejendomsportefølje på mkr. 107, som
er konservativt bogført.
argumentation
for
    • engagementet ligger indenfor bankens kreditpolitik, så længe der kun
        investeres i danske aktier
    • indtjeningen vil være på forventelig minimum kr. 143.750 til capinordic
        bank
    • erling hald bakker engagementet op med kaution, hvilket bør tillægges
        værdi, da der en egenkapital på mkr. 41.
        desuden etableres en krydskaution fra eh w s aps og e/s osterbro aps.
        som har den væsentligste egenkapital i koncernen
    • kunden investerer i capinordic bank core pick aktier, hvilket gør. at vi
        kender risikoen pa de underliggende papirer
        der vil altid minimum vare 5 aktier og der vil vare en stoploss på 10 %
imod
    • hald koncernen har gearede engagementer i andre banker.
                                               - 697 -
           •   capinordic bank core pick aktier kan også indeholde likvide
               udenlandske aktier, hvilket vil bevirke, at engagementet ville kunne lige
               udenfor bankens kreditpolitik, da belåningsgraden af disse aktier ville vare
               70 % istedet for 80 %.
       strategi
       investeringskreditten etableres snarest muligt. kunden indgår ligeledes en
       forvaltningsaftale om capinordic bank core pick aktier, hvorfor der altid vil
       være en spredning på minimum 5 selskaber og maksimalt 20 % i et selskab.
       …
       konklusion
       det indstilles, at der etableres en investeringskredit på mkr. 10,0 med initial
       overdækning på mkr. 2.0. der skal altid være en overdækning på mkr. 2,0 og
       falder overdækningen pludselig som følge af markedsudviklingen til mkr. 1,0, så
       kan engagementet lukkes ned uden varsel.”
som sikkerhed modtog banken pant i værdipapirer, samt kautioner af erling hald, e. h. vvs
aps og e/s østerbro aps. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort til 8,4 mio. kr.
blanco var således angivet til 1,6 mio. kr.
efter en vurdering af engagementet gav finanstilsynet det i juni 2007 karakteren 2 a svarende
til ”kunder med normal bonitet”.
den 17. januar 2008 bevilgede banken en prolongering af engagementet.
den 4. november 2009 bevilgede michael mikkelsen en prolongering til den 1.
december 2010 med henblik på løbende nedbringelse af engagementet, der var nedbragt
til 656.000 kr. af kreditindstillingen fremgår, at banken vurderede blanco til at udgøre
440.000 kr. sikkerheden udgjordes af pant i aktier i colexon energy ag til en kursværdi
af 250.000 kr. med en skønnet sikkerhedsværdi på 175.000 kr. samt de ovennævnte
selvskyldnerkautioner. af kreditindstillingen fremgår følgende regnskabstal for
kildegårdens åleopdræt a/s:
       ”
                                         - 698 -
     ”
af kreditindstillingen fremgår blandt andet følgende regnskabstal for kautionisterne:
     ”
                                             - 699 -
      …
           ”
om rentabilitet og risiko var i kreditindstillingen anført:
      ”til trods for underbalancen i kildegårdens åleopdræt a/s er bankens
      engagement i fuldt omfang blevet serviceret og løbende nedbragt.
      med udgangspunkt i kautionisternes økonomiske forhold og dermed det samlede
      billede af hald koncernen og erling halds personlige formue samt de af debitor
      stillede sikkerheder, vurderes der at være et rimeligt forhold mellem debitors
      bonitet og engagementets størrelse.
      med nuværende udnyttelse og marginal på 350 bp forventes der en årlig
      indtjening på tdkk 23 på engagementet.”
i finanstilsynets opgørelse fra juni 2007 fik engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder
med normal bonitet”. i finanstilsynests vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i
december 2009 var karakteren 1 svarende til ”behov for nedskrivninger”
med et behov for nedskrivning på 0,5 mio.kr.
den 7. oktober 2011 blev kildegården opløst.
                                              - 700 -
tabsopgørelse
sagsøger har oplyst, at der ikke er lidt et tab på engagementet med kildegården.
13.40. henrik n invest 1 aps
henrik n invest 1 aps ("henrik n invest") var efter det oplyste ultimativt ejet af niels
henrik nissen.
den 30. oktober 2007 bevilgedes et engagement på ca. 12,56 mio. kr. til finansiering af
henrik n invests investering i aktier i tower group a/s.
på bestyrelsesmødet den 19. november 2007 gav henrik juul bestyrelsen en kort
orientering om engagementet, der blev behandlet som en efterretningssag.
som sikkerhed modtog banken pant i tower group a/s-aktier samt kautioner af henrik
n invest a/s og niels henrik nissen. værdien af sikkerhederne blev af banken opgjort
til 5,197 mio. kr. og blanco til 7,316 mio. kr.
af kreditindstillingen af 30. oktober 2007, der er underskrevet af tina jørgensen og
michael mikkelsen under indstilling til bevilling, fremgår blandt andet:
       ”…
       formål
       kredit: tdkk 12.513 i/henrik n invest 1 aps
       kreditfaciliteten skal alene benyttes til finansiering af den kommende aktie- og
       obligationsudvidelse i tower group a/s. aktien er noteret på omx københavns
       fondsbørs. henrik n invest a/s deltager på lige fod med de 3 andre partnere i
       hebojama aps i den kommende tegning. tegningen foregår igennem det af
       henrik n invest a/s 100 % ejede datterselskab henrik n invest 1 aps. henrik n
       invest 1 aps’ samlede nytegning ved denne emission er på kr. 50 mio. de
       resterende kr. 37,5 mio. finansieres via 2 - 3 andre pengeinstitutter.
       kreditten løber frem til 10.01.2011, hvor den senest indfries med salg af tower
       group-aktier. på dette tidspunkt har aktierne været ejet i over 3 år, og de kan
       derfor sælges skattefrit. der afvikles derfor alene renter på kreditten i løbetiden.
                                      - 701 -
sikkerhed:
     • håndpantsætning af i alt 129.806 stk. aktier i tower group a/s, svarende
         til en kursværdi på tdkk 20.790 (overdækning ca. 66 % i forhold til
         kursværdi). af forsigtighedsgrunde er værdipapirerne alene taget op til en
         skønnet sikkerhedsmæssig værdi på 25 %, mod kreditpolitikkens
         sædvanlige 80 % for danske aktier. dette skyldes, at der er tale om et
         investeringskredsløb, som baseres på et enkeltstående værdipapir, og der
         derfor ikke er nogen spredning i depotet.
     • selvskyldnerkaution af niels henrik nissen og henrik n invest a/s.
…
virksomhedsprofil
niels henrik nissen er medejer og direktør i tower group a/s-koncernen - ejer
pt. 25 % af hebojama aps, som ejer 55,4% af aktierne i tower group a/s. niels
henrik nissen er i tower group a/s ansvarlig for opkøb af ejendomme i
nordrhein westfalen, tyskland. derudover er niels henrik nissen ejer/medejer
af flere ejendomsselskaber, andelsboligprojekter og andre ejendomme her i
danmark udenfor tower group a/s-regi.
regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2006 (perioden 01.10.2006 til 31.12.2006 pga. omlægning af
regnskabsperiode til fremover at følge kalenderåret, hvorfor tallene ikke
umiddelbart kan sammenlignes) - henrik n. invest a/s - 4. regnskabsår - alsø &
breinholt statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor rene jakobsen ingen
forbehold fra revisor.
…
henrik n invest a/s har i regnskabsåret 2006 (01.10.2006 - 31.12.2006) haft et
resultat før skat på tkr. 50.271 (mod tkr. 693 året før - perioden 01.10.2005 -
30.09.2006). årsagen til det markant øgede resultat for 2006 skyldes
                                        - 702 -
hovedsageligt investering i flere større projekter i koncernen, primært jbh
gruppen a/s og hebojama aps.
jbh gruppen a/s investerede i 2005/06 i diverse ejendomsprojekter. disse er i
2007 solgt med en realiseret gevinst på kr. 10 mio., hvorfor der i årsrapporten for
2006 er foretaget opskrivning til den realiserede værdi.
mht. hebojama aps, som investerer i tower group a/s, så er værdien af de
børsnoterede aktier i tower group a/s steget med ca. kr. 34 mio. i forhold til
anskaffelsessummen. denne værdistigning er indregnet i årsrapporten 2006.
den bogførte egenkapital i henrik n invest a/s udgør tkr. 60.676, ud af en samlet
balancesum på tkr. 81.605, svarende til en soliditet på 74,4%. aktiverne består
primært af kapitalandele i tilknyttede virksomheder tkr. 56.503 (69 %),
værdipapirer tkr. 19.187 (24 %) og tilgodehavender tkr. 5.713 (7 %).
der forventes et positivt resultat for 2007.
der foreligger ikke regnskab for henrik n invest 1 aps endnu, da selskabet er
nystiftet i 2007 det er en forudsætning for bevillingen af denne kreditfacilitet, at
der årligt indleveres regnskab for både henrik n invest 1 aps og henrik n invest
a/s (holdingselskabet).
niels henrik nissen:
der er indleveret selvangivelse 2006 for niels henrik nissen, samt personligt
udarbejdet formueopgørelse. det er fremadrettet en forudsætning, at vi modtager
revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse, hvilket er meddelt kunden.
private indkomstoplysninger:
skattepligtig indkomst:              tdkk 830
aktieindkomst:                       tdkk 0
privat-balance (ekskl. hele
henrik n invest-koncernen):          tdkk 47.200
den samlede private formue er opgjort til: tdkk 22.200
på aktivsiden er de største poster pensioner (tdkk 6.200) og privatejendomme
(tdkk 40.000).
henrik nissen modtager årligt kr. 2 mio. i løn fra tower group. beløb over
topskatteniveau indsættes på ratepension i danske bank. p.t. er værdien kr. 6,2
mio.
rentabilitet
                                                - 703 -
       der forventes en årlig renteindtjening på tdkk 150 - 160 (marginal 125bp),
       hertil kommer stift. på tdkk 12,5.
       prissætningen er sket i konkurrence med øvrige pengeinstitutter. til info har
       danske bank bevilget kreditfacilitet med 80bp (formentlig danske bid/bor sats)
       og nordea med 100bp.
       i forbindelse med etablering af nærværende kreditfacilitet søges det at tilknytte
       niels henrik nissen til capinordic bank, herunder hans erhvervsmæssige
       relationer til den øvrige partnerkreds hos tower group.der er allerede aftalt møde
       med niels henrik nissen og bo holm hansen fra tower group medio november
       2007 med henblik på at vurdere muligheden for et samarbejde omkring særlige
       investeringer.
       indstilling
       kreditfaciliteten indstilles til bevilling, idet der er lagt særlig vægt på
       overdækningen af tower groupaktierne, rentabiliteten, selvskyldnerkautionen af
       niels henrik nissen og de forventede fremtidige forretninger.”
af kreditaftalen af 7. november 2007 fremgår, at kreditten skulle genforhandles hvert år
senest den 1. juli, første gang den 1. juli 2008, og at der ved den årlige genforhandling skulle
indleveres regnskab med tilhørende specifikationer for hhv. henrik n invest a/s, henrik n
invest 1 aps og privat regnskab for niels henrik nissen.
af håndpantsætningserklæring underskrevet for henrik n invest den 7. november 2007
fremgår, at banken fik pant i 86.806 stk. aktier i tower group a/s og den 11. april 2008 pant
i de resterende 43.000 stk. aktier i tower group a/s.
henrik n invest a/s blev erklæret konkurs den 9. januar 2009.
henrik n invest 1 aps blev på bankens begæring erklæret konkurs den 10. november
2009. det fremgår af et notat i henhold til konkurslovens § 124 og 125, at henrik n
invest 1 aps også havde gæld til fire andre banker.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 10.993.410,98 kr.
                                             - 704 -
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 10.052.786,92
kr.
13.41. ai holding aps
ai holding aps ("ai holding") var efter det oplyste ejet af anders h. ibsen.
den 19. december 2007 bevilgedes et engagement på 10 mio. kr. til finansiering af
(1) ai holdings investeringskredit på 5 mio. kr.,
(2) overtagelse af et engagement fra danske bank på 3 mio. kr. og
(3) ai holdings investering i unoterede aktier i comwir a/s for 2 mio. kr.
kreditindstillingen er ikke underskrevet. navnene henrik juul og michael mikkelsen er
fortrykt men henblik på underskrift under indstillingen.
som sikkerhed modtog banken pant i de "core pick" aktier, som investeringskreditten
blev anvendt til at investere i, og i unoterede aktier i comwir a/s samt kaution af
anders h. ibsen. sikkerhedernes kursværdi var angivet til ca. 16 mio.kr. den skønnede
sikkerhedsværdi heraf blev af banken opgjort til ca. 5,15 mio. kr., således at blanco var
angivet til ca. 4,85 mio. kr.
af kreditindstillingen fremgår blandt andet:
       ”…
      virksomhedsprofil
      selskabet blev etableret i 2003 og har til formål at have ejerskab af diverse
      selskaber han selv er med til at starte op. selskabets formue er skabt ved salg af
      selskaberne the milk og bubka aps til notabene.net a/s, hvor han havde en
      andel pa henholdsvis 38 % og 20%. salgssummen er betalt med notabene.net
      aktier.
      regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
      der er modtaget følgende materiale: godkendt mellembalance pr. 10.12.07
      uarbejdet af stat.aut. revisor martin hoyer-hansen fra henrichsen & co.
      årsopgørelse fra skat 2006 på anders ibsen (har oplyst at han har en lejlighed
      sammen med sin kone på amaliegade. han vurderer den til ca. tkr. 4.000 og en
      gæld på tkr. 2.200). der en anmærkning om ulovligt aktionærlån til
                                       - 705 -
virksomheden. det er oplyst i regnskabet 2006 og af anders ibsen, at det kommer
på plads i 2007 regnskabet.
den positive udvikling i selskabet skyldes salget af the milk og bubka aps til
notabene.net for tkr. 10.500. anders ibsen har i 2007 indkøbt en porsche 911
carrea fra 2004 ind i selskabet for tkr. 1.450. den største post i selskabet er vp.
det er primært notabene aktier 1.741.240 stk (der mangler 552.000 stk i depotet,
som kommer ifm. kapitaludvidelsen. overførslen sker igennem capinordic bank),
som han har fået overdraget ifm. salget af virksomhederne. der er en lockup
periode pa aktierne. han kan sælge 744.000 stk. nu, imens resten er låst til efter
okt 08. han har yderligere option til køb af 200.000 aktier til kurs 5. pt. er kursen
6. der skal udnyttes inden for de næste 3 år.
…
indstilling
anders ibsen er blevet henvist af brian mertz ceo for notabene.net, og anders
virker som en overordenlig god fyr, der er meget åben omkring det han arbejder
med. han er en del af netværket i banken. han arbejder i dag primært for
notabene.net, men har endvidere gang i andre projekter. han er en af de 2
bedst uddannede i verden som google-bruger, som han forventer, at kunne drage
fordel af i 2008. han ejer i dag 30 % af selskabet pga aps, hvor der er kommet
tilbud fra en investor om at købe 30% for tkr. 20.000. det er derfor en kunde, hvor
jeg forventer, at han vil udvide forretningsomfanget betydelig i de næste år.
for bevilling:
anders' netværk
indtjening til banken tkr. 174
yderligere forretningsmuligheder, som f.eks. leveringsdygtig i alternative
investering for vores kunder, og fremtidige børsintroduktioner.
der er stillet kaution fra anders ibsen.
imod bevilling:
blanco-delen”
                                            - 706 -
på bestyrelsesmødet den 23. juni 2009 tog bestyrelsen til efterretning, at banken pr. 30.
maj 2009 havde foretaget nedskrivning på engagementet med ai holding.
i finanstilsynests vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i december 2009 var
karakteren 1 svarende til ”behov for nedskrivninger” og med et behov for nedskrivning på
3,5 mio.kr.
den 6. november 2009 bevilgede henrik juul en prolongering til den 1. oktober 2010 af
engagementet, der var nedbragt til 6,838 mio. kr. blanco var angivet til 6,718 mio. kr.
af kreditindstillingen, der gav engagementet karakteren d, fremgår blandt andet:
      ”…
      5.      regnskabsmæssige forhold
      der er modtaget følgende materiale:
          -   årsrapport 2009 + specifikationer, al holding aps.
          -   årsopgørelse 2008, anders ibsen
      materialet er udarbejdet af henrichsen & co., statsautoriseret
      revisionsaktieselskab, ved statsautoriseret revisor martin høyer hansen.
      aktivmassen udgjorde pr. 31.12.2008 tdkk 4.888. de væsentligste aktiver er:
          -   værdipapirer               tdkk 2.278
                                        - 707 -
     -  andre værdipapirer            tdkk 1.427
selskabets negative resultat skyldes øgede finansielle omkostninger, som primært
henfører sig til realiseret og urealiseret tab på værdipapirer.
af selskabets kortfristede forpligtigelser på tdkk 13.028 udgør gæld til
anpartshaver størstedelen med tdkk 11.153.
årsopgørelse 2008 – anders ibsen
6.      rentabilitet og risiko
banken er i dialog med anders ibsen om nedbringelse af engagementet helt.
engagementet er nedbragt fra tdkk 10.000 til tdkk 6.838 ved salg af
værdipapirer fra sikkerhedsdepot og indbetalinger fra anders ibsen.
ai holding har et tilgodehavende fra salget af selskabet comwir som ikke er
blevet udbetalt. dette venter nu på rettens afgørelse og første møde var berammet
til midten af november, men grundet flere vigtige vidner ikke havde mulighed for
at deltage er sagen nu udskudt til januar. tilgodehavendet er i størrelsen tdkk
2.000, hvor al holdings advokat indestår for udbetaling af provenu til banken.
banken er al holdings eneste kreditor og anders ibsen er proaktiv i forbindelse
med at få afviklet engagementet.
al holding har på nuværende tidspunkt en række projekter bl. a. i avelyn.com og
starcounter som er i udviklingsfasen og hvor det er meningen, der skal tilføres
investorkapital. for at opnå det fulde potentiale af disse mulige frasalg af al
holdings projekter har banken styrket sikkerhederne ved at opnå pant i selskabets
anparter.
                                           - 708 -
      afvikling af engagementet skal ske ved indbetaling af provenu fra retssag, samt
      realisation af projekter gennem al holding.
      banken har nedskrevet hele engagementets blancoelement svarende til tdkk
      6.724.
      …”
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 3.463.932,82 kr.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger til 1.713.353 kr.
13.42. strandgaard invest limited
strandgaard invest limited ("strandgaard invest") var et cypriotisk selskab, som efter
det oplyste var ejet af henrik strandgaard. strandgaard invest limited var eneejer af
strandgaard holding a/s, der var eneejer af strandgaard invest gmbh og strandgaard
danmark a/s.
bankens engagementer med strandgaard invest omfattede følgende bevillinger:
           (1) 60 mio. kr. til mellemfinansiering af strandgaard invests køb af capee-
               beviser (ekskl. en finansiel ramme på 6 mio. kr.), den 8. maj 2008
           (2) 20 mio. kr. til mellemfinansiering af strandgaard invests køb af aktier i
               capinordic a/s, den 18. juli 2008
ved e-mail af 7. maj 2008 med emne ”regnskaber – strandgaard danmark a/s” skrev
lasse lindblad til henrik juul med kopi til søren hansen og michael mikkelsen:
      "kredit dkk 45,0 mill - afkøb bank 25 mill / capee 20 mill til kredit for konto i
      banken.
      hertil kontant fra cappe 1,5 af handelssum dkk 675.000,-
      lån 2 mdl. - tillæg 225 basis punkter, oprettelse 250.000,- adgang til
      terminsforretninger omkring chf, eget indskud dkk 2,5 mill men fuld hæftelse
      med selskaber.
                                           - 709 -
      underskrift torsdag eftermiddag”
ved e-mail samme dag skrev michael mikkelsen til henrik juul:
      ”…
      har du godkendt dette?
      vi har ikke likviditeten til det, med mindre vi har fået indlån mens jeg har
      været på kursus.”
i en supplerende e-mail samme dag fra michael mikkelsen til henrik juul efter
modtagelse af den oprindelige henvendelse fra henrik strandgaard var anført blandt
andet:
      "…
      det er det samme som nederst i lli's mail.
      læser det som der skal bruges en kredit på dkk 45 mio. med der afkøbes
      kun dkk 25 mio.
      jeg kan ikke se hvem der er debitor - hvem der er kautionist mv. ej heller
      data på henrik strandgaard cpr mv. så han kan blive kautionist.
      specifikationer til regnskaber mv. synes heller ikke at foreligge. vi er i min
      optik tilbage til den gamle stil hvor der kommer en sag som ikke kan belyses
      fuld ud - til gengæld skal den være færdig nu!
      den skal i øvrigt for bestyrelsen - størrelse på lån og blanco in mente.
      …"
den 8. maj 2008 skrev michael mikkelsen til henrik juul blandt andet:
       ”…
      subject: materiale der mangler vedrørende standgaarden:
      …
      som jeg umiddelbart ser det mangler vi en del materiale.
                                          - 710 -
      nedenfor har jeg oplistet hvad jeg umiddelbart kan komme i tanke om - mere
      kan tilgå når vi modtager nedenstående.
          •   koncerndiagram
          •   udskrifter fra e&s samt tysk pendant for de tyske selskaber så
              tegningsforhold kan dokumenteres.
          •   reviderede årsrapporter inc. specifikationer på alle selskaber
          •   personlig indkomst og formueopgørelse
          •   personlig årsopgørelse fra skat
          •   kopi af pas og sygesikringsbevis for hs
      ting der skal tages stilling til
          •   hvem er debitor
          •   personlig kaution
          •   øvrige kautioner i koncernen
          •   udbyttebegrænsning
          •   pant i anparter/aktier
          •   øvrige sikkerheder
      det er et meget beskedent egetindskud han kommer med.
      faciliteten bliver på ca. dkk 50 mio. da der skal være en ramme for
      terminskontrakter tillige - sikkerheden bliver max ca. dkk 30. derfor er det
      en bestyrelsessag.
      vi skal have tilsagn på at de dkk 10 mio. til capee ikke anvendes -
      "lockup". ej heller til almindelig drift - eller krav om indfrielse fra investor.
      alt materiale skal være i nyeste udgave.
      …"
af kreditindstillingen af 8. maj 2008, underskrevet af henrik juul og med navnet
michael mikkelsen fortrykt med henblik på underskrift under indstillingen til
efterbevilling, fremgår blandt andet:
      ”…
      formål
                                        - 711 -
kredit:                tdkk 60.000 1/ strandgaard invest limited
finansiel ramme:       tdkk 6.000 1/ strandgaard invest limited (handelsomfang
                       på tdkk 60.000)
kreditfaciliteten benyttes til en mellemfinansiering i forbindelse med køb af
675.000 stk. capee-beviser til en kursværdi på tdkk 65.205. kunden kommer
selv med tdkk 3.500. det er aftalt med kunden, at kreditten er indfriet/overført
til andet pengeinstitut i løbet af de næste 12 måneder, dvs. senest 01.06.2009. den
finansielle ramme kan benyttes, såfremt kunden i løbetiden ønsker at omlægge sin
mellemfinansiering fra dkk til anden valuta.
til sikkerhed for kreditten og den finansielle ramme ligger følgende:
     •  håndpantsætning af i alt 675.000 stk. capee-beviser, svarende til en
        kursværdi på tdkk 65.205, svarende til en skønnet sikkerhedsmæssig
        værdi på tdkk 52.164 (80 % af kursværdien), idet beviserne kan indløses
        til kurs indre værdi evt. fratrukket et omkostningsbestemt fradrag på op til
        2,5 %. indløsningen finder sted kvartalsvis.
     •  selvskyldnerkaution af henrik strandgaard og strandgaard danmark a/s.
…
regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2006 - henrik strandgaard holding a/s - 6. regnskabsår – revideret af
bdo scanrevision statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy
andreasen og lars kruse. der er ingen forbehold fra revisorerne.
…
                                       - 712 -
årsrapport 2006 - strandgaard danmark a/s - 5. regnskabsår - revideret af bdo
scanrevision statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy
andreasen og lars kruse. der er ingen forbehold fra revisorerne.
…
henrik strandgaard:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2006 for
henrik strandgaard - udarbejdet af bdo scanrevision statsaut.
revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy andreasen og lars kruse. der er
ikke foretaget revision, kun en gennemgang.
private indkomstoplysninger:
personlig indkomst:                 tdkk           705
skattepligtig indkomst:             tdkk           690
balancen:                           tdkk           46.423
den samlede private formue er opgjort til: tdkk 32.947
på aktivsiden er den største post anparterne i henrik strandgaard ejendomme
aps, aktierne i strandgaard invest limited og indestående i henrik strandgaard
ejendomme a i alt tdkk 45.421.
engagementet er klassificeret b med baggrund i, at der ikke foreligger
regnskabsmateriale for det cypriotiske selskab endnu, idet selskabet pt. er ved at
afslutte sit første årsregnskab, som forventes at være færdig ultimo juni 2008.
…
                                             - 713 -
      indstilling
      kreditfaciliteten og den finansielle ramme indstilles til efterbevilling, idet der er
      lagt særlig vægt på pantet i capee-beviserne, rentabiliteten på engagementet, den
      aftalte exit på engagementet, samt selvskyldnerkautionen af henrik strandgaard
      og strandgaard danmark a/s.”
det fremgår, at værdien af sikkerhederne var opgjort til 52,164 mio. kr. og blanco til
13,836 mio. kr. det er ikke bestridt, at henrik juul bevilgede de 60 mio. kr. og rammen
på 6 mio. kr.
bestyrelsen efterbevilgede engagementet på bestyrelsesmødet den 20. maj 2008. af
bestyrelsesmødereferatet fremgår blandt andet:
      "…
      mmi [michael mikkelsen]: gennemgik kreditindstillingen, der ansøges om kredit
      på dkk 66 mio., der er anvendt til køb af 742.500 stk. capee beviser. kreditten
      løber i 12 mdr.
      ll [lasse lindblad]: spurgte om der ikke er nogle 2007 tal at forholde sig til.
      mmi: svarede nej.
      lo [lars öijer]: spurgte om kunden ikke skal kreditvurderes yderligere, så det
      ikke kun er sikkerhederne, der ligger til grund for vurderingen.
      hju [henrik juul]: svarede at engagementet er baseret på den sikkerhedsmæssige
      afdækning.
      cø[claus ørskov]: fremførte, at det kan virke mærkeligt, at der ikke er nogen
      økonomiske oplysninger på debitor.
      ll: svarede at det er klart, at kundens tilbagebetalingsevne selvfølgelig først skal
      vurderes og derefter sikkerhederne.
      hju: fortalte at der derudover er lagt vægt på henrik strandgaards personlige
      kaution for engagementet.
      bestyrelsen bevilgede engagementet.
      …"
den 15. juli 2008 (valør den 18. juli 2008) købte strandgaard invest 2 mio. stk. aktier i
capinordic a/s for 12,5 kr. pr. stk., for i alt 25 mio. kr.
efter det oplyste opkøbte banken aktier til honorering af strandgaard invests køb ved
handler foretaget af banken den 15. juli 2008 med valør den 18. juli 2008. af bankens
købsnotaer fremgår følgende køb:
                                             - 714 -
børskursen (som gennemsnitskurs) den 15. og 18. juli 2008 var henholdsvis 9,38 og
9,49. i kreditindstillingen af 18. juli 2008 var kursværdien af de nominelt 2 mio. stk.
aktier angivet til 18,98 mio. kr. svarende til børskursen den 18. juli 2008.
af kreditindstillingen, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen, fremgår
blandt andet:
      ”…
      formål
      forhøjelse af kredit med tdkk 20.000 til i alt tdkk 80.000.
      forhøjelsen af kreditfaciliteten benyttes til en mellemfinansiering i forbindelse
      med køb af 2.000.000 stk. capinordic-aktier til en kursværdi på tdkk 25.063.
      kunden kommer selv med tdkk 5.000 det er aftalt med kunden, at kreditten er
      indfriet/overført til andet pengeinstitut i løbet af de næste 9 måneder, dvs.
      senest 01.06.2009. den finansielle ramme kan benyttes, såfremt kunden i
      løbetiden ønsker at omlægge sin mellemfinansiering fra dkk til anden valuta.
      …
      til sikkerhed for kreditten og den finansielle ramme ligger følgende:
          •   håndpantsætning af i alt 2.000.000 stk. capinordic-aktier, svarende til en
              kursværdi på tdkk 18.980 og en skønnet sikkerhedsmæssig værdi på
              tdkk 15.184 (80 % kursværdien), samt 675 000 stk. capee-beviser,
              svarende til en kursværdi på tdkk 62.377 og en skønnet
              sikkerhedsmæssig værdi på tdkk 49.901 (80 % af kursværdien). capee-
              beviserne kan indløses til kurs indre værdi evt. fratrukket et
              omkostningsbestemt fradrag på op til 2,5 %. indløsningen finder sted
              kvartalsvis.
          •   selvskyldnerkaution af henrik strandgaard og strandgaard danmark a/s.
      …
                                      - 715 -
regnskabsmæssige forhold og risikoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2007 - henrik strandgaard holding a/s - 7. regnskabsår - revideret af
bdo scanrevision statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy
andreasen og lars kruse. der er ingen forbehold fra revisorerne.
…
årsrapport 2007 - strandgaard danmark a/s - 6 regnskabsår - revideret af bdo
scanrevision statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy
andreasen og lars kruse. der er ingen forbehold fra revisorerne.
…
henrik strandgaard:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2007 for
henrik strandgaard - udarbejdet af bdo scanrevision statsaut.
revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy andreasen og lars kruse. der er
ikke foretaget revision, kun en gennemgang.
                                             - 716 -
      private indkomstoplysninger:
      personlig indkomst:                  tdkk         2.262
      skattepligtig indkomst:              tdkk         2.345
      balancen:                            tdkk         118.310
      den samlede private formue er opgjort til: tdkk 102.290
      på aktivsiden er de største poster anparterne i henrik strandgaard ejendomme
      aps tdkk 13.640, aktierne i strandgaard invest limited, cypern tdkk 87.228
      (bogført værdi 2006 tdkk 15.221) og indestående i ejendomsvirksomheden
      v/henrik strandgaard tdkk 16.109.
      henrik strandgaards personlige formue er steget med ca dkk 70 mio. fra 2006 til
      2007, hvilket primært skyldes, at værdien af aktierne i strandgaard invest
      limited, cypern er steget med ca. dkk 72 mio. der foreligger endnu ikke et
      officielt regnskab for det cypriotiske selskab.
      engagementet er klassificeret b med baggrund i, at der endnu ikke foreligger
      regnskabsmateriale for det cypriotiske selskab, idet selskabet pt. afventer endelig
      bekræftet udgave af det første årsregnskab, som først har afleveringsfrist den
      31.12.2008.
      …
      indstilling
      kreditfaciliteten og den finansielle ramme indstilles til efterbevilling, idet der er
      lagt særlig vægt på pantet i capinordic-aktierne og capee-beviserne, rentabiliteten
      på engagementet, den aftalte exit på engagementet, samt selvskyldnerkautionen af
      henrik strandgaard og strandgaard danmark a/s.”
det fremgår således, at banken som sikkerhed modtog pant i aktierne i capinordic a/s
og opgjorde den skønnede sikkerhedsværdi heraf til 15,184 mio. kr., således at blanco på
forhøjelsen var angivet til 4,836 mio. kr., og således at det samlede engagement var på
86 mio. kr. med en blanco på 20,915 mio. kr.
kreditindstillingen er med håndskrift påført: "[…] i tyskland -> husk lli på dette".
bestyrelsen efterbevilgede engagementet på bestyrelsesmødet den 26. august 2008.
i oktober 2008 gav advokat thomas kjøller engagementet karakteren 2 b og vurderede,
at solvensbehovet var på godt 20 mio.kr.
                                              - 717 -
ved brev af 19. december 2008 fra finanstilsynet til banken ved henrik juul meddeltes
det, at det samlede solvensbehov for ”strandgaard invest ltd. (incl. capee f.m.b.a.)”
efter finanstilsynets undersøgelser i november 2008 var på minimum 55-60 mio. kr.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport fro 2008, der forelå den 23. marts 2009,
fremgår om engagementet per 31. december 2008:
      ”…
      engagement nr. 3 - strandgaard invest ltd.
      …
      4. capinordic banks rating af engagementet:
      b+ (rating 30.09.08 er ud fra regnskab 2007).
      5. engagementets størrelse fer/efter fradrag:
      6.      sikkerhedsværdi
          •   håndpantsætning af i alt 2.000.000 stk. capinordic-aktier, svarende til en
              kursværdi pr. 30.12.08 på tdkk 5.630 og en ssv på tdkk 4.504, samt
              675.000 stk. capee-beviser, svarende til en kursværdi pr. 30.12.08 på
              tdkk 37.058 og en ssv pa tdkk 29.646. capee-beviserne kan indløses
              til kurs indre værdi evt. fratrukket et omkostningsbestemt fradrag på op til
                                       - 718 -
        2,5 %. indløsningen finder sted kvartalsvis. muligheden for indfrielse til
        indre værdi er dog midlertidig suspenderet.
    •   pant i ejerpantebrev stort eur 2 mio. pant i ejendom vurderet september
        2008 til eur 3,7 mio. pant efter eur 1,6 mio. ssv dkk 11,5 mio.
    •   selvskyldnerkaution af henrik strandgaard og strandgaard danmark a/s.
        ssv værdi 0.
7.      overtræk/restance:
dkk 2 mio.
8.      nedskrivninger/hensættelse:
tdkk 0. risikoen på engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der er vurderet ikke at være behov for
nedskrivning.
9. hovedtal for henrik strandgaard holding a/s. økonomiske forhold (dkk
mio.)
10. status
…
udover pant i capinordic aktierne har banken modtaget epb stort eur 2 mio. til
sikkerhed for engagementet, med pant i ejendommen beliggende liebigstr 4b,
berlin, pantet er efter eur 1,6 mio. og har en anticiperet markedsværdi på eur
4,4 mio.. gutachten (vurdering) pr. september 2008 anslår værdien til eur 3,7
mio.
herudover har banken modtaget kopi af gutachten pr. september 2008 pa hele
den tyske portefølje. kopi er vedlagt nærværende materiale sammen med
oversigtsark. gutachten er tyske vurderingsrapporter, der anvendes af de tyske
banker til udmaling af belåning i fast ejendom og kan sidestilles med de danske
realkreditinstitutters vurderinger. det er en speciel vurderingssagkyndig, som er
underlagt tilsyn. den tyske portefølje, jf oversigt, består af ejendomme beliggende
i berlin, med en høj udlejningsprocent og vedligeholdelsesstand.
selskabets estimat af markedsværdien andrager eur 75.7 mio. gutachten pr.
september 2008 estimere værdien til eur 63,9 mio. med en samlet gæld på eur
38,6 mio. nettoafkastet er 7,78% set i forhold til gutachten og 6.47(ved fuldt
udlejet ejendomme ville tallene vare hhv. 7,98% og 6,74%) i forhold til
                                             - 719 -
      markedsværdien). banken anser værdien af porteføljen som værende tidssvarende,
      henset til at fordelingen mellem bolig og erhverv er 95,4% bolig og 4,6% erhverv.
      endeligt har banken modtaget oversigt over samtlige k/s og a/s investeringer i
      strandgaard invest a/s. oversigten er tillige vedlagt nærværende materiale. heraf
      fremgår det at k/s'erne er erhvervet fra 2003 og frem. det må derfor antages, at
      der er oparbejdet ek i flere af dem. der skal for god ordens skyld gøres
      opmærksom på, at tallene er i eur.
      henrik strandgaard, den ultimative ejer af koncernen, er i dialog med dkb bank
      (deutsche kreditbank) om en refinansiering af den tyske portefølje. en sådan
      refinansiering vil resultere i ca. dkk i 00 mio. i fri likviditet. såfremt
      refinansieringen gennemføres vil capinordic bank a/s blive nedbragt med
      minimum dkk 15 mio. i ekstraordinært afdrag.
      revisors vurdering:
      vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen pa engagementet og skal i henhold til
      revisionsbekendtgørelsen § 24, stk. 3. erklære, at ovenstående engagement er malt
      korrekt.”
i slutningen af 2008 og i februar 2009 var strandgaard invests kredit i banken trukket
med ca. 82 mio. kr.
fra februar 2009 og fremefter blev strandgaards invests kredit i banken, samlet ca. 80
mio. kr., prolongeret og omlagt til andre debitorer i strandgaard koncernen:
af kreditindstilling af 27. juli 2009 fremgår således blandt andet:
      ”…
      formål
      omlægning af eksisterende lån på tdkk 49.000 fra strandgaard invest ltd.,
      cypern, til henrik strandgaard holding a/s.
      banken er blevet kontaktet af henrik strandgaard, da han ønsker at omlægge lånet
      til strandgaard invest ltd. til henrik strandgaard holding a/s. baggrunden for
      denne omlægning er et skatteteknisk anlæggende, hvor henrik strandgaard ønsker
      at flytte sin skattebetaling ud af tyskland og til danmark.
      det har været banken magtpåliggende gennem hele forløbet, at der ikke måtte ske
      en forringelse af sikkerhedsstrukturen, hvilket heller ikke er tilfældet, da samtlige
      eksisterende sikkerheder bliver ført med over i den nye struktur.
      engagementet før omlægning pr. 30/6-2009:
                                     - 720 -
til sikkerhed for engagementet er der afgivet følgende sikkerheder:
engagement efter omlægning
sikkerhederne er intakte, der er dog suppleret med kautioner fra det afgivne
selskab strandgaard invest ltd., samt det danske moderselskab henrik
strandgaard ejendomme aps.
der er etableret følgende struktur af kautioner omkring engagementet:
henrik strandgaard holding a/s er følgende selvskyldnerkautioner gældende:
    -   henrik strandgaard holding a/s
    -   henrik strandgaard ejendomme aps
    -   strandgaard invest ltd.
    -   strandgard invest gmbh (upstream security tilladt i de)
    -   henrik strandgaard (personligt)
for gælden i strandgaard invest gmbh er følgende selvskyldnerkautioner
gældende:
    -   henrik strandgaard holding a/s
                                    - 721 -
    -   strandgaard danmark a/s
    -   henrik strandgaard (personligt)
…
regnskabsmæssige forhold og risokoprofil
der er modtaget følgende materiale:
årsrapport 2008 - henrik strandgaard holding a/s - 8. regnskabsår - revideret af
bdo scanrevision statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy
andreasen og lars kruse. der er forbehold fra revisorerne vedr. den fortsatte drift
for selskabet.
…
årsrapport 2008 - strandgaard danmark a/s - 7. regnskabsår - revideret af bdo
scanrevision statsaut. revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy
andreasen og lars kruse. der er ingen forbehold fra revisorerne.
…
                                       - 722 -
regnskaberne for strandgaard koncernen viser, at selskaberne, der har
ejendomsbesiddelser har været hårdt ramt af de værdinedskrivninger, der måtte
foretages som følge af den generelle afmatning på ejendomsmarkedet i 2008. for
strandgaard koncernen gælder det at både de danske og tyske besiddelser er
nedskrevet betydeligt i året.
strandgaard danmark, som er hovedselskabet for de danske ejendomsaktiviteter,
bl.a. de mange k/s andele som er ejet af strandgaard danmark, viser det største
underskud på tdkk 107.063, som følge af nedskrivninger på k/s andele i året.
der er nedskrevet fra tdkk 107.947 i 2007 til tdkk47.260 i 2008, en forskel
på tdkk 60.687.
af resultatopgørelsen fremgår det, at driftsresultatet ender på tdkk 59.551 som
følge af nedskrivninger på tdkk 58.840, mens der er andre finansielle
omkostninger, hvoraf hovedparten relaterer sig til tab på valutaswaps og
urealiserede kurstab på både værdipapirer og fordringer.
på aktivsiden er kapitalandelene nedskrevet med tdkk 60.687, men andelene i
associerede virksomheder er forhøjet med tdkk ca. 23.000, som følge af tilgang
i 2008.
anlægsaktiverne udgør i alt tdkk 118.846, hvor de finansielle anlægsaktiver
udgør langt hovedparten med tdkk 118.775.
omsætningsaktiverne er hovedsageligt tilgodehavende og likvide beholdninger,
som samlet er tdkk 21.566. det skal her nævnes at de kortsigtede
gældsforpligtelser udgør tdkk 102.613.
på passivsiden er egenkapitalen negativ som følger af de store nedskrivninger. på
gældssiden er fordelingen mellem langsigtet og kortsigtet gæld ca. 50/50, idet de
langsigtede udgør tdkk 102.206 og de kortsigtede udgør tdkk 102.613. de
kortsigtede forpligtelser er domineret af mellemregninger, tdkk
34.365 og periodeafgrænsningsposter tdkk 22.086.
det tyske strandgaard invest gmbh er det selskab i koncernen, der har klaret sig
bedst i 2008.
regnskabet viser et resultat før skat på teur 1.482, sammenlignet med teur
273 i 2007.
                                        - 723 -
på aktivsiden viser regnskabet en materielle anlægsaktiver (ejendomsportefølje)
på teur 47.227 og likvide midler på teur 166.
på passivsiden er der gældsforpligtelser for teur 39.560, samt yderligere gæld
til tilknyttede og associerede selskaber på teur 5.290.
den præcise egenkapital i selskabet er i det tyske regnskab ikke tydeliggjort og
derfor er der usikkerhed om dennes størrelse.
det har ikke været muligt at få et regnskab for henrik strandgaard ejendomme
aps.
henrik strandgaard:
der er ikke modtaget formueopgørelse 2008 for henrik strandgaard personligt.
tidligere modtaget opgørelse fra 2007 er gengivet herunder:
der er indleveret revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse 2007 for
henrik strandgaard - udarbejdet af bdo scanrevision statsaut.
revisionsaktieselskab - statsaut. revisor tommy andreasen og lars kruse. der er
ikke foretaget revision, kun en gennemgang.
private indkomstoplysninger:
personlig indkomst:                   tdkk           2.262
skattepligtig indkomst:               tdkk           2.345
balancen:                             tdkk           118.310
den samlede private formue er opgjort til: tdkk 102.290
…
strategi
strandgaard koncernen har i 2008 måtte nedskrive på værdien af sine ejendomme,
hvilket afspejles i det dårlige årsresultat for hele koncernen. dog er det lykkedes
henrik strandgaard og refinansiere en del af sine tyske ejendomsbesiddelser til en
lavere rente og dermed lette noget af likviditetspresset på
koncernen.
fremadrettet forventes det, at ejendommene skrives op igen, da k/s andelene ikke
har været opskrevet i perioden forud før finanskrisen, men kun nedskrevet i 2008.
efter dialog med henrik strandgaard vil banken få mere pant i de tyske
ejendomme, således at sikkerheden forhøjes med mere pant i ejendommene. der
er ikke diskuteret hvor meget og hvilke ejendomme der skal pantes i.
argumentation
     - eksisterende pant ligger godt i panterækkefølgen i ejendommene
                                              - 724 -
          -   på forkant med tingene og i løbende dialog med banken
          -   betaler renter på faciliteterne inden for rimelig tid
          -   tilfredsstillende resultat i det tyske ejendomsselskab
          -   årsrapporterne viser at koncernen er presset
          -   forbehold fra revisor i årsrapporterne
          -   usikkerhed om værdiansættelse af ejendomme og den fortsatte drift af
              koncernen
     indstilling
     faciliteten indstilles til bevilling grundet opnåelse af ekstra kautioner fra
     strandgaards selskaber, samt de eksisterende sikkerheder bibeholdes. ligeledes er
     der udsigt til mere pant i ejendommene inden for nærmeste fremtid.”
af en kreditindstilling af 15. september 2009, hvorefter formålet er en prolongering og en
omlægning af engagementet med koncernen strandgaard fremgår blandt andet:
     ”…
     baggrund
     henrik strandgaard blev kunde i banken i starten af 2008 med en facilitet på dkk
     60 mio. til køb af 675.000 capee beviser, og er siden forhøjet med dkk 20 mio.
     til køb af 2.000.000 stk. capinordic aktier.
     det blev i sin tid aftalt, at den samlede finansiering skulle være en
     mellemfinansiering pa maksimum 12 mdr., hvorefter faciliteten ville blive flyttet
     til andet pengeinstitut.
     grundet den finansielle krise i efteråret 2008 er det ikke lykkedes henrik
     strandgaard at flytte faciliteten som aftalt, og banken har af flere omgange fået
     pant i nogle af henrik strandgaards tyske ejendomme foruden de håndpantsatte
     capee beviser og capinordic aktier.
     strandgaard har ejendomme, som har hovederhverv, herunder køb, salg og
     udlejning af samme, og med nedgangen i ejendomsmarkedet i hele europa er
     strandgaard blevet ramt af negative værdireguleringer af sine ejendomme og
     dermed også negative resultater i sine ejendomsselskaber.
     banken er i løbende dialog med henrik strandgaard for at styrke bankens
     engagement.
     formål
     prolongering af eksisterende engagement samt omlægning af modværdien af eur
     2 mio. i dkk, svarende til dkk 14.900 fra strandgaard invest ltd. til
     strandgaard invest gmbh.
     engagementet før omlægning pr. 15/9-2009:
                                              - 725 -
      …
      engagementet efter omlægning pr. 15/9-2009:
      ...”
det fremgik tillige af kreditindstillingen, at sikkerheden var den samme som før
omlægningen, således:
      ”…
      …”
endvidere fremgik om kautioner følgende:
      ”…
      for gælden i henrik strandgaard holding a/s er følgende selvskyldnerkautioner
      gældende:
           - henrik strandgaard holding a/s
           - henrik strandgaard ejendomme aps
           - strandgaard invest ltd.
           - henrik strandgaard (personligt)
      for gælden i strandgaard invest gmbh er følgende selvskyldnerkautioner
      gældende:
           - henrik strandgaard holding a/s
           - strandgaard danmark a/s
                                           - 726 -
          -   henrik strandgaard (personligt)
      ejendommene i berlin er besigtiget fysisk af banken i juli måned 2009.
      …”
regnskabstallene for henrik strandgaard holding a/s, strandgaard danmark a/s og
strandgaard invest gmbh var de samme som angivet i kreditindstillingen af 27. juli 2009. det
fremgår tillige, at koncernen ejede en række ejendomme i tyskland til en samlet
markedsværdi på 71.770.000 euro, registreret vurderet [gutachten] til 65.374.000 euro.
i finanstilsynets vurdering af nedskrivnings- og solvensbehovet i december 2009 var
karakteren 2 c svarende til ”kunder med væsentlige svaghedstegn, men uden objektiv
indikation for værdiforringelse” og vurderede et solvensbehov på 45 mio. kr.
af kreditindstilling af 30. oktober 2009, der er underskrevet af martin hjort hansen og
henrik juul, fremgår, at engagementet indstilles til omlægning og prolongering til den 1.
oktober 2010, og at det samlede engagement før og efter omlægningen var på 84 mio.
kr. hvoraf blanco udgjorde ca. 42,4 mio. kr. af kreditindstillingen fremgår endvidere,
idet bemærkes, at strandgaard holding a/s nu hedder strandgaard management:
      ”…
      engagement før omlægning:
      alle tal er i tdkk
      valutarammen anvendes til chf forretninger, hvor en del af finansieringen i
      banken omlægges via terminsforretninger.
                                   - 727 -
sikkerhederne er uændrede.
4.     sikkerhedsbeskrivelse
…
tdkk 5.460          2.000.000 stk. capinordic aktier til sikkerhed for
engagementet.
…
                    skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 4.368.
tdkk 20.250         675.000 stk. capee beviser til sikkerhed for
                    engagementet.
…
                    skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 16.200.
…
tdkk 29.502         ejerpantebrev med pant i ejendommen beliggende
                    liebigstrasse i berlin.
                    ejendommen er ifølge gutachten af 04.09.2008 vurderet til
                    en værdi på teur 3.690 (tdkk 29.502).
…
…
                    skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 11.681.
tdkk 122.470        ejerpantebrev med pant i ejendommen beliggende
                    lobeckstrasse i berlin
                    ejendommen er ifølge gutachten af 04.09.2008 vurderet til
                    en værdi af teur 16.439 (tdkk 122.470).
…
                    skønnet sikkerhedsværdi udgør tdkk 7.086
                                               - 728 -
       …”
det fremgår endvidere, at der var afgivet selvskyldnerkaution af de samme selskaber før
og efter omlægningen samt af det selskab, som gælden overførtes fra. der var endvidere
afgivet samme hovedtal vedrørende regnskabsoplysninger for strandgaard management
a/s (tidligere strandgaard holding a/s) som anført i kreditindstillingen af 27. juli 2009
tillige med regnskabstal for 2007 og 2008 for strandgaard invest gmbh og henrik
strandgaard ejendomme aps. for henrik strandgaard personligt forelå visse hovedtal
ifølge samme formueopgørelse for 2007, som forelå ved kreditindstillingen af 27. juli
2009.
om rentabilitet og risikoprofil er i kreditindstillingen anført:
       ”der er en forventet renteindtjening på tdkk 1.900 (marginal 225bp på
       kreditten og 150 bp på lånet i gmbh’et) ved fuld udnyttelse af faciliteterne 1 år
       frem.
       blancoelementet udgør tdkk 41.379. det skal dog bemærkes, at den bogførte
       kurs/indre værdi på capee er opgjort til dkk 72,13, hvilket vil, givet en
       likvidering af capee eller et strategisk salg til en institutionel investor, give et
       blanco på tdkk 21.915.
       strandgaard koncernen har i 2008 måtte nedskrive på værdien af sine ejendomme,
       hvilket afspejles i det dårlige årsresultat for koncernen. den tyske del af
       strandgaard koncernen, hvor tdkk 45.900 af bankens samlede engagement er
       placeret, og hvor banken har pant i to af ejendommene, har dog realiseret et
       positivt resultat, og det er endvidere lykkedes henrik strandgaard at refinansiere
       en del af disse ejendomsbesiddelser til en lavere rente.
       engagementet forventes afviklet således:
                                             - 729 -
     forceret indfrielse:
     ved en forceret indfrielse af engagementet med henrik strandgaard kan bankens
     panter i strandgaard invest gmbh i første omgang bruges til at indfri
     engagementet med strandgaard management a/s, hvorefter resten af pantet vil
     blive anvendt til at nedbringe engagementet med strandgaard invest gmbh. den
     udækkede del kan mere end dækkes af den frie egenkapital i strandgaard invest
     selv med et haircut på samtlige ejendomme i strandgaard invest gmbh på 20 %
     målt på gutachten og målt på markedsværdi kan haircuttet være 27 %.
     den tyske del af strandgaards portefølje genererer et positivt cash flow. dette er
     medvirkende til, at den tyske del af strandgaard koncernen servicerer sine
     forpligtelser. egenkapitalen i strandgaard invest gmbh er positiv, og vurderes at
     kunne indfri et eventuelt restengagement, skulle det komme så vidt som selskabets
     likvidation eller konkurs.”
af referat af bestyrelsesmøde den 10. november 2009 fremgår herom:
     ”…
     forhandling            hju: gennemgik indstillingen.
                            ll: spurgte om det var muligt at få supplerende sikkerheder,
                            fx i mellemregningerne.
                            hju: svarede at det vil blive undersøgt og, at det også vil
                            blive forsøgt at få mere pant i ejendommene.
                                              - 730 -
       beslutning           bestyrelsen prolongerede engagementet under forudsætning
                            af, at tilsynets § 182 tilladelsen iagttages.
       …”
af finanstilsynets oversigt til brug for et møde med banken den 18. januar 2010
fremgår, at ”i kreditindstilling var sikkerheder opgjort til 42,6 mio., men de var reelt kun
39,6 mio. kr."
det fremgår af et referat af en ekstraordinær generalforsamling af 31. august 2011 i
foreningen europæiske ejendomme f.m.b.a., at muligheden for at begære indløsning
af capee-beviserne var suspenderet fra den 25. september 2008 til den 15. september
2011.
tabsopgørelse
sagsøger har opgjort tabet til 28.348.788,30 kr. på den del af engagementet, der blev
omlagt til strandgaard management a/s. det tilbageværende engagement med
strandgaard invest gmbh er indfriet i henhold til en forligsaftale.
sagsøgte har opgjort tabet til 0 kr.
øvrige engagementer
13.43 capee, foreningen capinordic europæiske ejendomme f.m.b.a
capee, foreningen capinordic europæiske ejendomme f.m.b.a., er en forening stiftet den 7.
april 2006, med det formål gennem et 100 procent ejet holdingselskab og dettes direkte eller
indirekte ejede datterselskaber direkte eller indirekte at investere i ejendomme i europa ved
køb, drift samt efterfølgende salg af sådanne ejendomme. selskabet er stiftet af european
property management a/s, der senere skiftede navn til capinordic property management a/s
(cpm) og var 100 % ejet af capinordic a/s.
capee havde indgået en administrationsaftale med cpm, ifølge hvilken cpm var
berettiget til blandt andet at modtage et rådgivningshonorar på 0,5 % af værdien af de
ejendomme, som capee investerede i.
                                           - 731 -
i oktober 2006 bevilgede banken et engagement på 15,5625 mio. kr. til mcs holding
aps til finansiering af mcs holding aps' køb af 150.000 stk. foreningsbeviser i capee
i forbindelse med børsnoteringen, jf. afsnit 13.31.
i august 2007 solgte banken en italiensk ejendomsportefølje på 70 ejendomme ("clarice") til
capee, jf. afsnit 13.44. som vederlag modtog banken 10,5 mio. euro, svarende til ca. 78
mio. kr., kontant, og 2.050.320 stk. foreningsbeviser i capee á 100 kr. til kurs 99,
svarende til ca. 203 mio. kr., samlet ca. 281 mio. kr.
ved kreditindstilling af 24. september 2007, underskrevet af jakob dueholm bach og
henrik juul, indstilles bevilling af en kreditramme på 35 mio.kr. til capee uden
sikkerheder, således at blanco var på 35 mio.kr. af kreditindstillingen fremgår blandt
andet:
      ”…
      kreditrammen skal benyttes som likviditetsreserve, hvis medlemmerne
      ønsker at indløse deres capee beviser. beviserne kan indløses hvert kvartal.
      der er tale om et fil 78 § engagement, idet advokat claus ørskov er medlem
      af bestyrelsen i capee holding danmark og foreningen capee f.m.b.a.
      …
      regnskabsmæssige forhold & risikoprofil
      der er modtaget følgende materiale:
      årsrapporten 2006/2007 (30.06) – koncernregnskab
      revisor pricewaterhousecoopers - revisionen har ikke givet anledning til
      forbehold.
                                          - 732 -
årets regnskabsmæssige resultat før skat er tdkk 1.684 hvilket vurderes
tilfredsstillende set i forhold til, at det er foreningens etableringsår.
pr. 30. juli udgør investeringsejendomme 57,2 % af den samlede balancesum på
tdkk 353.420, mens egenkapitalen udgør 66,9 %.
efter regnskabsårets afslutning er der foretaget yderligere investeringer i tyskland
og italien for i alt dk 2,136 mia. finansieringen sker bl.a. ved en planlagte rette
emission på tdkk 205.000, som er forhåndstegnet. efter denne kapitaludvidelse
vil medlemmernes formue udgøre tdkk 442.000.
foreningen forventer et overskud i regnskabsåret 2007/2008 på tdkk 25-30.000,
hvilket svare til en forrentning af medlemmernes formue på ca. 7 %.
…
capee ejendomsportefølien - oversigt
rentabilitet
der betales 1 % i stift af kreditmaksimum for etablering af kreditfacilitet under
rammen.
                                            - 733 -
       rentemarginalen er 300 bp.
       1 års. indtjening ved udnyttelsesprocent:
       100 %: tdkk 1.400                  (stift tdkk 350, rente tdkk 1.050)
       50 %: tdkk 700                     (stift tdkk 175, rente tdkk 525)
       …”
af kreditindstillingen fremgår desuden, at banken - foruden engagementet på 35 mio.
kr. - havde et engagement med capee holding danmark a/s (capee's datterselskab) på
18,632 mio. kr. samt udstederrelationer for 145,768 mio. kr. bankens samlede
engagement med capee (inkl. udstederrelationer) kunne derfor opgøres til 199,4 mio. kr.
af posteringsoversigt vedrørende capees konto i banken fremgår, at kreditten blev
anvendt til blandt andet følgende posteringer:
                                            - 734 -
på bankens bestyrelsesmøde den 25. september 2007 gennemgik henrik juul
kreditindstillingen for engagementet på 35 mio. kr. til capee. det fremgår af sagen, at capee
var forpligtet til på et medlems forlangende at indløse medlemmets foreningsbeviser til indre
værdi med mulighed for et mindre fradrag. af bestyrelsesmødereferatet fremgår:
      ”…
      cø: forlod lokalet.
      hju: gennemgik kreditindstillingen og oplyste, at pengene skal anvendes til
      finansiering af eventuelt tilbagekøb af andele.
      bestyrelsen var positivt indstillet, men den endelige bevilling skal afvente en
      oversigt, der dokumenterer, at den fornødne likviditet er til stede, og samtidig
      skal det sikres, at likviditeten afdisponeres, så det understøtter bankens
      aktiviteter på den mest optimale måde.
      …”
den 30. oktober 2007 bevilgede bestyrelsen engagementet på 35 mio. kr. til capee. af
bestyrelsesmødereferatet fremgår:
      ”…
      hju: fortalte, at der er skaffet likviditet til de tre engagementer, der blev
      bevilget på bestyrelsesmøde nr. 17, mod at der var likviditet.
      cø: konstaterede, at likviditeten var skaffet, og engagementerne med capee
      f.m.b.a., koncern oskar jensen holding aps og … nu er endelig bevilget.
      …”
ved kreditindstilling af 22. maj 2008, underskrevet af henrik juul og michael
mikkelsen, blev der indstillet en prolongering af en kreditramme på nu 10 mio.kr. med
samme formål som ved den forrige kreditindstilling. der var fortsat ingen sikkerheder
for kreditten. punktet om "regnskabsmæssige forhold & risikoprofil" er næsten identisk
med kreditindstillingen af 24. september 2007. således fremgår oplysningerne fra
capee's regnskabsår 2006/2007 (pr. 30. juni 2007), og det oplyses, at der efter
regnskabsårets afslutning er foretaget yderligere investeringer i tyskland og italien for
2,136 mia. kr. det fremgår, at capee's egenkapital pr. 31. marts 2008 var 403,2 mio. kr.
den 26. august 2008 bevilgede bestyrelsen en prolongering af engagementet.
                                             - 735 -
ved en generalforsamlingsbeslutning i capee den 25. september 2008 blev
medlemmernes indløsningsmulighed suspenderet. suspensionen af
indløsningsmuligheden blev senere forlænget ad flere omgange.
i et notat af 4. november 2008 benævnt ”opgørelse af solvensbehov for markedsrisiko og
kreditrisiko m.v.” udarbejdet af advokat thomas kjøller, kromann reumert, blev
engagementet med capee givet karakteren 2 b.
ved kreditindstilling af 21. januar 2009 indstilles til bestyrelsens diskussion capees
ansøgning om uopsigelighed i 6 måneder til den 1. august 2009. om formålet med kreditten
var gentaget, at der var tale om en likviditetsreserve, hvis medlemmerne ønskede at indløse
deres capee-beviser, og at beviserne kunne indløses hvert kvartal. der var nu modtaget
årsrapport for 2007/2008 udvisende en egenkapital på ca. 545 mio.kr. og en soliditetsgrad på
22,91, dog 26,55 for første kvartal 2008/2009. resultatet af den primære drift var – 9,399
mio.kr. og den kortfristede gæld var på 105,979 mio.kr.
den 24. februar 2009 bevilgede bestyrelsen uden claus ørskovs tilstedeværelse det ansøgte
for engagementet på 10 mio. kr. under forudsætning af, at der blev indhentet pant i ”nogle af
de mange ejendomme, der kun er belånt med 50 %”.
i revisionprotokallat om udkast til årsrapport for 2008 for banken, der forelå den 23. marts
2009, fremgår om engagementet med capee blandt andet:
       ”…
                                       - 736 -
5.      sikkerhedsværdi:
der er ikke deponeret sikkerheder for dette engagement.
6.      overtræk/restance:
dkk 0.
7. nedskrivning/hensættelse:
tdkk 0. risikoen pa engagementet vurderes at udgøre en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der vurderes ikke at være behov for
nedskrivning.
kommentar capee
årets resultat i capee koncernen for regnskabsåret 2007/08 var pa dkk 61,8 mio.
den væsentligste årsag til årets positive resultat, var først og fremmest en
væsentlig omsætningsvækst og urealiserede kursgevinster på lån, det pa trods af et
stort urealiseret tab på kursreguleringer i ejendomsporteføljen.
i regnskabsåret steg omsætningen fra dkk 2,5 mio. i 2007 til dkk 111,6 mio. i
2008, hvilket primært skyldes tilgangen af den italienske ’'clarice” portefølje
samt de erhvervede tyske ejendomme. på baggrund af de generelle
markedskonditioner har selskabet varet nødt til at optage en urealiseret
nedskrivning på ejendomsporteføljen på dkk 59,8 mio. saml afholdt
administrationsomkostninger til capinordic property management a/s som følge
af succesfuld forvaltning af foreningens investeringer (målt i forhold til det
europæiske benchmark indeks). på baggrund af disse driftsomkostninger var
resultatet af den primære drift pa dkk -9,4 mio. et fald på ca. dkk 5 mio. fra
                                              - 737 -
      året før. resultatet før skat var på dkk 60,7 mio., hvilket primært skyldes
      finansielle indtægter i form af urealiserede kursgevinster på lån.
      capee har offentliggjort ikke revideret halvårsrapport for 2008/09 med en stigning
      i lejeindtægterne i forhold til året for - primært som følge af den italienske
      "clarice” portefølje. resultat for skat er imidlertid dkk - 100 mio. en stor årsag
      hertil beror i en ændring af det regnskabsmæssige skøn for gæld (dkk -158 mio.
      i q2); samt indregning af ejendomsporteføljen til markedsværdi, således at der
      kan forekomme løbende op- eller nedskrivninger hvert kvartal i forbindelse med
      regnskabsaflæggelsen. der er derfor ikke umiddelbart sammenlignelighed indlem
      tidligere års tal og for 2008/09.
      det er værd at bemærke, at forretningsgrundlaget i selskabet vurderes som
      varende ganske solidt, da der er indgået lange kontrakter med lejere, der besidder
      en høj kredit kvalitet samtidig med, at finansieringen af porteføljens
      ejendomsprojekter er baseret på lån med fast rente. på denne baggrund vurderes
      driftsindtjeningen i selskabet som værende stabil. af den årsag vurderes den
      væsentligste risikofaktor at vare den fremtidige udvikling pi det europæiske
      ejendomsmarked, og at denne udvikling, i form af kursreguleringer, vil være den
      primære influens på de kommende års resultater.
      9.       status
      status siden maj 2008.
      banken har modtaget kopi af vurderingsrapporter for såvel de tyske som
      italienske ejendomme. herudover har banken modtaget kopi af
      revisionsprotokollat. der henvises i øvrigt til brev af 10. oktober 2008 vedr.
      ”undersøgelse af bankens ejendomsrelaterede engagementer (j.nr. 6261- 0032)”.
      revisors vurdering:
      vi er enige i ledelsens vurdering af risikoen på engagementet og skal i henhold til
      revisionsbekendtgørelsen § 24, stk. 3, erklære, at ovenstående engagement er målt
      korrekt.
      …”
ved kreditindstilling af 29. oktober 2009, underskrevet af michael mikkelsen og henrik juul,
indstilles en prolongering af engagementet på 1. oktober 2010. det fremgår, at engagementet
er på blanco basis, og at capee pr. 30. juni 2009 i henholdtil årsrapport for 2008/2009 havde
en egenkapital på 307,055 mio. kr. ud af en balance på 2,04 mia. kr., svarende til en
soliditetsgrad på 15,1 %.
den 10. november 2009 bevilgede bestyrelsen prolongeringen af engagementet på 10 mio. kr.
som indstillet.
                                             - 738 -
ved bankens brev af 25. november 2009, underskrevet af henrik juul og michael mikkelsen,
tilkendegav banken, at denne ville være positivt indstillet på at bevilge en forhøjelse af
capee’s kreditfacilitet med op til 6,5 mio.kr. med virkning fra 1. januar 2010, forudsat at der
blev stillet en række sikkerheder. på brevet er i nederste højre hjørne anført:
efterfølgende forløb
af et brev af 20. januar 2010 fra henrik juul til bankens bestyrelse fremgår blandt andet:
      ”…
      i brevet sammenfattede jeg, at banken kan få behov for kapitaltilførsel på op til
      dkk 50 mio. som følge af finanstilsynets undersøgelse.
      jeg er vidende om, at lasse lindblad forelagde mit brev på bestyrelsesmødet i
      capinordic a/s, men jeg er ikke helt klar over konklusionen.
      af capinordic a/s' selskabsmeddelelse nr. 2/2010 dateret 19. januar 2010 fremgår
      det, at lasse lindblad fratræder stillingen som adm. direktør med øjeblikkelig
      virkning.
      i den forbindelse skal jeg bemærke, at lasse lindblad skulle spille en vis
      rolle i forbindelse med indhentelse af supplerende informationer, samt
      medvirke til nedbringelsen af specifikke engagementer.
      det drejer sig om følgende engagementer:
      …
      10. capee. har ansøgt om en kreditudvidelse på dkk 6,5 mio.
      …
      jeg skal derfor gøre opmærksom på, at det er en forudsætning, at der findes
                                               - 739 -
      tilfredsstillende løsninger på ovennævnte engagementer for at muliggøre en
      nedbringelse af solvensreservationen med de anførte dkk 30-40 mio.
      …”
den 17. februar 2010 opsagde sagsøger engagementet med capee.
ved brev af 23. februar 2010 anmodede capee's bestyrelse sagsøger om at trække opsigelsen
af engagementet tilbage, således at der i stedet kunne indgås aftale om engagementets
fortsættelse/afvikling. som begrundelse herfor blev anført, at foreningen de facto var i solvent
likvidation, og at der tidligere var givet tilsagn fra den daværende capinordic bank om en
forhøjelse af kassekreditten med 6,5 mio.kr over en uopsigelighedsperiode på 3 år fra aftalens
indgåelse. af brevet fremgår tillige, at capee i november 2009 havde købt
administrationsselskabet capinordic property management a/s af capinordic a/s, og at
banken i den forbindelse havde meddelt capee et tilsagn om at forhøje engagementet med 6,5
mio. kr.
sagsøger fastholdt opsigelsen af engagementet med capee, og engagementet blev indfriet den
19. marts 2012.
den 30. november 2012 blev capee likvideret.
13.44. den italienske ejendomsportefølje ”clarice”
som beskrevet afnit 13.43 havde capee, foreningen capinordic europæiske ejendomme
f.m.b.a., til formål direkte eller indirekte at investere i ejendomme i europa ved køb, drift
samt efterfølgende salg af sådanne ejendomme. bestyrelsen i capee bestod fra den 24. april
2006 af direktør teddy jacobsen, direktør bjarne jensen, adjunkt, senere professor, carsten
tanggaard og claus ørskov. den 28. oktober 2008 udtrådte bjarne jensen, og resten af
bestyrelsen blev udskiftet den 29. maj 2009, hvor blandt andre ole vagner indtrådte.
som omtalt i forrige afsnit havde capee indgået en administrationsaftale med capinordic
property management a/s (cmp). ud over ejendomsadministration skulle cpm i henhold til
aftalen analysere ejendomme, besigtige disse udarbejdede investeringsoplæg til capees
                                             - 740 -
bestyrelse. i henhold til administrationsaftalen var cpm berettiget til, ud over et fast honorar
på som udgangspunkt 0,75 pct. årligt beregnet som en procentdel af capees konsoliderede
balance, blandt andet at modtage et rådgivningshonorar på 0,5 % af værdien af de
ejendomme, som capee købte eller solgte. bestyrelsen i cpm bestod fra den 5. maj 2006,
hvor claus ørskov udtrådte. af steen bryde og jan thorsen. lasse lindblad udtrådte af
direktionen den 5. maj 2006. den 15. april 2008 indtrådte lasse lindblad i bestyrelsen, som
formand, og steen bryde udtrådte. den 3. december 2009 udtrådte blandt andre lasse
lindblad af bestyrelsen, og blandt andre ole vagner indtrådte i bestyrelsen.
proviso fondsmæglerselskab a/s ("proviso"), der i 2006 blev indskudt i capinordic a/s, jf.
afsnit 1, havde i maj 2005 formidlet en investering i en italiensk ejendomsportefølje på 70
ejendomme ("clarice") til 12 af provisos danske kunder.
den 21. marts 2007 afgav capee et betinget tilbud til banken på ca. 37,8 mio. euro
vedrørende køb af clarice. købesummen skulle erlægges med kontant 6,5 mio. euro og med
kapitalandele i capee for resten. aftalens parter er i indledningen af tilbuddet angivet som
foreningen capinordic europæiske ejendomme f.m.b.a.”(”capee”)” og ”capinordic bank
a/s ”(”sælger”)” og ”(tilsammen ”parterne”)”. af tilbuddet fremgår blandt andet:
       ”…
       ejendommene blev per 31. marts 2005 i forbindelse med etableringen af clarice
       vurderet af cb richard ellis til at have en samlet markedsværdi pa eur
       221.170.000. og reag opgjorde per 30. september 2006 til brug for aflæggelsen
       af kvartalsregnskabet i clarice den samlede markedsværdi af ejendomsporteføljen
       til eur 224.240.000.
       …
       den direkte ejer af ejendommene er en italiensk fond, clarice … , der igen er 100
       % ejet af 3 irske selskaber …
       kontrollen og ejerskabet af de tre irske selskaber - og dermed indirekte af
       ejendomsporteføljen - kan overtages ved at erhverve nogle værdipapirer ("b-
       notes"), de tre selskaber har udstedt.
       …
       2. købstilbud
                                               - 741 -
      på betingelse af at de forudsætninger, der er nævnt under punkt 3 nedenfor, er
      opfyldt, tilbyder capee at betale eur 37.849.557 (“ købesummen’*) til
      capinordic bank mod samtidigt at få overdraget samtlige b-notes, der er udstedt
      af de tre irske selskaber, jf. punkt 1.
      …
      købesummen erlægges med eur 6,5 millioner kontant og med kapitalandele i
      capee for resten, hvor kapitalandelene tages op til den regnskabsmæssige indre
      værdi per 31. december 2006.
      capee betaler i forbindelse med handlens endelige gennemførelse det sædvanlige
      honorar på 0,5 % af ejendomsvurderingen per 31. december 2006. det samlede
      beløb på ca. dkk 8.4 millioner betales med halvdelen til capinordic property
      management a/s og halvdelen til sælger.
      …
      4) transaktionens gennemførelse
      parterne forpligter sig til at arbejde for en så hurtig gennemførelse af handlen som
      det er muligt.
      da nærværende købstilbud endnu ikke har været drøftet med de nuværende ejere,
      er det ikke sikket, at den handel, der er genstand for nærværende købstilbud, kan
      gennemføres. sælger vil bestræbe sig på at få de accepter, der er nødvendige for at
      kunne gennemføre handlen, så hurtigt som muligt.
      sælger indhenter fortrolighedserklæringer fra de nuværende ejere af b-notes'ne, i
      forbindelse med at disse ejere orienteres om salgsmuligheden.
      …”
den 11. maj 2007 udsendte proviso et brev til de 12 investorer i clarice vedrørende
muligheden for salg af deres andele heri til banken for 28 mio. euro, fordelt på 6,5 mio. euro i
kontanter og resten i foreningsbeviser i capee.
den 12. juni 2007 anmodede troels gunnergaard, cpm, på forslag fra ”adm. direktør”
lasse lindblad bestyrelsen i capee om at frafalde den tidligere stillede betingelse for købet af
clarice om, at de som købesum erlagte foreningesbeviser ikke måtte videresælges indenfor en
periode på 2 år.
                                             - 742 -
den 13. juni 2007 afgav advokat dan moalem et notat til proviso om ”juridiske forhold i
forbindelse med købstilbud fra ole vagner vedrørende capinordic bank a/s’ tegnede capee
beviser”, hvoraf fremgår blandt andet:
      ”…
      ole vagner er bestyrelsesmedlem i capinordic a/s og i capinordic bank a/s,
      ligesom han har ejerinteresser i koncernen.
      3. konklusion
      idet vi antager, at ole vagner (køber) og capinordic bank a/s (sælger) er i
      besiddelse af den samme information (informationsparitet), er det vor vurdering,
      at købstilbuddet ikke vil medføre en overtrædelse af reglerne om insiderhandel, jf.
      værdipapirhandelslovens § 35.
      henset til den potentielle konflikt på aktionær- og bestyrelsesniveau er det vor
      vurdering, at det bør kunne dokumenteres i form af en fairnessrapport udarbejdet
      af en velrenommeret investeringsbank (f.eks. danske markets eller carnegie), at
      prisen for capee beviserne udgør markedsværdien. eventuelt kan det indsættes
      som en betingelse i købstilbudet, at en sådan fairnessrapport indhentes.
      …”
der er enighed om, at der ikke blev indhentet en fairnessrapport.
herefter afgav ole vagner den 14. juni 2007 tilbud til banken om køb af 1.117.500 stk.
foreningsbeviser i capee a nominelt 100 kr. for 74,5 mio.kr., svarende til en kurs på 66,67. af
tilbuddet fremgår blandt andet;
      ”…
      4.       betingelser
      4.1      køber har ved afgivelsen af tilbu[d]et lagt vægt på. at capinordic, safremt
               capinordic accepterer dette tilbud og endelig aftale indgås, løbende søger
               at formidle salg af foreningsbeviserne til bankens kunder, idet køber
               tilbyder at honorere capinordic med 2% i provision for sådanne salg.
      …”
den 18. juni 2007 frafaldt capees bestyrelsen kravet om en bindingsperiode på 2 år for
videresalg af foreningsbeviser i capee.
                                            - 743 -
den 26. juni 2007 afgav banken et tilbud til de 12 investorer på køb af clarice for et kontant
vederlag på 28 mio. euro. af tilbuddet fremgår om den ændrede sammensætning af
købesummen:
      ”…
      flere aktionærer udtrykte forbehold overfor købstilbud[d]et, idet aktionærerne var
      af den opfattelse, at sammensætningen af vederlaget ikke var tilstrækkelig
      attraktivt. capinordic bank har efterfølgende skabt fundament for en ændring af
      vederlaget, således at vederlaget alene udgøres af kontanter. capinordic bank
      fremsætter hermed følgende nye tilbud til aktionærerne i pre, der afløser tidligere
      fremsatte tilbud.
      …”
af tilbuddet fremgår endvidere blandt andet:
      ”…
      interessekonflikter m.v.
      capinordic bank har gjort aktionærerne opmærksom på, at der i relation til den
      påtænkte transaktion eksisterer en række interessekonflikter, hvor flere af de
      involverede selskaber indgår i samme koncern og har delvis sammen ledelse dette
      gælder specielt for så vi[d]t angår capinordic property management a/s
      (”cpm”), proviso og capinordic bank.
      cpm, capinordic bank og proviso har desuden alle en betydelig økonomisk
      interesse i at gennemføre transaktionen. den samlede fortjeneste til de tre
      selskaber svarer for omkostninger til i størrelsesorden 4,5 % af seneste
      ejendomsvurdering.
      bestyrelsen i capee er uafhængig af de øvrige parter i transaktionen, og
      bestyrelsen i capee træffer således uafhængigt beslutningen om køb af b-notes
      …”
købstilbuddet blev herefter accepteret.
beslutningen om bankens køb af clarice ses ikke behandlet på bankens
bestyrelsesmøder.
                                            - 744 -
den 12. september 2007 videresolgte banken clarice til capee. købesummen på ca.
37,8 mio. euro, svarende til ca. 281 mio. kr., var fordelt med kontant betaling på 78 mio.
kr. samt 2.050.320 stk. nyudstedte foreningsbeviser á nom. 100 kr. i capee, svarende til
en kurs på 99,06.
den 20. september 2007 fremsendte sagsøgte henrik juul en indstilling til bestyrelsen i
banken om vedtagelse af overskridelse af direktionsinstruksen i forbindelse med handlen med
clarice, idet banken alene måtte have en beholdning af unoterede andele for 15 mio.kr. per
fondskode. af indstillingen fremgår blandt andet:
      ”…
      i forbindelse med formidling af salget af clarice til foreningen capinordic
      europæiske ejendomme f.m.b.a. modtager banken, som delbetaling, i alt
      foreningsbeviser stk. 2.050.000 til kurs 100 svarende til dkk 205 mio.
      efterfølgende er der afsat foreningsbeviser for dkk 74.500.000. banken vil
      saledes have en post i handelsbeholdningen pa dkk 130.500.000 i et enkelt
      unoteret papir.
      …”
af et bilag af 25. september 2007, der var udarbejdet af statsautoriseret revisor lasse
nørgård fra horwath revisorerne, til et senere prospekt af 11. juli 2008 vedrørende
handel med nyudstedte foreningsbeviser som følge af erhvervelse af clarice fremgår
blandt andet:
      ”vurderingsberetning afgivet af uafhængig revisor
      til bestyrelsen af foreningen capinordic europæiske ejendomme f.m.b.a.
      (capee)
      vi har efter aftale med bestyrelsen i capee og i vor egenskab som uvildige,
      sagkyndige vurderingsmænd udarbejdet efterfølgende vurderingsberetning.
      …
      den samlede anskaffelsessum for b-notes udgør i dkk 281.548.555. b-notes er
      indskudt til den vurderede dagsværdi. dagsværdien baseres i væsentligt omfang
      på indtjeningsprognoser, der hviler på subjektive forventninger og skøn.
      dagsværdien opgøres til markedsværdi.
      der har ikke været særlige vanskeligheder ved vurderingen.
                                              - 745 -
      det fastsatte vederlag
      det for indskuddet fastsatte vederlag udgør dkk 281.548.555, der sammensætter
      sig således:
      vurderingsopgavens udførelse
      vi har udført vurderingsopgaven i overensstemmelse med den danske
      revisionsstandard om erklæringsopgaver med henblik på at opnå høj grad af
      sikkerhed for vores konklusion.
      arbejdet har omfattet en gennemgang af de indskudte b-notes, der giver ejerskab
      og kontrol med selskaberne teutates securities limited, tethra securities
      limited, tamesis securities limited og dermed indirekte kontrol og ejerskab over
      en større ejendomsportefølje. vi har gennemgået værdiansættelsen af denne
      ejendomsportefølje og dertilhørende prognoser for ejendomsporteføljens
      fremtidige drift og værdistigning. det er vores opfattelse, at det udførte arbejde
      giver et tilstrækkeligt grundlag for vores konklusion.
      konklusion
      det er vores opfattelse, at værdien af de indskudte b-notes mindst svarer til det
      fastsatte vederlag, herunder værdien af de foreningsbeviser, der skal udstedes.
      …”
af referat af bestyrelsesmøde i banken den 25. september 2007 fremgår blandt andet:
      ”…
      deltagere              bestyrelsesformand claus ørskov (cø), næstformand lars
                             oijer (lo),
                             bestyrelsesmedlemmerne lasse lindblad (ll), erik
                             damgaard nielsen (edn) ole vagner (ov) og steen bryde
                             (sb). samt bankdirektør henrik juul (hju).
                             …
      pkt. 2                 solvens
      bilag 2                hju: præsenterede opgørelsen, solvensen var 95,34 %
      beslutning             bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.
      forhandling            hju: orienterede om, at bankens frie likviditet ved udgangen
                             af uge 38 var dkk 71 mio. og dkk 320 mio. i forhold til
                             saldi på de tilsagte kassekreditter. i forbindelse med clarice
                               - 746 -
            transaktionen i uge 39 ville likviditeten i forhold til saldi på
            de tilsagte kassekreditter bliver reduceret til dkk 194 mio.
            spørgsmålet er herefter, om banken i en periode vil kunne
            anvende forskellen mellem saldoen og maksimum på de
            bevilgede kreditter.
            ov: spurgte til bankens politik om minimumslikviditet.
            hju: svarede, at lovgivningskravet efter fil § 152 er 15
            pct.. og ifølge denne bestemmelse skal banken have et
            beredskab på dkk 58 mio., hvilket banken til fulde
            opfylder.
…
             cø: konkluderede, at følgende skulle igangsættes: 1) finde
            ud af om banken her og nu kan låne pengene i tyskland, 2)
            hæve renten på udlån. 3) udarbejde langsigtet plan for indlån
            (uden rente-kampagner), 4) markedsføre anken til det snævre
            segment og 5) udnytte mulighederne i samarbejdet med
            euroinvestor.
…
pkt 3.1.2   capee f.m.b.a. (§ 78)
bilag b     kreditramme dkk 35 mio.
forhandling cø: forlod lokalet.
            hju: gennemgik kreditindstillingen og oplyste, at pengene
            skal anvendes til finansiering af eventuelt tilbagekøb af
            andele.
beslutning  bestyrelsen var positiv indstillet, men den endelige bevilling
            skal afvente en oversigt, der dokumenterer, at den fornødne
            likviditet er til stede, og samtidig skal det sikres, at
            likviditeten afdisponeres, så det understøtter bankens
            aktiviteter på den mest optimale måde.
…
pkt. 5.2    midlertidig forhøjelse af direktionens beføjelse vedr.
            fondsinstruksen
bilag 5     indstilling vedr. dl
forhandling hju: forklarede, at det er nødvendigt med en midlertidig
            forhøjelse af fondsinstruksen, så banken kan erhverve
            kapitalandele i capee f.m.b.a.
beslutning  bestyrelsen godkendte indstillingen.
…”
                                            - 747 -
"note purchase agreement" mellem banken og capee, oprettet den 25. september 2007 og
forsynet med udaterede underskrifter, angiver de endelige betingelser for gennemførelsen af
salget af clarice fra banken til capee for 6,5 mio. euro og 30 mio. kr. samt 2.050.320 stk.
foreningsbeviser. den 28. september 2007 blev "sale and purchase agreement" mellem
proviso og banken underskrevet, med de endelige betingelser for bankens køb af clarice fra
proviso real estate i ltd for 28 mio. euro.
vagner holding købte med valørdato den 1.oktober 2007 1.117.500 stk. capee-beviser til kurs
66,67eller 74,5 mio.kr.
den 13. december 2007 overførte banken stemmer svarende til 250.000 stk. foreningsbeviser
i capee, til vagner holding aps, således at banken herefter alene rådede over 16,34 % af
stemmerne i capee. det skete for at undgå en ”konsolidering af årsrapporterne”.
af bankens, investment banking afdelingen, opgørelse over ”opdeling af gebyr- og
provisionsindtægter for 2007 er vedrørende clarice anført 36.647.287,28 kr. og 4,2 mio. kr.
som omtalt i afsnit 13.42 efterbevilgede bestyrelsen på et bestyrelsesmøde den 20. maj 2008
en kredit på 66 mio. kr. til strandgaard invest limited. ifølge referatet af bestyrelsesmødet
var kreditten anvendt til køb af 742.500 stk. capee beviser. det fremgår af kreditindstillingen
herom af 8. maj 2008, at kreditfaciliteten skulle benyttes til en mellemfinansiering i
forbindelse med køb af 675.000 stk. capee-beviser til en kursværdi på tdkk 65.205, således
at kunden selv kom med 3,5 mio.kr.
capee offentliggjorde børsprospekt af den 11. juli 2008 vedrørende nyudstedelse af
foreningsbeviser i tilknytning til købet af clarice. det fremgår af prospektet, at den
indre værdi for foreningsbeviserne på 100 kr. i 2006/2007 var 99,51.
af prospektet fremgår blandt andet følgende erklæring, der ikke ses underskrevet:
      ”…
      den finansielle rådgivers erklæring
      finansiel rådgiver
                                           - 748 -
    i vor egenskab af finansiel rådgiver skal vi hermed bekræfte, at vi har fået forelagt
    alle de oplysninger, vi har anmodet om, og som vi har skønnet nødvendige, fra
    udsteder og dennes revisorer. de udleverede eller oplyste data, herunder de data
    som ligger til grund for regnskabsoplysninger, oplysninger om markedsforhold
    m.v., har vi ikke foretaget en egentlig efterprøvelse af, men vi har foretaget en
    gennemgang af oplysningerne, og har sammenholdt de nævnte oplysninger med
    de i registreringsdokumentet indeholdte informationer, og har herved ikke
    konstateret ukorrektheder eller manglende sammenhæng.
    københavn den 11. juli 2008.
    ______________________               _____________________________
    henrik juul,                         niels kryger andersen,
    bankdirektør                         direktør investment banking
    …”
endvidere fremgår blandt andet:
    ”…
    capee erhvervede den 12. september 2007 en beholdning af aktielignende
    instrumenter, udstedt af tre irske selskaber, som ejer fonden clarice fondo
    (herefter "clarice") bestående af 70 ejendomme i italien. værdipapirerne, også
    betegnet b-notes, er et instrument, som giver indehaveren ret til afkastet på
    ejendomsporteføljen samt indflydelse på væsentlige basale beslutninger
    vedrørende ejendomsporteføljen, f.eks. køb og salg af ejendomme, ejendommenes
    finansiering m.m.
    købesummen for clarice er fastsat til at udgøre dkk 281 mio. og er erlagt med
    dkk 78 mio. kontant og ved udstedelse af 2.050.320 stk. nye foreningsbeviser a
    nominelt dkk 100 beregnet ud fra en aftalt kurs på 99,05591 svarende til dkk
    203 mio. herudover har capee overtaget eksisterende lån vedrørende clarice på
    dkk 1.512 mio. i henhold til købsaftalen er tegningskursen fastsat til den indre
    værdi af foreningsbeviserne per ultimo december 2006.
    udstedelse af 2.050.320 styk nye foreningsbeviser a nominelt dkk 100 er
    foretaget som en rettet emission mod sælgerne af b-notes, og øger capees
    samlede kapital fra nominelt dkk 237.900.000 svarende til 2.379.000 styk
    foreningsbeviser a dkk 100 til nominelt 442.932.000 svarende til 4.429.320 styk
    foreningsbeviser a dkk 100. det er en række danske investorer der er sælgereaf
    de ovenfor nævnte b-notes.
    … de nye foreningsbeviser søges optaget til handel på omx nordic exchange
    copenhagen a/s med forventet første handelsdag den 16. juli 2008.
    …
                                       - 749 -
væsentlige investeringer foretages kun i ejendomme.
capee er i henhold til foreningens vedtægter forpligtet til at indløse
foreningsbeviser fra medlemmerne, såfremt disse måtte ønske dette.
tilbagekøb sker til en kurs svarende til indre værdi med et fradrag på 5 pct.
…
14.2 interessekonflikter i forhold til bestyrelse
ved bestyrelsens forhandlinger om emner, der kan indebærer interessekonflikter
hos et bestyrelsesmedlem, deltager vedkommende medlem ikke i bestyrelsens
forhandling.
således har advokat claus ørskov, der udover at være medlem af capee’s
bestyrelse også er formand for bestyrelserne i capinordic a/s og capinordic bank
a/s, ikke deltaget i bestyrelsesforhandlinger, der vedrører forretningsmæssige
eller lignende forhold til capinordic a/s via datterselskabet capinordic property
management a/s eller til capinordic bank a/s.
…
17.3 ordninger vedrørende personalets interesser i udsteders kapital
capee har ingen ansatte. alle administrative opgaver er udlagt til cpm a/s og
reguleres af forvaltningsaftalen mellem capee og cpm a/s.
cpm a/s er et datterselskab til capinordic a/s, og ansatte i capinordickoncernen
har uindskrænket ret til at erhverve foreningsbeviser under iagttagelse af
gældende regler om udnyttelse af insiderviden. alle medarbejdere i capinordic-
koncernen samt disses nærtstående parter, der ejer foreningsbeviser, er pligtige til
at lade den fulde beholdning navnenotere samt at lade beholdningen indgå i
capees bøger.
…
18.3 direkte og indirekte kontrol af foreningen fra tredjemand
foreningen er ikke bekendt med, at foreningen direkte eller indirekte kontrolleres
af en enkelt indehaver af foreningsbeviser.
…
21.1.5 eventuelle overtagelsesrettigheder
i henhold til vedtægternes punkt 9 er foreningen på et medlems forlangende
pligtig til at indløse foreningsbeviser fra dette medlem.
…
                                       - 750 -
22 væsentlige kontrakter
…
forvaltningsaftalen
capee rådgives og administreres af cpm a/s. der er i forbindelse med capees
stiftelse indgået en forvaltningsaftale med cpm a/s.
aftalen har samlet til hensigt at gøre det muligt for bestyrelsen at træffe korrekte
beslutninger i forbindelse med samtlige processer, der er involveret omkring
ejendomsinvesteringer, herunder køb, salg og administration af bolig- og
erhvervsejendomme i overensstemmelse med capees vedtægter.
…
cpm a/s virker desuden som investeringsrådgiver for capee.
…
cpm a/s udarbejder skriftlige beslutningsoplæg til bestyrelsen og gennemfører
de beslutninger om køb eller salg, der måtte blive truffet af bestyrelsen. intet køb
eller salg kan gennemføres uden bestyrelsens udtrykkelige beslutning.
…
opsigelighed
forvaltningsaftalen er uopsigelig i 10 år. baggrunden for den lange
uopsigelighedsperiode er en betydelig ressourceallokering fra cpm a/s, der
kapitaliseres over en længere periode for at holde forvaltningsomkostningerne på
et lavt niveau, samt et ønske om at sikre kontinuitet og sammenhæng i rådgivning,
porteføljeopbygning samt vedligeholdelse og udvikling.
…
3.3 fysiske og juridiske personers interesse i udstedelsen/tilbuddet
foreningen vurderer ikke, at der foreligger særlige interesser eller
interessekonflikter i forbindelse med erhvervelsen af clarice.
foreningens forvaltningsselskab, capinordic property management a/s, er et
100 % ejet datterselskab af det børsnoterede selskab capinordic a/s.
idet capinordic property management a/s' resultat afhænger direkte af capees
investeringsaktiviteter, vil capinordic a/s resultat indirekte blive påvirket heraf.
capinordic bank a/s, der er emissionsbank, er et 100 % ejet datterselskab af
                                              - 751 -
      capinordic a/s. capinordic bank a/s har forestået transaktionen vedrørende køb
      af b-notes i relation til de italienske ejendomme omhandlet af denne
      værdipapirnote.
      …
      5.2.1 kategori af potentielle investorer
      emission var rettet mod sælgerne af b-notes vedrørende ejendomsfonden
      clarice.
      sælgerne af b-notes udgøres af 12 danske investorer, der enten privat eller via
      et selskab ejer en andel af det selskab, som har solgt de omtalte b-notes til capee.
      ejerfordelingen mellem de 12 investorer er fra 6.25% - 25%. som medlem af
      ledelsen i capinordic bank a/s, der er finansiel rådgiver på dette dokument var
      en af sælgerne med en ejerandel pa 6,25 % nærtstående til capinordic bank a/s.
      aftalen med sælgerne er indgået på markedsmæssige vilkår.
      5.2.2 større foreningsbevishavere, medlemmer af udsteders direktion,
      tilsynsorgan eller bestyrelse, der deltager i tegningen
      transaktionen gennemførtes ved, at de nyudstedte foreningsbeviser solgtes til
      capinordic bank som herefter kunne videresælge foreningsbeviserne til sælgerne
      af b-notes vedrørende clarice.
      …
      5.3.4 forskelle i den offentlige udbudskurs
      der er ikke udbudt foreningsbeviser for medlemmer af bestyrelse, direktion eller
      tilsynsorganer, ledende medarbejdere eller tilknyttede personer, hvor der har
      været en forskel mellem den offentlige udbudskurs og den reelle kontantkurs
      tilbudt disse personer.
      …”
den 25. september 2008 besluttede capees generalforsamling at suspendere retten til
indløsning af indløsningsbeviser. der henvises til afsnit 13.43 om bankens bevilling af en
likviditetsreserve på 35 mio.kr. til capee til brug for eventuel indløsning af foreningsbeviser.
tabsopgørelse
sagsøger har gjort gældende, at banken har lidt et tab på 36,2 mio.kr. ved at sælge
foreningsbeviserne i capee til ole vagner til kurs 66,67 i forhold til markedskursen på
99,05591. sagsøger har oplyst, at man ikke har forsøgt at inddrive tabet hos vagner holding
aps.
                                             - 752 -
sagsøgte har gjort gældende, at banken ved at gennemføre transaktionen om clarice, opnåede
indtægter, der fuldt ud modsvarer de 36,2 mio. kr.
13.45. projekt wilanow
ultimo 2007 udbød banken i samarbejde med sjælsø gruppen a/s mulighed for
investering i et ejendomsprojekt vedrørende opførelse af lejligheder syd for warszawa.
af et memorandum for wilanow holding a/s fremgår blandt andet:
      ”…
      capinordic bank tilbyder aktier i wilanow holding a /s i forbindelse med salg af
      1.000.000 stk. aktier til dkk 58,50 pr. stk. investeringen foregår ved at erhverve
      aktier i et nyetableret dansk aktieselskab, wilanow holding a/s.
      wilanow holding a/s er etableret med en egenkapital på i alt dkk 38,5 mio.
      købet af aktierne foregår ved en kontant betaling på i alt dkk 58,5 mio. til
      capinordic bank. der udstedes desuden et gældsbrev til sjælsø gruppen a/s på
      dkk 37,5 mio., hvor investorerne pro rata kautionerer for gældsbrevet.
      gældsbrevet er rente- og afdragsfrit og forfalder til betaling 31.12.2008.
      gældsbrevet kan blive indfriet ved udlodning fra driftsselskabet, eller ved at
      investorerne indbetaler pro rata kautionen på dkk 37,5 mio.
      …
      projektet placeres i et selskab, der etableres til formålet. capinordic banks kunder
      har mulighed for at erhverve 75 % af dette selskab. de resterende 25 % ejes af
      sjælsø gruppens polske datterselskab, sjaelsoe poland sp. z. o.o. selskabet
      etableres med en kapital på dkk 100 mio.
      …”
projektet omfattede opførelse af 594 lejligheder og 16 enheder til erhverv fordelt i to
faser, hvoraf fase 2 først skulle iværksættes, efter det budgetterede antal lejligheder i
fase 1 var solgt. bebyggelsen var fordelt ligeligt mellem fase 1 og fase 2.
de samlede byggeomkostninger inkl. grundkøb blev budgetteret til 888 mio. kr., og
salgsindtægterne var budgetteret til 990 mio. kr.
                                            - 753 -
projektet blev efter det oplyste fuldtegnet.
under overskriften "udbyderhonorar" fremgår endvidere af memorandumet for
projektet:
       ”capinordic banks kunder betaler et udbyderhonorar på 2,25 % af de
       samlede købsomkostninger til capinordic bank. desuden har capinordic
       bank mulighed for en successfee på 5 % af investorernes andel af
       overskuddet, såfremt overskuddet før skat bliver realiseret med dkk 102,6
       mio. og derover.”
af en af banken udarbejdet liste over gebyr- og provisionsindtægter fremgår, at
bankens investment banking afdeling i 2007 havde en indtægt på 31,225 mio. kr. fra
sjælsø gruppen.
af den mellem banken og sjælsøgruppen indgåede aftale om kapitalformidling af 13.
december 2007 fremgik, at sjælsø gruppen skulle betale et formidlingshonorar på 4,55 % af
de i forbindelse med projektet foretagne grundkøb, fratrukket sjælsø gruppens andel af
investeringen (25 %), til banken, og at formidlingshonoraret forventedes at udgøre 11,225
mio.kr.
af brev af 21. oktober 2011 fra kurator i capinordic bank a/s under konkurs, advokat boris
frederiksen, fremgår blandt andet, at banken havde beregnet sig et udbyderhonorar på 2,25 %
af 888 mio. kr., dvs. 2,25 % af de samlede byggeomkostninger for begge etaper af byggeriet
inkl. grundkøb. udbyderhonoraret udgjorde herefter 19.980.000 kr. kurator fandt, at banken
udbyderhonorar alene skulle beregnes som 2,25 % af 96 mio. kr., dvs. 2.160.000 kr. og
anerkendte som et simpelt krav i boet i alt ca. 14,1 mio.kr. med tillæg af renter, der var
anmeldt af 11 ud af de 14 investorer i projektet, der havde tegnet sig for 65 % af den samlede
investering.
herudover anmeldte advokat dan terkildsen på vegne af to andre investorer krav i boet på
henholdsvis 1.084.668,75 kr. og 5.423.343,75 kr. disse krav blev ved kreditormøde til
fordringsprøvelse den 12. juli 2012 afvist. konkursboet begrundede afvisningen i, at kravene
var forældede, idet kravene var blevet anmeldt i boet efter udløbet af forældelsesfristen. ved
sø- og handelsrettens dom af 4. juli 2013, som stadfæstet ved østre landsrets dom af 31.
                                             - 754 -
marts 2014, blev det tiltrådt, at kravene var forældede. af sø- og handelsrettens dom
fremgår, at ”der er enighed om under sagen, at capinordic banks formidlingshonorar skulle
udgøre dkk 2.160.000, svarende til 2,25 % af investorernes samlede investering på dkk 96
mio”.
det fremgår af dommene, at hverken lasse lindblad eller claus ørskov er afhørt under disse
retssager.
af revisionsprotokollat om udkast til årsrapport for 2007 for banken fremgår vedrørende
bankens ”fee”, at ”revisionen af årets aktiviteter i investment banking har omfattet en
vurdering af den regnskabsmæssige indregning og måling af de enkelte transaktioners fee.
vores gennemgang har ikke givet anledning til særlige bemærkninger.”
iii. forklaringer
anklagemyndigheden har ved anklageskrift af 31. oktober 2014 rejst tiltale mod lasse
lindblad og henrik juul for forhold vedrørende toldbodgade og
administrationsselskabet. henrik juul anmodede på den baggrund den 24. februar 2015
om, at den fortsatte behandling af nærværende sag blev udsat, idet han ikke ønskede at
afgive forklaring om noget spørgsmål før endelig dom i straffesagen. landsretten afviste
ved kendelse af samme dato at udsætte sagen. henrik juul har herefter ikke afgivet
forklaring.
                                           __________
lasse lindblad har forklaret blandt andet, at han er 50 år gammel. han er bankuddannet i
jyske bank og har en hd. efter sin bankuddannelse startede han i et vekselererfirma, der blev
til samson bankier. han bor med sin samlever og tre børn i en ejendom nord for helsingør,
som han købte i 1996. han og hans samlever har hver en bil. han har i hele sin erhvervs-
karriere arbejdet meget inden for forskellige brancher. hans ambitioner er ikke at erhverve
lystyachter og dyre ejendomme. han har ikke ændret sin vennekreds siden gymnasietiden.
han arbejdede i samson børsmægler fra 1988 til 1995, da selskabet gik konkurs. efter
konkursen blev han og andre ansatte tiltalt for bedrageri. han blev frifundet i denne sag i
                                              - 755 -
2001. den sag har påvirket, hvordan han bliver opfattet i erhvervslivet. sådan er vilkårene i
dansk erhvervsliv. han begyndte at drive selvstændig virksomhed i gymnasiet. han lagde det
på hylden i sin tid i jyske bank, men genoptog det under sin ansættelse i samson
børsmægler. dka consult a/s blev stiftet i 1992 og er ejet 100 % af ham. efter tiden i
samson opbyggede han virksomheder, som han videresolgte med en betydelig profit, derefter
indledte han et samarbejde med statens seruminstitut og christian rovsing om kommerciali-
sering af instituttets forskningsresultater. det selskab, de dannede, hedder bioporto og er
børsnoteret. selskabet blev solgt, og hans selskab dka consult købte herefter en aktiepost i
capinordic a/s fra en svensk investor. det var i slutningen af 2005. dka consult erhvervede
ca. 60 % af de tilbudte aktier, og synerco ved peter forchhammer købte de andre 40 %. peter
forchhammer havde tidligere købt et område, der hed sommerland, i nordsjælland, og peter
forchhammer bad ham lave en businessplan for dette. han har stor erfaring med at lave
businessplaner. han præsenterede så sin strategi for at udvikle capinordic for peter
forchhammer, og det ville forchhammer gerne deltage i. som han huskede det, var dka’s
kapitalgrundlag dengang ca. 100 mio. kr. og synercos 4-500 mio. kr. købsprisen for dka’s
samlede aktiepost var 13,7 mio. kr. da han købte aktieposten var capinordic et finansielt
selskab, men havde tidligere været et ejendomsselskab og havde da alene en virksomhed i
sverige ved navn unitfond med 10-12 ansatte, der forvaltede en kapital 2 mia. svenske
kroner. herigennem var der en snitflade til kaj larsen. hans vision med capinordic var at
skabe et skandinavisk finanshus med udgangspunkt i capinordics børsplatform. der skulle
blandt andet være en specialbank – en investment bank. gp børsmæglerselskab havde
licenspakken til at drive børsmæglervirksomhed, og derfor erhvervede de dette selskab, som
så skulle udvides og have den fulde licenspakke til at drive bankvirksomhed i danmark.
søren hansen og flemming larsen var væsentlige aktionærer i gp børsmæglerselskab.
akkvisitionen blev gennemført ved betaling i kontanter og med capinordic aktier. i forbin-
delse med due diligence stiftede han bekendtskab med steen bryde. han og peter forch-
hammer fik at vide, at steen bryde og en investorskare var interesseret i at købe gudme
raaschou bank, som ville være en betydelig konkurrent til deres projekt. han og peter
forchhammer havde et møde med steen bryde, hvor han forelagde deres strategiplan, og det
medførte, at steen bryde og hans investorkreds ville tilføre kapital, kunder og management til
capinordic. på den første generalforsamling i capinordic i maj 2005 ændrede man
bestyrelsesformand fra kaj larsen til claus ørskov. peter forchhammer havde tidligere haft
et samarbejde med claus ørskov. steen bryde var revisor og skatterådgiver for ole vagner,
                                             - 756 -
der var den største aktionær i keops. keops var en stor udsteder af ”junkbonds”. der ligger
ikke noget negativt i udtrykket ”junkbonds”. ole vagner havde også fondsmæglerselskabet
proviso, der forvaltede et par mia. kr. keops tegnede ny kapital i capinordic. proviso kom ind
i capinordic ved et apportindskud mod betaling i aktier samtidig med, at keops tegnede aktier
for ca. 300 mio. kr., og keops blev dermed den største aktionær i capinordic. steen bryde
tegnede aktier for 100 mio. kr. for dels egne og dels lånte midler. steen brydes primære
kompetence lå inden for transaktioner med aktier og ejendomme. den del af steen brydes
revisionsfirma, der beskæftigede sig med rådgivning, blev indskudt i capinordic og vederlagt
med 60 mio. kr. i aktier. det blev lagt ind i capinordic og videreført i banken. erik damgaard
nielsen havde en berøringsflade med peter forchhammer og korral. han blev tilbudt en
bestyrelsespost i capinordic. der var mange andre tunge investorer, der tegnede kapital i
capinordic. han mener, at erik damgaard tegnede for ca. 200 mio. kr. kontant. de første to år
blev der foretaget virksomhedskøb og kapitalforhøjelse for ca. 2,2 mia. kr., hvoraf den
kontante del var ca. 1,2 mia. kr. der var dengang mange penge i systemet. kapitalen i
capinordic steg fra ca. 300 mio. kr. til 2,5 mia. kr. der skete yderligere to svenske
akkvisitioner. det var to svenske finansforvaltningsselskaber. det ene havde en
kundeportefølje på ca. 100.000 og en tilgang af 2-300 kunder pr. måned og forvaltede cirka 4-
5 mia. sv. kr. i forsikringsordninger. det var middelklassekunder med indbetaling til
pensionsmidler. det andet havde en kundeportefølje på ca. 40.000 kunder, der forvaltede ca. 5
mia. sv. kr. i en lang periode havde koncernen flere svenske end danske medarbejdere. på sit
højeste havde koncernen ca. 125 medarbejdere i sverige og 100 i danmark. sten larsen kom
ind på et senere tidspunkt via aktie- og valutainvest. keops blev erhvervet af islændinge via
ole vagner, og dermed kom der indirekte islandsk ejerskab, der blev repræsenteret af et
islandsk bestyrelsesmedlem ved navn eirikur. lars öijer havde været kreditchef i svenske
handelsbanken og kom i bestyrelsen i unitfond. han præsenterede lars öijer for sin idé, og
han accepterede en bestyrelsespost i banken. lars öijer var ikke velhavende på samme måde
som de andre investorer. de skulle søge finanstilsynet om en banklicens. de allierede sig
med advokatfirmaet eversheds og pwc. der skulle udarbejdes budgetter og forretningsplaner
og en lang række andre dokumenter til finanstilsynet. capinordic a/s (herefter
holdingselskabet) havde ca. 1 mia. kr. i likvide midler, og 750 mio. kr. blev anvendt til
kapitalforhøjelse i gp børsmæglerselskab, som så blev til capinordic bank (herefter banken).
ole vagner havde en personlig assistent ved navn helle breinholt, der var med i arbejdet med
at opnå tilladelserne. da bestyrelsen var blevet godkendt af finanstilsynet, manglede de en
                                             - 757 -
direktør. helle breinholts mand kåre breinholt var da erhvervschef og havde den nødvendige
kompetence til at være administrerende direktør i banken, og det godkendte finanstilsynet.
frederic de mevius var i holdingselskabets bestyrelse. han tilhører en af europas 20 mest
velhavende familier og kom ind i bestyrelsen efter bankens dannelse. kontakten blev skabt
via steffen rønn fondsmægler, hvis virksomhed var erhvervet. frederic de mevius indskød
endvidere ansvarligt lån i banken. det var ultimo 2007. han havde ikke social omgang med
nogen af investorerne. bankens idégrundlag var at søge de meget velhavende kunder, som var
transaktionsdrevne. peter forchhammer var en af danmarks bedste investorer. synerco havde
en horde af mindre virksomheder, som kunne generere indtægter til banken. peter
forchhammer havde et fantastisk netværk, som han kunne ”pushe på” for at få dem ind i
banken. peter forchhammer var med i hele forløbet, indtil synerco mistede sit
kapitalgrundlag som følge af finanskrisen. det står i hans ansættelsesaftale med
holdingselskabet, at han havde ret til at drive forretning ved siden af. samtidig sørgede han så
for at lægge forretninger ind i banken. et eksempel er renewagy, hvor banken tjente et
tocifret millionbeløb. det var lidt ”club deals”. investorerne så en interesse i at lægge deres
forretninger ind i banken. som udslag heraf opstod nogle partnerskaber i aktionærkredsen,
herunder mellem dka consult og synerco. han og peter forchhammer supplerede hinanden.
peter forchhammers styrke er networking, og hans egen styrke er at ”konceptionere” og
beskrive strategier. han kunne se, hvordan strukturen blev mest hensigtsmæssig for bank og
investorer, og det var så banken, der eksekverede strategierne.
i marts 2007 havde capinordic koncernen 250.000 kunder, et månedligt inflow på 2-3.000
kunder, forvaltede 20. mia. sek. og havde et månedligt inflow på ¼ mia. kr. unitfond ab
forvaltede opsparinger for svenske pensionsopsparere. 25 % af deres indbetalinger var opspa-
ring, resten forsikring. de kunne indgå en aftale med opsparerne om forvaltning af denne
opsparing. unitfond og monetar pensionsforvaltning lavede deres transaktioner gennem
svenske banker, og de ønskede at få dette flow gennem banken. det er noget af det mest
attraktive for banker. unitfond og monetar pensionsforvaltning havde ca. 20 mia. i for-
valtning, der ”vendes” 3-4 gange om året. det er en konservativ strategi. banken ville kunne
tjene 80-100 mio. kr. om året på disse transaktioner. der var en vis modstand mod dette i
sverige, og der var også lovmæssige barrierer, og derfor var det en proces at få mere og mere
over i banken. formålet med at få en svensk filial var at få de mange svenske kunder ind i
banken. de ville diversificere fra de 100-200 velhavende kunder til også at have et bredere
                                             - 758 -
kundegrundlag. der var også en indtjening i pensionsforvaltning på ca. 1 % af den forvaltede
kapital. proviso arbejdede med strukturerede investeringsprodukter med en høj marginal.
proviso kom ind med en stor kundekreds og en videnkapital i form af medarbejdere. jan
thorsen var direktør for proviso og var den intellektuelle, der var god til at strukturere.
derudover var der 2-3 dygtige sælgere, herunder paolo og pia. proviso blev fusioneret ind i
banken med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2007 og dannede grundlag for private banking
og investment banking. capinordic property management var forvaltningsselskab for capee,
der var en børsnoteret specialforening, hvor der blev rejst 250 mio. kr. csv blev købt af
steen bryde. aktiebog danmark a/s varetog aktiestyring for en række mindre selskaber. eu-
roinvestor.com a/s havde mange besøgende på sitet, der typisk var mænd i 30-50 års
alderen, der syntes, det var sjovt at handle med aktier. dansk otc var en akkvisition
foretaget af holdingselskabet, der bestod af dansk otc og en reguleret markedsplads amp,
og blev købt for godt 100 mio. kr. dansk otc forvaltede kapital og havde ”det jyske
brohoved”. amp var en konkurrent til københavns fondsbørs. banken skulle dels fødes med
forretninger via koncernsynergierne med henblik på flow og kundetilgang, herudover skulle
banken være førende på investment corporate transaktioner. investment corporate kan f.eks.
være facilitering af bridgefinasiering. banken er formidler i disse transaktioner ikke udlåner.
der er en relativt kort løbetid og høj rente og betydelige ”fees”. herudover var blandt andet
der børsnoteringer. banken var den, der i 2006, 2007 og 2008 lavede flest børsnoteringer på
københavns fondsbørs. disse investment cases gav betydelige transaktionsindtægter til
banken. bankens honorarer var helt markedskonforme. man måler på balancen af transak-
tionen. hvis investorerne investerer f.eks. 50 eller 100 mio. kr., vil fee’et typisk være 5-10 %.
der kan også være et ”split på indtjeningen”. fee’et i willanow var helt sædvanligt. synercos
investeringer i bulgarien bestod af nogle meget attraktive jordstykker. banken faciliterede, at
der kom investorer ind. sådanne forretninger kom ind ved hans, ole vagners eller andre
bestyrelsesmedlemmers mellemkomst. det var bankens netværk, der sørgede for, at der kom
investorer ind. investment afdelingens rolle var at eksekvere og lave prospekter. casens
indgang og udgang var typisk faciliteret af andre end dem, der sad i investment afdelingen.
han mener, at han personligt stod for ca. 150 mio. kr. af indtjeningen i 2006, 2007 og 2008.
der var 4-5 ansatte i investment afdelingen, blandt andet niels kryger andersen, der var
direktør. de stod for beskrivelse og overholdelse af lovkrav. niels kryger andersen kom fra
bp børsmæglerselskab. investment cases hænger også sammen med bankens udlån. man er
nødt til at se samlet på den indtjening, den enkelte kunde genererer. når en kunde har et
                                              - 759 -
engagement, er der nogle sikkerheder, der kan bruges til at ”nedvægte” lånet, så banken
bruger mindre af sit kapitalgrundlag. for mindre gode sikkerheder, kan der ikke ske en sådan
”nedvægtning”, og lånet er i princippet blanco. det bruger af bankens kapital, og her må man
se på hvilke indtjeninger fra kundens andre forretninger med banken, der samlet set gør
kunden attraktiv. banken skal disponere sin kapital, der er en begrænset ressource, så den
samlet giver bedst indtjening. det betyder ikke, at man har en mere lemfældig tilgang til
kreditvurdering af det enkelte engagement. det var ikke usædvanligt at tænke de forskellige
indtjeninger på en kunde sammen. i det ”købmandsskab” blev han lært op i jyske bank. hvis
to låneansøgninger er ligeværdige, vil den låntager, der også kommer med andre forretninger
til banken, nyde fremme. i private banking afdelingen havde man forskellige typer kunder
med forskellig risikoprofil. udlånsaktiviteten var ikke et selvstændigt forretningsområde,
men bankens kapital i form af egenkapital og indlån skulle udlånes bedst muligt. banken var
uafhængig af interbankmarkedet, fordi de havde en bedre spredning af indlån. de svenske
indlån begyndte, da de fik tilladelse til at drive virksomhed i sverige, vistnok i august 2007.
bankens forretningsgrundlag var ikke enestående, men kombinationen var ideel. det er en
international tankegang, der også har vundet indpas i internationale topbanker. svagheden er,
at det tager mange år at oparbejde den rette balance. det nåede banken ikke.
på det højeste arbejdede der 60-70 mennesker i banken. henrik juul havde opbygget or-
ganisationen dels ved dem, der kom fra proviso – ca. 20 – og dannede private banking.
investment banking afdelingen kom fra gp børsmæglerselskab. kreditafdelingen bestod af
michael mikkelsen, der kom til banken omkring årsskiftet 2006-07. han havde en stab på 5-6
mennesker, der også varetog risikostyring. herudover var der marketing og regnskab. de sad
primært på 3. salen i ejendommen på strandvejen primært i åbne kontorer. michael
mikkelsen havde sit eget kontor.
han var koncerndirektør og sad i bestyrelsen i samtlige store selskaber i koncernen. det var,
fordi han skulle tilsikre, at koncernen opnåede den rette synergiudnyttelse. det lå uden for
hans interessesfære at være bankdirektør. der følger meget formalia med, som ikke
interesserer ham. han ville også sikre, at banken havde nogle ”kreditbisser” der var i stand til
at foretage en reel vurdering af kunderne. det lå fra starten i kortene, at han skulle være
”fodermester” til investment afdelingen. derfor havde han behov for at komme i afdelingen
og drøfte status på projekter og følge op på, om kunderne udefra fik den nødvendige
                                             - 760 -
opmærksomhed. han kendte mange af dem, der havde solgt deres virksomhed til holding-
selskabet, og mange af stabscheferne i datterselskabet. i takt med at koncernen voksede, kom
der flere lag, og han fik sin egen cfo, regnskabsfunktion og personlige assistent. hans dag
kunne sagtens består af håndtering af 180-200 mails. han kommunikerede ikke direkte med
medarbejdere i datterselskaberne, bortset fra enkeltstående ad hoc opgaver. han respekterede
kommandolinjerne. i banken kommunikerede han med henrik juul og michael mikkelsen.
han havde dog også en vis kontakt med medarbejdere på lavere niveau, navnlig ved at de
havde været inviteret til bestyrelsesmøde i en given anledning.
han havde under 10 egne medarbejdere i holding. fra de startede og frem til finanskrisens
indtræden, var der et skønt miljø, og en dagligdag bestod i opfølgning på bestyrelsesmøder,
kontakt til fondsbørsen, allokering af kunde inflow. mange kunder udefra kendte ham fra
pressen og kontaktede ham direkte. han brugte så tid på at få dem ind i de rigtige område.
f.eks. sten larsen rettede henvendelse til ham, og han blev storaktionær i holdingselskabet og
samtidig en tung kunde i banken. der var nogle grænseflader mellem banken og hol-
dingselskabet og mange kunder lavede forretninger i flere dele af koncernen, og derfor blev
han i enkelte tilfælde bedt af kreditafdelingen om f.eks. at indhente et regnskab. han havde
kontor på 4. sal, hvor banken var på 3. sal. banken havde en del af 4. salen, indtil de kom
endeligt på plads. alle mødelokaler og reception var på 4. sal, så disse lokaliteter blev delt.
han og henrik juul havde aftalt, at der skulle en glasvæg op mellem banken og hol-
dingselskabet på 4. sal. da han kom en morgen, var der lukket for adgang til kaffe og toiletter
for holdingselskabets medarbejdere, fordi glasvæggen var aflåst. han havde ikke fået noget
varsel, og medarbejderne var sure. det reagerede han på over for henrik juul. i dagligdagen
kunne han sagtens gå ned i investment afdelingen eller market afdelingen for at høre til status
på projekter, der var kommet ind via ham. det var vigtigt for ham og koncernen, at han havde
adgang til banken. henrik juul gav ham et kort, der gav adgang til de områder i banken, hvor
henrik juul mente, at han skulle kunne komme. han er enig i, at nogle forhold i banken
skulle være adskilt fra ham og fra holdingselskabet. det var et spørgsmål om at finde den rette
balance.
han og steen bryde deltog i ledelsesmøder, der bestod af ledelsen fra de forskellige enheder i
koncernen for at sikre samarbejdet i koncernen. de oplæste referater angår sådanne møder i
koncernen. han deltog ikke i bankens interne ledelsesmøder. det var en ung organisation, og
                                              - 761 -
der var behov for, at folk blev bedre til at tale sammen. disse koncernledelsesmøder ebbede
ud i starten af 2007. han har aldrig deltaget i faste ugentlige møder i banken. han mener, at
der var sådanne interne møder i banken.
henrik juul kom til banken via vibeke krag fra eversheds, der anbefalede ham. kåre
breinholt var kompetent, men hans kemi med steen bryde var dårlig. derfor skulle de finde
en anden. kåre breinholt sagde selv op omkring årsskiftet 2006/07. de havde da allerede
kontakt med henrik juul, der løste nogle konsulentopgaver. henrik juul signalerede den
profil udadtil, som han ønskede, fordi han havde både bankmæssig, juridisk og forsk-
ningsmæssig baggrund. det var et ønske om at få noget konservatisme ind i banken i mod-
sætning til de ”mere kulørte typer”. han lignede en klassisk bankmand. de fleste i banken var
i jakkesæt og slips, men nogle var mere ”sloppy”. han havde et glimrende samarbejde med
henrik juul. henrik juul havde fortalt ham, at henrik juul kunne kredithåndværket, men ikke
havde den kommercielle del med. henrik juul organiserede banken og havde et betydeligt
netværk, herfra kom blandt andet kathrine von grumbkow, der blev bankens compliance
officer, og birgitte drewes og et par andre juridiske kapaciteter. han har aldrig blandet sig i
ansættelser i banken eller udtrykt en mening herom. han og henrik juul havde ikke et
formaliseret samarbejde med f.eks. regelmæssige møder. da det begyndte at knirke med
engagementer under finanskrisen, bad henrik juul og michael mikkelsen ham om hjælp til at
indhente supplerende sikkerheder og til at ”presse kunden”. det var på ad hoc basis i
enkeltstående tilfælde.
søren hansen kom fra gp børsmæglerselskab og blev chef for markets. de kendte ikke
hinanden personligt, men vidste, hvem hinanden var fra samson tiden. han havde ikke
regelmæssige møder med søren hansen. jens alminde fra eurotrust blev kunde i markets,
uden at han vidste det. sådan skulle det være. der var ingen transparens fra markets i relation
til ham.
niels kryger andersen kom fra gp børsmæglerselskab. det var nok ham, han havde det
største samarbejde med, fordi der var mange forretninger, der skulle bæres igennem in-
vestment afdelingen. de havde ikke regelmæssige møder, men mødtes ad hoc på hans eller
niels kryger andersens kontor vedrørende enkeltsager. han kendte lidt til niels kryger
                                             - 762 -
andersen via sit samarbejde med christian rovsing. niels kryger andersen er driftssikker,
og alt er efter bogen, mens hans kommercielle tæft er beskeden.
michael elmgren og birgitte drewes var jurister i banken. drewes afløste elmgren. han
havde samarbejde med dem, fordi der skulle konciperes f.eks. mandataftaler med banken om
investment cases, og han havde aftalt med henrik juul, at han kunne gå direkte til den
juridiske ekspertise, men altid med kopi til henrik juul. holdingselskabet betalte for brug af
juristerne ved den betydelige indtjening, som banken fik på disse transaktioner. det ville være
sjældent, at han gik til juristerne med en ren holdingopgave. holdingselskabet havde
betydelige eksterne advokatudgifter.
michael mikkelsen havde sin initielle relation via steen bryde. han var oprindelig
erhverschef i forstædernes bank. han tror ikke, at han var med til at ansætte mikkelsen. han
tror, at det var steen bryde i samarbejde med kåre breinholt. mikkelsen havde den rigtige
baggrund og erfaring, selv om han ikke var så gammel. man kunne ikke flytte ham eller tage
beslutninger for ham. han stod på mål for bankens engagementer. han havde ikke daglig
eller ugentlig kontakt til mikkelsen. han var måske forbi kreditafdelingen en eller to gange i
bankens levetid. mikkelsen kunne finde på at bede ham om hjælp til at få nogle regnskaber
fra f.eks. harry rosenberg. der kunne også være konkrete problemer, hvor man bad om
hjælp. de i sagen fremlagte e-mails er ikke udtryk for nogen dagligdagsforeteelse. han fik fra
juul at vide, at mikkelsen havde sagt op, og det var han ked af, da mikkelsen havde
indgående kendskab til alle engagementer. han havde en kort ”session” med mikkelsen på sit
kontor for at høre, om de kunne finde en løsning. mikkelsen sagde, at det kunne de godt, men
det var vigtigt for mikkelsen, hvis han kunne lære mikkelsen noget om struktureret
finansiering, som han havde godt kendskab til fra sine vindmølleprojekter. det tilbød han
mikkelsen og sagde, at alle andre forhold vedrørende ansættelsen skulle han forhandle med
henrik juul. han har ikke set mikkelsens håndskrevne notat om dennes krav for at blive i
banken. han har nok fået at vide fra juul, at mikkelsen havde fået lønforhøjelse, og så har
han nok nævnt i forbifarten, at den kunne bruges som kompensation for, at han ikke altid talte
pænt til mikkelsen. det har han altid fået kritik for. det skyldes, at der skal tages hurtige
beslutninger.
                                              - 763 -
brian steffensen refererede til ham. han havde en revisionsmæssig baggrund og blev cfo i
holdingselskabet. torben lyst blev ansat i bankens juridiske afdeling, fordi der blev brugt
mange eksterne advokater på bankens sikkerhedsstrukturer, og den kompetence ville man
gerne have in house. lyst var både dansk og amerikansk advokat. han søgte senere over i
holdingselskabet, hvor han var advokat og lindblads personlige assistent. det var ikke ham,
der fandt på, at lyst skulle underskrive sig som personlig assistent, men holdingselskabet
ønskede, at han skulle have assistance, og man søgte en underdirektør. lyst var en midlertidig
løsning herpå.
han havde kun indflydelse på bankens bevillinger på bestyrelsesniveau. mange af bankens
investment kunder blev også udlånskunder, hvis kunden følte sig godt behandlet i investment
afdelingen. det startede nogle gange med, at de mailede til ham, og han sendte så konsekvent
henvendelserne videre til henrik juul og michael mikkelsen. han fortalte så måske lidt om sit
kendskab til kunden. den videre sagsbehandling lå hos henrik juul og kreditafdelingen, der
så indstillede til bestyrelsen eller afslog. når kunden først var inde i banken, kunne de have
en tilbøjelighed til at komme til ham, måske fordi de troede, at det gav dem et bedre
udgangspunkt. der er kunder, der lidt har misbrugt, at de hævdede at have en ”forståelse”
med ham. det er tragisk og underligt, at michael mikkelsen har behov for at udstille forløbet
sådan, at han skulle have presset bevillinger igennem imod mikkelsens ønske. der er ikke
nogen engagementer, hvor han forlods har givet kunden indtryk af, at der var et lånetilsagn.
han lagde vægt på, at kunderne havde direkte kontakt til michael mikkelsen og henrik juul
og på, at henrik juul og michael mikkelsen havde de nødvendige oplysninger for at kunne
kreditvurdere. han tog først selv stilling, når de havde foretaget analyserne og lavet en
indstilling til bestyrelsen. på nogle punkter kunne han så styrke bankens viden om
engagementet på bestyrelsesniveau.
mark szigethy bad på et tidspunkt om et overtræk til køb af green tech aktier. han har ikke
anprist dette engagement over for henrik juul og michael mikkelsen. han havde ingen
samtale med henrik juul, før denne havde sagt ok. det var en helt sædvanlig forretning. der
var ikke nogen skjult ordre til juul, da han sendte henvendelsen videre til ham.
                                            - 764 -
i aftalen med tzarevo stod, at tzarevo ville få et lån i banken. deri lå ikke, at han gav et løfte
på bankens vegne. hvis banken sagde nej, så ville det have medført, at holdingselskabet
ydede lånet. det havde han kompetence til at tilbyde i holdingselskabet.
foreholdt henrik juuls brev til bestyrelsen af 20. januar 2010 om hans rolle i relation til en
række engagementer, forklarede han, at den 18. januar 2010 fik han at vide, at nu var tilsynets
gennemgang af 96 % af låneengagementerne færdig, og man var kommet frem til et
nedskrivningsbehov, der var større end det, banken selv havde beregnet. henrik juul sagde, at
worst case var, at banken skulle bruge 50 mio. kr. i ny kapital for at imødekomme tilsynets
krav. den 19. januar om formiddagen var der bestyrelsesmøde i holdingselskabet, hvor han
videregav denne oplysning og bad om mandat til at tilføre denne kapital. det opnåede han.
han blev så bedt om at forlade lokalet, og lidt senere fik han at vide, at bestyrelsen ønskede,
at han fratrådte. han havde da fortalt henrik juul om sit mandat til at sikre yderligere kapital.
efter sin fratræden tilbød han banken at komme med nogle modeller, der kunne løse bankens
problem. om eftermiddagen den 19. erfarede henrik juul som resten af koncernen, at han
ikke længere var koncerndirektør og samtidig fratrådte samtlige bestyrelsesposter, og det må
være det, der afstedkom henrik juuls brev til bestyrelsen, hvor henrik juul samler op på en
række punkter, hvor han havde tilbudt sin assistance.
i centerplan allokton, som var ultimativt var kontrolleret af carsten leveau, havde man et
engagement, hvor der løbende var tilført nye sikkerheder, og carsten leveau havde spillet en
væsentlig rolle i nedbringelse. der var stadig nogle sikkerheder, herunder to
ejendomsporteføljer i sverige, hvortil banken havde indgående kendskab. ole vagner var
interesseret i at erhverve ejendommene, og han havde også selv tilbudt at erhverve dem via
dka consult. han er aldrig fra holdingselskabet blevet kritiseret for, at han støttede banken.
det er rigtigt, at han havde forhandlinger med per bram. det var til fordel for banken at opnå
en kaution fra stena line, og det havde han fået per bram til at nikke til, hvorefter michael
mikkelsen og henrik juul overtog forhandlingerne. da det så viste sig, at de havde opnået en
tabskaution med en binding på salg af aktierne, mente han, at det på ingen måde var en
forbedring. det var så hans hensigt at ”vippe den rundt” til en selvskyldnerkaution eller at få
ophævet bindingen vedrørende sikkerhederne.
                                             - 765 -
han har haft løbende kontakt til harry rosenberg. det havde banken også. dka consult
havde et samarbejde med kbus fra sommeren 2009, banken havde en række attraktive
aftaler med kbus, og banken havde alle relevante informationer, da henrik juul skrev
brevet af 20. januar 2010.
han har aldrig hørt om, at kreditafdelingen skulle være underbemandet, før denne retssag. da
de i bestyrelsen diskuterede reduktion af personale i banken som følge af finanskrisen,
sørgede henrik juul for, at kreditafdelingen blev friholdt. han mener, at arbejdet kunne have
været håndteret af færre medarbejdere. kreditafdelingen trak på eksterne advokater og på
henrik juuls ekspertise. revisionen og finanstilsynet havde direkte dialog med kre-
ditafdelingen og henrik juul. ingen af dem har ham bekendt nogen sinde påtalt mangler ved
kreditafdelingen. hvis mikkelsen ønskede flere medarbejdere, skulle han bede juul om det.
mikkelsen har været fast gæst ved bestyrelsesmøder og har aldrig sagt til bestyrelsen, at han
manglede medarbejdere.
han har ikke før denne sag hørt, at michael mikkelsen skulle have protesteret ved ikke at
underskrive kreditindstillinger. han kan huske en drøftelse af, at det var af praktiske årsager,
fordi underskrift ville gøre det nødvendigt at printe det ud og scanne den underskrevne
indstilling i stedet for blot at gemme den som pdf-fil. mikkelsen har aldrig på et bestyrel-
sesmøde givet udtryk for, at han var modstander af en til bestyrelsen indstillet bevilling. der
var altid enighed mellem henrik juul og michael mikkelsen. der var engagementer, som var
kommet via ham, og som blev afslået af michael mikkelsen og henrik juul, og som derfor
aldrig nåede bestyrelsen. michael mikkelsen fremtrådte med stor viden om engagementerne,
og det var ham, der forelagde indstillingerne og sammen med henrik juul besvarede
bestyrelsens spørgsmål.
han har ikke før sagen set mikkelsens e-mail, hvor han brokkede sig over engagementet med
marienlyst, og har ikke hørt en kritik svarende til denne. han ser denne mail, som ”en finke af
panden på en travl dag”. han kan ikke se, at der var en kreditmæssig risiko på dette
engagement, og den udsprang af eurotrust olicom transaktionen, hvor banken fik en
betydelig indtjening. hvis henrik juul havde anset det for uforsvarligt at yde engagementet,
ville han have forelagt dette for bestyrelsen eller være gået til bestyrelsesformanden.
                                                - 766 -
bestyrelsesmøderne var fantastisk strukturerede, og der var udsendt materiale, som måske
kom lidt drypvis. nogle gange var kreditvurderingen opdateret, når de nåede bestyrelses-
mødet, og blev så forelagt der. der blev brugt betydelige ressourcer på at efterleve finans-
tilsynets krav. nye engagementer og forhøjelser af eksisterende blev gennemgået grundigt og
i relativt detaljeret form. engagementer af efterretningskarakter blev selvfølgelig lidt mere
summarisk gennemgået. bestyrelsesmøderne var formelle. han, claus ørskov, henrik juul og
michael mikkelsen, og i starten ole vagner og erik damgaard var mest aktive. i forlængelse
af, at vagner solgte keops, havde han mange afbud, men fulgte stadig med i materialet. da
finanskrisen begyndte, blev både damgaard og vagner alvorligt ramt og måtte koncentrere
sig om deres egne forretninger. derfor forlod de bestyrelsen. han og steen bryde havde et
kompliceret forhold, og på et tidspunkt ønskede steen bryde at apportindskyde nogle af sine
aktiviteter i nordic tankers, og det blev nok steen brydes ”waterloo”. derefter valgte bryde
at forlade bestyrelsen og koncernen for at koncentrere sig om at redde sine projekter.
 bankens forretningsmodel var efter hans opfattelse helt rigtig. der var behov for det tilbud til
velhavere, som banken tilbød, og banken fik hurtigt en profil, som de store banker forsøgte at
konkurrere med. banken voksede og tjente penge i 2006 og 2007, og det fortsatte frem til
begyndelsen af 3. kvartal 2008. ultimo 2007 fik banken en ny aktionær frederic de mevius,
der kom fra en af verdens rigeste familier. han blev præsenteret for forretningsmodellen og
investerede 200 mio. kr. af egne penge. det viser, at konceptet var rigtigt. i august 2008
begyndte man at tale om, at der var problemer i roskilde bank, men opfattelsen var, at det
ville blive løst, og at alt ville fortsætte som hidtil. desværre undervurderede man betydningen
af den begyndende globale krise, hvor bankerne holdt op med at stole på hinanden. roskilde
bank kategoriserede kunderne som sorte og røde. de sorte skulle finde en anden bank, men
det kunne de ikke. en del af disse sorte kunder var også kunder i capinordic bank, og deres
aktivers værdi faldt efterhånden som likviditeten forsvandt i samfundet. værdierne
styrtdykkede i et omfang, som ikke var set før. synercos kapitalgrundlag på ca. 750 mio. kr.
forsvandt på et halvt år. trods dette var banken også i starten af 2009 i en god gænge. de
havde løbende in flow af nye kunder og kapacitet i deres solvens. mange kunder i banken var
også aktionærer. de blev hårdt ramt af krisen, og det påvirkede bankens indtjening. der var
ikke længere et marked for bankens investment afdeling. banken arbejdede med at styrke
sikkerheder, skifte debitorer og afhænde aktiver. det fortsatte man med frem til ultimo 2009,
hvor finanstilsynet vurderede et muligt kapitalbehov på 50 mio. kr. det ville koncernen
                                             - 767 -
kunne skaffe og dermed sikre bankens overlevelse. desværre var en følge af de mange
konkurser, at de tiltrak advokater, der udtog stævninger og sendte trusselsbreve til banken.
selv om bankens advokater havde vurderet, at procesrisiciene var minimale, har han
efterfølgende konstateret, at finanstilsynet forlangte betydelige hensættelser til disse krav.
efter hans opfattelse var finanstilsynets vurdering af kapitalbehovet til imødegåelse af
procesrisikoen fejlagtig. holdingselskabet valgte at afskedige ham, og umiddelbart efter blev
henrik juul afskediget, og claus ørskov blev skiftet ud som bestyrelsesformand. hermed
forsvandt vigtig viden fra banken, og den nye ledelse var endnu mere restriktiv end
finanstilsynet og stillede dermed endnu større krav til ny kapital til banken, som man ikke
ville tilføre. han mener, at banken blev lukket på et urigtigt grundlag, og at finanstilsynet har
forsøgt at retfærdiggøre denne urigtige lukning.
de koncerninterne transaktioner
hovedparten af de koncerninterne transaktioner er gennemgået af revision og finanstilsynet
og har aldrig tidligere været genstand for kritik. ledelsen bestræbte sig i samarbejde med
revisionen på at overholde lovgivningen.
ved en service level agreement kan man vælge mellem omkostningsdækning eller markeds-
pris. det er et kendt fænomen, at et holdingselskab fakturerer sine serviceydelser ned i
datterselskaberne, og at datterselskaberne beklager sig. hvis man havde valgt en markeds-
orienteret vederlæggelse, havde honoraret for hans indsats for banken været langt større.
holdingselskabet førte 750 mio. kr. til banken, da den blev oprettet, og man købte proviso for
300 mio. kr. og fusionerede det ind i banken. da banken havde behov for 50 mio. kr. i ny
kapital, gav holdingselskabet uden videre mandat hertil. hvis man ser på pengestrømmene,
har de været konforme og ikke haft til formål at trække penge ud af banken. heller ikke
skat har kritiseret deres service level agreement. i sverige beklagede datterselskaberne sig
også, når de skulle betale, men de betalte.
holdingselskabet havde et kapitalgrundlag på 2-2,5 mia. kr. og havde ikke interesse i at tage
penge fra banken. de så på det som en koncern. et tab i banken var et tab i holdingselskabet.
der var ikke noget økonomisk rationale i at føre penge væk fra banken. det ville svække
bankens aktivitetsmuligheder.
                                              - 768 -
da man lavede eurotrust olicom transaktionen, var der en række aktiver, som blev omtalt
som lykkeposen. olicom var ikke interesseret i disse aktiver, men alene i en række
ubebyggede grunde. derfor var man nødt til at fjerne disse aktiver for at gøre transaktionen
mulig. ambitionen var selvfølgelig, at holdingselskabet skulle tjene penge på lykkeposen,
men banken skulle sandelig også tjene penge på transaktionen. et af aktiverne var hotel
lillenord (tidligere den gamle smedje) i skagen med en markedsværdi på ca. 80 mio. kr.
hotellet var finansieret af roskilde bank med en underliggende gæld på ca. 87 mio. kr.
capinordic bank ønskede ikke at eje hotellet, og derfor kom det i det selvstændige selskab
csv. aktiverne skulle så realiseres bedst muligt. søren hager rettede henvendelse og var
interesseret i at købe hotellet, hvis nogen i koncernen ville købe borbjerg holmgård. man
fandt så en model, hvor banken gennem et selskab købte borbjerg holmgård, og søren hager
købte hotel lillenord. holding betalte nogle mio. kr. for at nedbringe gælden til roskilde
bank til 82 mio. kr. koncernen skulle så overveje, hvor borbjerg holmgård skulle placeres,
og det gav god mening at anvende den til kursusaktiviteter mv. det var ikke noget, der i
øvrigt stod øverst på gøremålslisten, men nu havde de ejendommen, og de vurderede, at det
kunne give mening. lilienhoff havde vurderet ejendommen til 24 mio. kr. holdingselskabet
solgte et tomt selskab til banken, der så erhvervede borbjerg holmgård. i forbindelse med
salget af hotel lillenord konstaterede man, at roskilde bank også havde pant i de anparter,
der ejede hotellet. derfor kunne man ikke levere til søren hager, som aftalt, og han benyttede
så chancen til at hæve købet, men erhvervelsen af borbjerg holmgård var allerede berigtiget,
og derfor kom det ind som et datterselskab til banken, uden at man desværre slap af med
hotel lillenord. han kan ikke se, at transaktionen begunstiger holdingselskabet. det var jo
søren hager, der opnåede en fortjeneste. hvis holdingselskabet fik penge, må det være, fordi
de havde lagt penge ud. man skal se transaktionen i sammenhæng med eurotrust olicom, der
gav et betydeligt vederlag til banken og samtidig nedbragte risikoen på eurotrust.
holdingselskabet købte ejendommen til samme pris, som banken havde betalt. baggrunden
var blandt andet, at banken ikke havde fået gang i anvendelsen som kursusejendom, og at det
derfor var mere hensigtsmæssigt, at den var tilgængelig for hele koncernen. det var på det
tidspunkt, at finanskrisen indtrådte, og derfor blev kursusaktiviteter ikke prioriteret. banken
havde et indgående kendskab til mercon, selv om det lå i holdingselskabet, idet niels kryger
andersen og søren hager sad i selskabets bestyrelse. han så et betydeligt potentiale i
mercon. derfor valgte man at flytte mercon over i banken. der var ikke så mange investment
                                              - 769 -
opgaver på det tidspunkt, og der var behov for at skabe nye aktiviteter. han lagde vægt på, at
aktiverne blev placeret, hvor det gav mest mening. det gav mest mening, at mercon lå i
banken, og borbjerg holmgård i holdingselskabet. mercon var et teknologiselskab, der havde
været genstand for en værdiansættelse og revision af pwc i en årrække, og værdiansættelsen
var sket ud fra anerkendte principper. han forstår ikke, at sagsøgeren anfægter denne
værdiansættelse.
skønsmanden i sagen vedrørende de koncerninterne transaktioner mente, at man skulle
foretage et skønsmæssigt nedslag i forhold til børskursen ved salg af værdipapirer. det er han
uenig i. man skal anvende markedsprisen, og det er børskursen. ellers indfører man et
subjektivt element, og det giver ikke mening. det ville have givet kritik. det faldt ingen i
bestyrelsen ind, at der skulle handles til en anden kurs end børskursen, og revisionen satte
ikke spørgsmålstegn ved dette. han forstår slet ikke tankegangen i det.
alm. brand pantebreve a/s er en relativt likvid aktie. det var banken, der havde en for-
nemmelse af markedsudviklingen, og derfor skulle aktierne ligge i banken, hvis market
afdeling havde redskaberne til at håndtere denne portefølje med videresalg for øje. banken
kunne også have handlet aktierne for holdingselskabet, men opfattelsen var, at det var det
rigtige sted at placere dem.
bankaktierne kom ind fra aktie- og valuta invest via samarbejdet med sten larsen, og købet
var af mere strategisk karakter. idéen var at placere dem i banken for at give banken en
tilknytning til disse mindre pengeinstitutter, og det kunne så måske føre til et samarbejde.
idéen var at vende bankens strategi og give banken en mere grøn profil. der blev handlet til
den aktuelle børsværdi.
dansk otc var kendetegnet ved, at dets forretningsstrategi matchede banken, og man havde
overvejelser om at fusionere det ind i banken. det blev opgivet af skattemæssige årsager.
dansk otc ønskede endvidere at bevare profilen i forhold til de jyske kunder. man valgte så
et køb af dansk otc fra holdingselskabet. værdiansættelsen var genstand for vurdering fra to
uafhængige revisionsfirmaer, og det blev forelagt finanstilsynet, der nikkede til
værdiansættelsen forud for købet. han forstår ikke, at denne værdiansættelse kan anfægtes.
                                             - 770 -
han var ikke involveret i forligsdrøftelser i sagen om de koncerninterne transaktioner og blev
ikke orienteret, før sagen blev hævet.
kreditvurdering
i kreditvurderinger er de to centrale elementer evnen og viljen til at tilbagebetale. viljen
vurderes ud fra kundens historie. ved en vurdering af evnen arbejder man med to forskellige
tilgange. man vurderer dels kundens cash flow. dels kundens formue, herunder de
formueforhold, som er afspejlet i regnskaberne. banken lagde overvejende vægt på kundens
formueforhold, der viser kundens evne til at tjene penge. kundens formue skal fungere som
”buffer” ved konjunkturmæssige ændringer og ændringer i cash flow. der er forskellige
modeller for kreditvurdering, men der er ikke nogen objektiv facitliste. man kombinerede i
banken den diskretionære kreditvurdering, der er et håndværk, hvori indgår en afvejning, med
et score card udarbejdet i samarbejde med pwc. dette score card havde en række parametre
blandt andet konjunkturforhold og kundens historik. under finanskrisen viste det sig, at dette
score card ikke tog højde for ekstreme forhold, og det oplevede alle pengeinstitutter, der
derfor var nødt til justere deres forudsætninger.
når en bank yder kredit, kan det nogle gange være væsentligt at have et indgående kendskab
til kunden for at vurdere dennes betalingsvilje. bankens kreditafdeling foretog en grundig
analyse til brug for indstillingerne, og nogle gange blev disse indstillinger suppleret af det
kendskab til kunden, som bestyrelsen havde. når bestyrelsen skulle bevilge et lån, trak man
selvfølgelig på den viden, som bestyrelsen havde. det må også være gængs praksis andre
steder.
finanskrisen har vist, hvor stor forskel der er på de enkelte pengeinstitutters vurdering af
boniteten af deres udlån, og hvor stor forskellen kan være til finanstilsynets og advokaters
vurdering heraf. et eksempel herpå er amagerbanken.
bankens kreditpolitik
kreditpolitikken er en ”rammeforståelse” af, hvad banken ønsker at udlåne sine penge til. et
eksempel fra jyske banks politik var, at man ikke ønskede at udlåne til værtshus- eller
                                              - 771 -
pornobranchen. det er bestyrelsens og direktionens mulighed for at formidle bankens politik
til medarbejderne. hvis et engagement er uden for kreditpolitikken, må bestyrelsen konkret
vurdere, om man vil fravige politikken. at det ikke ligger inden for politikken, betyder ikke
nødvendigvis, at engagementet er dårligere.
der står i bankens kreditpolitik, at man ikke yder driftskreditter, fordi man ville tage de
forretninger, der havde en høj profitmargin. banken havde ikke det operationelle beredskab til
de transaktioner, der hører til driftsfinansiering, herunder f.eks. døgnbokse. området var ikke
relevant for banken, fordi det er lavmarginalt. kom der en kunde, der ønskede en driftskredit,
kunne man vurdere, om man ville bevilge det, hvis indtjeningen fra kunden var tilstrækkelig.
man kan ikke generelt sige, at driftskreditter har en højere risiko end andre kreditter eller
omvendt.
eversheds konciperede en række standarddokumenter i forbindelse med bankens etablering.
herudover skulle der udarbejdes en række interne dokumenter i banken, og eversheds
foreslog, at man rettede henvendelse til henrik juul, der havde en god forståelse af, hvordan
de skulle se ud. det var i sensommeren 2006, og juul var da lektor på cbs, center for
kreditret. henrik juul bidrog med at lave mange af de politikker, herunder kreditpolitikken,
som blev forelagt finanstilsynet. han vil tro, at juul fik inspiration fra paradigmer, der blev
anvendt i undervisningen. der, hvor banken adskiller sig fra andre, er blandt andet de
aktivklasser, man ville finansiere, og at man ville finansiere den sidste del af aktivets værdi i
intervallet 60 til 90 %. revisionen og finanstilsynet har løbende vurderet, om kreditpolitikken
var overholdt, og politikken blev også løbende tilpasset i en dynamisk proces.
bankens kapitalbehov var i starten 12 %. senere blev det hævet til 25 %. det er en relativt lav
gearing. ved uomtvistelige sikkerheder kan man låne ud uden at øge sit kapitalbehov.
kautioner og unoterede værdipapirer er ikke umiddelbart omsættelige og kan ikke nedvægte
kapitalbehovet, og derfor blev disse sikkerheder principielt sat til 0. det herved opståede
blancoelement skulle dog ses i lyset af den reelle bonitet af den stillede sikkerhed, f.eks. en
kaution. banken var således ekstremt konservativ ved vurderingen af, hvad der i indstillingen
blev værdiansat, og meget blev ansat som blanco, selv om der var en sikkerhedsværdi. det
havde måske været hensigtsmæssigt, hvis man havde tillagt kautioner og unoterede
                                             - 772 -
værdipapirer en vis værdi i kreditindstillingerne. banken valgte således efter hans opfattelse
at sende et for konservativt signal.
hvis man ikke har opnået sikkerheder, der giver nedvægtning i kapitalbehovet, vil man
selvfølgelig sælge sin kapital så dyrt som muligt, og man ser derfor på den samlede indtjening
på kunden. hvis man kreditansøger i en bank, der henvender sig til det kundesegment, man
tilhører, så får man et billigere lån.
foreholdt kreditpolitikken (bind 1, side 199) om et ønske om lav tabsrisiko, forklarede lasse
lindblad, at dette er en generel målsætning, der typisk findes i en kreditpolitik. man må se
samlet på kundens vilje og evne. risiko er et arbitrært begreb, der afhænger af den enkeltes
forudsætninger. det er forholdet mellem risiko og afkast, man skal se på.
han har aldrig hørt, at finanstilsynet skulle have kritiseret banken for ikke at overholde
kreditpolitikken. der er enkelte eksempler på, at banken har valgt at fravige kreditpolitikken.
da finanskrisen kom, sagde nationalbanken, at engagementer med en score på 3 eller 2 a
kunne rebelånes hos nationalbanken. det viser, at engagementer med disse karakterer var
ekstremt stærke.
foreholdt kreditpolitikken, pkt. 3.3. (bind 1, side 200) forklarede han, at dette var et bevidst
signal om, at banken havde valgt 90 % af befolkningen fra. han mener, at de nåede at udstede
internationale kreditkort i samarbejde med eurocard, eller også var de tæt på.
forholdt pkt. 3.4 (bind 1, side 201) om en passende overdækning for investeringskreditter,
forklarede han, at den generelle opfattelse i branchen, der også svarede til bankens opfattelse,
er, at der er to former for investeringskreditter. dels den rene investeringskredit, hvor en
kunde tilbydes en kredit, og der som sikkerhed skal indlægges værdipapirer med en vis
spredning og en vis overdækning, og så er der typisk en stop loss klausul. enten handler
kunden selv eller giver et mandat til investeringsrådgiveren. det altoverskyggende er kravet
til sikkerheder, og der er meget skrappe krav til overdækning, likviditet og spredning. dels et
investeringskreditlignende produkt, som var det banken udbød, hvor der foretoges en
diskretionær kreditvurdering af kunden, og hvor kunden altid hæftede personligt ud over de
stillede sikkerheder. der kunne være et blancoelement i disse engagementer. når der blev
                                              - 773 -
ydet kredit til f.eks. en kundes køb af green tech aktier, var der samtidig en konkret
kreditvurdering af kunden.
de investeringskreditter, der blev ydet i starten af bankens levetid, havde et diskretionært
element, hvor kunden hæftede fuldt ud for engagementet, i modsætning til rene
investeringskreditter i andre banker, hvor man kan få et engagement uden personlig hæftelse,
hvor sikkerheden udgør bankens sikkerhed for tilbagebetaling.
han har aldrig hørt kritik fra finanstilsynet af, at der var et blancoelement i deres
investeringskreditter. man arbejdede i en lang periode med at lave et automatiseret
investeringskreditprodukt for at kunne tilbyde dette til de svenske kunder. i dette produkt ville
der være et krav om overdækning. det var et problem ved udviklingen af dette produkt, at
deres edb-program fra bankernes edb central ikke havde udviklet en stop loss funktion.
foreholdt bind 1, side 880, afsnittet om risikooplysning i brev af 20. december 2007 fra
finanstilsynet til bankens bestyrelse, hvorefter kan det vare forbundet med risiko, hvis
investeringskreditter i væsentligt omfang baseres pa sikkerheder i samme værdipapir,
medmindre bevilling er baseret på den enkelte investors øvrige økonomiske forhold,
forklarede han, at han er enig med tilsynet. det er den samme tilgang, som han har forsøgt at
beskrive, nemlig at hvis man ikke kombinerer kreditten med en vurdering af den enkelte
kundes økonomiske formåen, så er man nødt til at være meget restriktiv blandt andet med
hensyn til krav om spredning. to værdipapirer er ikke spredning nok, medmindre man
inddrager en kreditvurdering af kundens evne til at bære et tab.
foreholdt kreditpolitikken punkt 9 om kreditvurdering (bind 1, side 203), hvorefter ” det
centrale element i enhver kreditvurdering er kundens fundamentale evne til at betale sine
forpligtigelser ud af sit cash flow. kundens aktivmasse skal dokumentere tilstrækkelig
likviditet til at klare forbigående negative handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal
kunden være i stand til via sine aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cash
flow” har denne et vist element af generel tilgang. bankens kunder var meget velhavende med
en betydelig aktivmasse. man kan generere cash flow ved løbende indtægter eller ved at
realisere aktiver. det er nonsens, hvis man kun lægger vægt på løbende indtægter. bankens
debitorer havde en betydelig formue og dermed en betydelig betalingsevne.
                                            - 774 -
det, der står i kreditpolitikken om kreditvurdering, skal sættes ind i en kontekst. hvis man
f.eks. ser på centerplan allokton, så havde de ikke et løbende dagligt eller månedligt cash
flow, men der kom penge ind, når en udviklet ejendom blev solgt. cash flow er et vidt begreb.
keops greentech pakken
i oktober 2006 havde koncernen en opgave med at placere nogle greentech aktier og
ejendomsobligationer fra keops. banken havde interesse i at løse denne opgave for greentech
og keops, som de blev honoreret for, og de havde også interesse i at placere nogle udlån.
banken ønskede at profilere sig inden for investeringer i vind- og solenergi, som man havde
et godt kendskab til, ligesom man havde et godt kendskab til keops. keops
ejendomsobligationer var et attraktivt investeringsobjekt på det tidspunkt. de havde en rente,
der lå ud over det, banken krævede.
flemming herrestrup sørensen kendte han ikke, og han vidste ikke, hvem han var. lasse
nørgaard kendte han via horwath revisorerne, men kun professionelt. på daværende
tidspunkt havde han haft lidt at gøre med ham via steen brydes salg af sit kompetencecenter.
han havde ikke noget at gøre med, at lasse nørgaard valgte at investere i greentech keops
pakken.
han opdagede først sent i forløbet, at henrik hermann havde konto i banken. hermann og
han gik på samme gymnasium, men de havde ikke noget med hinanden at gøre bortset fra, at
hermann på et tidspunkt introducerede ham til sten larsen.
henrik schilling, niels henrik nissen og anders ibsen havde han ingen relation til, hverken
venskabeligt eller forretningsmæssigt.
han har set disse 7 kunder på generelle lister i bestyrelsessammenhæng, men han har intet at
gøre med deres engagementer. de er ikke en del af hans netværk.
cc investment
                                             - 775 -
steen bryde var kontaktled til brian petersen, der havde en revisionsmæssig baggrund. brian
petersen var ejer af cc investment. han havde ikke noget at gøre med etablering af kontakt
til brian petersen i efteråret 2006 og havde ikke privat omgang med ham. han tror, at steen
bryde omgik ham privat.
foreholdt lånetilsagn 27. september 2006 (bind 4, side 2000), har han nikket til dette
engagement. da gp børsmæglervirksomhed ikke måtte drive udlånsvirksomhed, valgte de at
lægge engagementet i holdingselskabet.
foreholdt kreditindstilling (bind 4, side 2014), forklarede han, at de lån, der var bevilget af
holdingselskabet, skulle lægges over i banken. i den forbindelse genvurderede kåre
breinholt engagementerne og enten bevilgede dem eller lavede en indstilling til bankens
bestyrelse. steen bryde står som kundeansvarlig, fordi det var bankens spæde start, og det må
være kommet fra dokumenterne ved oprettelsen af låneforholdet i holdingselskabet.
angivelserne af den kundeansvarlige blev rettet til efterhånden.
foreholdt bind 1, side 1131, bestyrelsesmødereferat, og bind 4, side 2022, pkt. 10 i
kreditindstillingen, forklarede han, at han ikke husker, at der først blev givet afslag og senere
en bevilling, men det kan skyldes, at den første indstilling ikke havde en tilstrækkelig
beskrivelse.
han kan godt huske en diskussion på bestyrelsesmødet om, at lånet skulle bruges til at
finansiere pantebreve. de drøftede, om det var den rigtige anvendelse af bankens midler,
fordi der skete et videreudlån. det var ikke på grund af risikoen på engagementet, men fordi
der var videreudlån, der konkurrerede med bankens udlån.
kreditindstillingerne, der blev behandlet på bestyrelsesmødet den 3. oktober 2006, er
formentlig i høj grad produceret af holdingselskabet før bankens stiftelse. de er ikke
produceret samme dag som bestyrelsesmødet. dette møde var i den indledende del en meget
formel godkendelse af bankens politikker og indskuddet af kapital mv. derefter var der
frokost, og derefter behandledes kreditindstillingerne. disse indstillinger har gennemgået en
mindst lige så grundig kreditvurdering som senere indstillinger, men arbejdet var outsourcet,
                                               - 776 -
fordi banken endnu ikke var stiftet. der var udsendt materiale forud for mødet. han har ikke
indkaldelsen til bestyrelsesmødet.
foreholdt kreditindstilling (bind 4, side 2042) 3. november 2006, og bestyrelsesmødereferat
(bind 1, side 2050), forklarede han, cc investment havde økonomisk bonitet til det
blancoelement, der teknisk var i lånet.
foreholdt bind 4, side 2076, kreditindstilling 24. april 2007, forklarede han, at han på det
tidspunkt havde fået indsigt i cc koncernen og brian petersens forretningsaktiviteter alene og
sammen med steen bryde. bevillingen skulle bruges til køb af aktier i growth house.
growth house var en ”equity case”, et selskab, der ville opkøbe pharmaprodukter, der var for
små til de store pharmaselskaber. tanken var at skaffe kapital til disse opkøb og på længere
sigt skulle growth house børsintroduceres. det var en investment banking opgave for
banken. det havde han ikke noget at gøre med, men det havde steen bryde og investment
banking afdelingen. lånet til cc investment udsprang således af en investment banking
opgave.
foreholdt bind 1, side 1186, bestyrelsesmødereferat vedrørende den 22. maj 2007, forklarede
han, at han ikke ved, hvad det betyder, at engagementet skulle overgå til csv. steen bryde
var direktør i csv. han husker, at engagementet blev forlænget, blandt andet fordi growth
houses investeringsstrategi blev udvidet. det, der står i referatet, må nok forstås sådan, at
csv skulle overtage engagementet og være kontoførende i banken, men det kunne man ikke
uden tilsynets tilladelse, fordi det ville fragå den allerede bevilgede ramme for holding.
growth house var ikke en del af hans dagligdag.
foreholdt bind 1, side 1196, bestyrelsesmødereferat vedrørende den 28. august 2007,
forklarede han, at han godt kan huske denne drøftelse. han mener, at growth house fik en
alternativ finansiering.
foreholdt bind 4, side 2107, udkast til inkassobrev 7. marts 2008 til brian petersen, forklarede
han, at han ikke kan huske at have haft noget at gøre med den indledende inkassoproces. det
var omkring dette tidspunkt, at steen bryde fratrådte.
                                            - 777 -
foreholdt bind 4, side 2109, mail fra michael mikkelsen om, at ”lasse har bevilget 6
måneders forlængelse”, og brev side 2111 om forlængelse til 31. december 2008, forklarede
han, at de arbejdede med forskellige modeller for dette engagement, hvis bonitet som
udgangspunkt var stærk, men som var kommet i problemer. banken, dvs. henrik juul og
kreditafdelingen med assistance fra advokat tuxen, overvejede opsigelse eller yderligere
sikkerheder. da der var møde med brian petersen, var henrik juul og michael mikkelsen
ikke i banken, og tina jørgensen bad ham derfor deltage. brian petersen fortalte om sin
dialog med kreditafdelingen, og at udfaldet af inkasso næppe var attraktivt set med bankens
øjne. det er nok den dialog, der formaliseres med brevet af 14. marts 2008, hvor banken
forlænger engagementet mod yderligere sikkerheder, der styrker engagementet betydeligt. det
var ham, der tog beslutningen om at forlænge engagementet året ud. brevet er konciperet af
tina jørgensen. han hørte ikke om, at michael mikkelsen brokkede sig, og så først dennes
mail i forbindelse med denne sag. han ved, at kreditafdelingen fortsatte forhandlingerne med
brian petersen. han havde ikke efterfølgende mere at gøre med engagementet.
foreholdt tina jørgensens forklaring bind 4, side 2236, forklarede han, at han på det
tidspunkt agerede som medlem af bankens bestyrelse, og han mener, at det var tina
jørgensen, der bad ham om at deltage i mødet, men det kan også være, at han selv eller brian
bad om kreditafdelingens deltagelse. tina jørgensen opponerede ikke mod det, der skete på
mødet. han tror ikke, at brian petersen opnåede noget, som denne ikke kunne have opnået
hos kreditafdelingen. den endelige aftale (bind 4, side 2122) var mere restriktiv end brevet af
14. marts 2008. han var ikke inde i vurderingen af, om det var en god idé at kræve et mere
aggressivt afviklingsforløb.
forholdt bind 4, side 2154, mail fra brian petersen af 14. juli 2008, om at denne havde en
aftale om forlængelse med lasse lindblad, forklarede han, at han ikke kan huske dette.
foreholdt bind 4, side 2156, mail af 3. oktober 2008 fra michael mikkelsen til henrik juul,
om at ”brian prøver at spille lasse ud mod dem”, forklarede han, at denne mail husker han
ikke at have set før denne sag. han husker ikke, at henrik juul eller michael mikkelsen var
utilfredse med hans håndtering af forholdet til brian petersen. brian petersen var med i
ledelsen af nanocover og forsøgte at udnytte denne relation, idet banken selv havde en
                                             - 778 -
interesse i nanocover. han husker ikke, at brian petersen i denne periode skulle have bedt
ham standse en inkassoproces. havde han gjort det, havde han sagt nej.
foreholdt sagsøgtes tabsopgørelse om følgeforretninger fra stratos gruppen, husker han ikke,
hvilke forretninger banken havde med stratos gruppen, men banken havde indtægter fra
stratos gruppen. brian petersen havde indflydelse i stratos gruppen, og derfor indgik
indtægter herfra i vurderingen af engagementet med cc investment. der er ”gynger og
karruseller”.
når brian petersen fik en forlængelse af engagementet til december 2008, var det, fordi at de
ejendomme, der blev givet pant i indenfor 75 % af ejendommenes værdi, kunne realiseres
inden for 6 til 9 måneder. selskabet havde ikke ellers likviditet til at indfri engagementet.
da han holdt møde med brian petersen, pressede han ham ikke til at betale afdrag, da han
ikke mente, det var rigtigt. det var bedre at forbedre sikkerhederne end at presse en kunde
med likviditetsvanskeligheder unødigt.
sagen var på bestyrelsesmøde 28. marts 2008, bind 4, side 2118, og kreditafdelingen
vurderede da de indkomne sikkerheder, og at engagementet var bragt tilbage i
”comfortzonen”. han har ikke været involveret i notatet bind 4, side 2110.
mcs holding
han er ikke i familie eller personlig ven med mark szigethy. mark szigethy var i samson
børsmæglerselskab i samme periode som han midt i 1990’erne. szigethy blev senere
aktiechef hos samson. frem til szigethy blev kunde i banken, var denne engageret i
greentech, og måske har han hjulpet mark szigethy med at producere nogle strategier hertil.
mark szigethy er selvlært aktiemand og har været det hele livet. szigethys selskab
investerede i mange af de objekter, szigethy også anbefalede til sine kunder. han ville aldrig
begunstige mark szigethy på bekostning af banken, og hvis banken kunne tjene penge på
mark szigethy, så ville han gøre det. mark szigethy skulle som alle andre kunder vederlægge
sit ressourceforbrug i banken.
                                              - 779 -
foreholdt bind 4, side 2827, håndpantsætning 4. august 2006, forklarede han, at mcs blev
kunde i banken, fordi gp børsmæglerselskab i forsommeren 2006 arbejdede med en
specialforening for investering i ejendomme, capee, og i sommeren 2006 var der stor
interesse for capinordics aktiviteter, og i forbindelse med kapitalrejsningen til capee,
ønskede mark szigethy at investere 15 mio. kr. mod at få beløbet finansieret. det var det, der
skete. det var i bankens interesse, at capee blev fuldtegnet. det var et investeringsprodukt,
de anså for at have en konservativ investeringsstrategi.
foreholdt bind 4, side 2836, kreditindstilling af 15. april 2007, forklarede han, at det er et lån,
der er flyttet fra holdingselskabet til banken efter vurdering fra kåre breinholt. det forhold,
at han selv er angivet som kundeansvarlig, skyldes alene, at engagementet stammer fra
holdingselskabet, hvor han havde kontakt til szigethy. banken har en interesse i, at der er
fastsat et forfaldstidspunkt, selv om man forudsætter refinansiering. så kan man genvurdere
kundens bonitet og tage et refinansieringsgebyr. der var sikkerhed i eurotrust aktier, som
blev optaget til en meget konservativ værdi, og kunden havde frie aktiver i form af eurotrust
aktier, og der var selvskyldnerkaution fra mark szigethy. det var efter hans opfattelse
tilstrækkeligt til at bevilge engagementet. mark szigethy var storspekulant, og hvis han fik en
chance for at øge sin eksponering, ville han gøre det, men han havde også vilje og evne til at
betale.
foreholdt bind 4, side 2862, mail korrespondance med michael mikkelsen april 2007 om
overtræk for mcs, forklarede han, at han på daværende tidspunkt ikke havde lært mikkelsen
at kende. han er sikker på, at mark szigethy eller hans sekretær havde haft direkte dialog med
kreditafdelingen. han har set enkelte mails hos korral. det sker, at kunder giver ordre til
market afdelingen om at købe aktier, og når der tre dage senere skal betales, har kunden ikke
pengene eller kreditten. det må være det, der er sket her, at der er et overtræk, der skal
afvikles ved salg af aktierne. det er noget, der sker alle steder. market afdelingen har en
interesse i at tjene kurtage, og så bliver der vrøvl med kreditafdelingen, fordi kreditformalia
ikke er på plads. der er tale om hurtige aktiekøb og -salg.
han blev involveret, fordi nogle af kunderne i kreditafdelingen var involveret i andre
forretninger med banken og med holdingselskabet, og derfor efterspurgte kreditafdelingen
viden derfra. hans mail skal forstås således, at renten skal betales, hvis det er den, der har
                                             - 780 -
bragt engagementet i overtræk. aktierne skulle sælges, og provenuet skulle indgå på
kreditten.
foreholdt michael mikkelsens mail til henrik juul, bind 4, side 2863, om at overtrækket er
konstant, tror han, at det skyldes renterne på kreditten, som mark szigethy ikke tænker over
har medført et overtræk.
foreholdt bind 1, side 2869, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at han kan forestille sig,
at den midlertidige forhøjelse igen skyldtes, at der var købt aktier, uden at kreditten var
bevilget. han husker det ikke i detaljer.
foreholdt bind 4, side 2872, kreditindstilling vedrørende overtræk på cirka 10 mio.kr.,
forklarede han, at det er en formalisering af det overtræk, der allerede var sket. han husker
ikke, om han diskuterede det med henrik juul. der var ikke i denne periode en drøftelse af
risikoen ved engagementet. der var alene tale om et irritationsmoment, fordi der blev handlet
aktier uden bevilling. der var en overdækning på 10 mio. kr.
foreholdt bind 4, side 2869, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at henrik juul havde
bevilget den midlertidige forhøjelse, men det var formentlig ham selv, der havde meddelt
mark szigethy dette og indskærpet, at det ikke burde foregå
foreholdt bestyrelsesmøde bind 4, side 2902, forklarede han, at uanset det ikke bevilgede
overtræk, var der enighed om, at der ikke var nogen tabsrisiko. hans holdning var, at hvis
man ikke overholder de formelle krav, må man betale en ekstra rente. steen brydes holdning
var, at man skulle formalisere overtrækket ved at udvide kreditten. det ville kræve en fornyet
kreditvurdering. det ubevilgede overtræk kunne godt være en god forretning for både banken
og mark szigethy.
foreholdt bind 4, side 2908, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at han ikke havde været
involveret i realisation af sikkerheder, der skete ved, at afdelingen blot solgte noget fra
aktiedepotet.
                                               - 781 -
foreholdt bind 4, side 2911, mail til mark szigethy, om at henrik juul er ”i julehumør”,
forklarede han, at mark szigethy nu var blevet lidt bedre opdraget og derfor skrev, hvordan
overtrækket ville blive inddækket. den anmodning sendte han videre til henrik juul til
vurdering. mark szigethy vurderede, at det var en god forretning trods stiftelsesprovision og
renter af kreditten, fordi han hurtigt ville kunne sælge aktierne med tilstrækkelig fortjeneste.
szigethy handler altid kortsigtet, han er spekulant.
foreholdt bind 16, side 5, forklarede han, at bemærkningen om ”julehumør” bare var en
henkastet bemærkning, da det nu var juletid. tilbuddet om bevilget overtræk havde han fra
banken. det var henrik juul, der havde dikteret betingelserne. det var ikke nødvendigt for
henrik juul at tænke længere over denne bevilling, der ikke forøgede bankens risiko. han
sendte szigethys bekræftelse videre til michael mikkelsen og henrik juul, fordi det skulle
indgå i bankens juridiske grundlag.
foreholdt mail af 4. februar 2008 (bind 4, side 2914) fra mikkelsen til juul, forklarede han, at
han ikke var så tæt på, at han kan forklare, hvad der skete på det tidspunkt. sagen var ude af
hans system, efter at overtrækket var blevet bevilget. han vil gå ud fra, at det mikkelsen
sigter til, er at szigethy som tidligere ikke levede op til det aftalte, men det er ikke noget, han
ved.
foreholdt bind 4, side 2920, mail af 4. februar 2008 fra søren hansen til michael mikkelsen,
husker han ikke at være blevet underrettet inden tvangsrealisationen, men det var ikke noget
mikkelsen skulle underrette ham om. szigethy havde omkring dette tidspunkt fået en
transport på 6,5 mio. kr. fra et af ole vagners selskaber, som tilgik banken, og det er også en
del af komplekset.
foreholdt bind 4, side 2921, mail fra mikkelsen 23. april 2008 til henrik juul og søren
hansen om stop for salg af notabene aktier, forklarede han, at det er korrekt, at han anmodede
om stop af salg af disse aktier og afhændelse af green tech aktier i stedet. han blev kontaktet
af szigethy, fordi korral var ved at skaffe en international køber til notabene, og szigethy var
formentlig insider, og derfor ville realisation af hans aktier give komplikationer. hvis der kom
en køber, ville det også have en positiv indvirkning på kursen, så det kunne være
hensigtsmæssigt at vente. der var på dette tidspunkt tale om et engagement, der var
                                             - 782 -
overdækket. det ville være en fordel for banken at udvise konduite og måske vælge at sælge
et andet værdipapir. han mener, at han formulerede sig en lille smule kryptisk over for
michael mikkelsen, da han bad ham om at ”tage en anden fondskode” for ikke at gøre
mikkelsen til insider. hans anmodning var som i mailen ”til i morgen”. købet af notabene
kom ikke på plads på dette tidspunkt.
foreholdt bind 4, side 2982, posteringsoversigt for mcs, forklarede han, at det er svært at se,
om der var et maksimum på 25 mio. kr., eller om der herudover var et bevilget overtræk, men
man kan se, at der sker realisation frem til 30. juni 2008, så engagementet nedbringes. det
havde han intet at gøre med. forholdt bind 1, side 1259, bestyrelsesmøde 27. august 2008,
sammenholdt med posteringsoversigten, forklarede han, at han ikke havde noget at gøre med
engagementet i perioden fra 23. april til dette bestyrelsesmøde, hvor bestyrelsen blev
orienteret om, at tvangsrealisation var påbegyndt. på et tidspunkt i eftersommeren 2008 kom
der en dialog med sparbank nord om at overtage engagementet. han ved ikke, hvorfor der
ikke skete realisationer fra depotet i perioden ultimo august til ultimo september 2008, men
han kan se af oversigten, at engagementet da var under det bevilgede.
foreholdt bind 4, side 2925, mail af 18. september 2008 fra michael mikkelsen til søren
hansen om at begynde tvangsrealisering med henblik på fuld inddækning, forklarede han, at
dette ikke er blevet forelagt ham. han tror, at rationalet har været, at man havde mistet
tålmodigheden med sparbank nord, og at man var ved at nærme sig en balance, hvor
sikkerheden svarede til lånet, og da man ikke længere havde overdækning og ikke havde tillid
til szigethy, skulle man realisere på dette tidspunkt.
foreholdt sagsøgtes tabsopgørelse med følgeforretninger fra mcs, forklarede han, at de
følgeforretninger, der var fra mark szigethy var i form af kurtage, der ikke er indregnet. ved
mark szigethys erhvervelse af capee var der en avance til gp børsmægler på 3 % af de 15
mio. kr. det er heller ikke medregnet.
keops
foreholdt bind 1, side 1130, bestyrelsesmøde 3. oktober 2006, forklarede han om de to
engagementer med keops, der blev behandlet, at keops på det tidspunkt var største aktionær i
                                             - 783 -
holdingselskabet med lige under 33 %, og bestyrelsen i keops bestod af ole vagner, steen
bryde og eirikur. de ønskede en generel kredit. bankens bestyrelse fandt det nødvendigt at
spørge finanstilsynet, om dette var tilladeligt. tilsynet vurderede, at keops og ole vagner
var kontrollerende i banken, og tillod det derfor ikke. det var et meget stort engagement i
forhold til bankens kapital. når der står i referatet, at bestyrelsen godkendte indstillingen, kan
det betyde, at man bevilgede det under forudsætning af finanstilsynets tilladelse, idet dette
kan have været en del af indstillingen. han forventede dengang, at tilsynet ville give afslag.
per bram
han er ikke i familie eller personlig ven med per bram. han var største kunde i gp
børsmæglerselskab, og han lærte ham at kende i forbindelse med overtagelsen heraf. per
bram lagde betydelige kurtageindtægter, og det var vigtigt for holdingselskabet, at
forretningerne med ham kunne fortsætte. han har kun haft professionelt samarbejde med per
bram. det var planen, at nogle af de store aktionærer lagde forretninger i banken.
han og per bram var begge aktionærer i ith og i renewagy, og banken tjente store penge på
dette ”flow”.
per bram havde været kunde i gp børsmæglerselskab i mange år, før capinordic a/s kom
ind i billedet, og søren hansen har derfor kendt ham godt. de to må have talt sammen 10 – 20
gange om dagen i betragtning af omfanget af de handler, per bram foretog.
foreholdt bind 4, side 3019, kreditindstilling, hvoraf fremgår, at per bram ikke ønsker at
udlevere personlige økonomiske oplysninger, og hvor man indstiller til overvejelse, om man
vil fravige kreditpolitikken, forklarede han, at indstillingen må være skrevet af kåre
breinholt. foreholdt bind 1, side 1163, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at han godt
kan forstå, at breinholt ikke giver en egentlig anbefaling, fordi man er på kant med et punkt i
kreditpolitikken, fordi der ikke er transparens i forhold til brams personlige formue. notatet i
bind 4, side 3026, ”beskrivelse af per bram nielsen”, udarbejdet af søren hansen, er et
stærkt bidrag sammenholdt med de øvrige oplysninger, selv om det ikke fuldt ud kompenserer
for den manglende dokumentation for formue, men når man ser på det fulde billede, så giver
rentabiliteten en tilbagebetaling på blancodelen på 4 mio. kr. på 9-10 måneder. på dette
grundlag gav det god mening for bestyrelsen at bevare per bram i banken. kåre breinholt må
                                             - 784 -
have misforstået notatet, når han skrev, at per bram havde en personlig formue på 500 mio.
kr., den var ”kun” ca. 150 mio. kr., jf. bind 4, side 3048.
foreholdt bind 4, side 3041, mail fra michael mikkelsen til henrik juul, november 2007,
forklarede han, at han ikke ved, hvad det betyder, at juul vil have splittet per bram ad.
foreholdt bind 4, side 3046, kreditindstilling af 5. december 2007 på 50 mio. kr.,
sammenholdt med bind 1, side 1219, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 11.
december 2007, forklarede han, at han ønskede at delagtiggøre resten af bestyrelsen i den
viden, han havde om per bram, der også var kunde og aktionær i holdingselskabet. det var
noget, han havde fået at vide på det frokostmøde, hvor han blev præsenteret for per bram.
bestyrelsen rystede ikke på hånden. der var en markant overdækning på ca. 40 % i
børsnoterede værdipapirer kombineret med, at man nu havde kendskab til per brams
personlige formue. det var en ønskekunde i banken på dette tidspunkt.
rationalet bag, at flere af bankens kunder tegnede ny kapital ved kapitalforhøjelsen i olicom,
var blandt andet, at aktionærer i eurotrust havde en interesse i, at der skete et afkøb af
developeraktiviteterne i eurotrust. samtidig fik olicom en kritisk masse inden for udvikling
af ejendomme, og olicom blev en attraktiv spiller, hvis man ville foretage investeringer i
ejendomsmarkedet. der kom også en række nye investorer i olicom, herunder per bram og
jens alminde. i enhver ny emission er der en præsentation af den nye investeringsmulighed,
og i nogle af de emissioner, der blev gennemført af banken, havde han en salgsrolle. i
forbindelse med olicom transaktionen, var der konkret investorer, som han bearbejdede, og
der var andre, som blev bearbejdet af banken uden hans viden. per brams faste kontakt var
søren hansen, og derfor tog han sig ikke selv af per bram.
foreholdt bind 4, side 3066, mail fra michael mikkelsen til henrik juul om per brams
overtræk på 5 mio. kr. svarende til det, han havde tegnet olicom for, og hvorefter ” søren
mener han skal have en mo da han har hjulpet os i 11. time?!?”, forklarede han, at han ikke
har set den før denne sag. han har ikke været involveret i et overtræk for per bram. han kan
ikke svare på, om et midlertidigt overtræk giver mening. det afhænger af omstændighederne.
når mikkelsen skriver, at de lige så godt kan tage den på egne bøger, så mener denne, at
banken lige så godt kunne have tegnet olicom aktierne selv. banken troede på, at denne
                                             - 785 -
emission var en god forretning. banken havde på det tidspunkt en interesse i at fuldtegne
emissionen i olicom på 100 mio. kr. det krævede et betydeligt arbejde.
foreholdt posteringsoversigt på per brams personlige kredit, bind 4 side 3232, hvor man ved
et træk på ca. 5 mio. kr. den 8. juli 2008 kom ud over kreditmaksimum med 4,9 mio.kr., kan
man se, at der med samme valørdato var en indbetaling på samme beløb, og bind 4, side 3344,
kan man se, at per brams private tegning af aktier blev tilbageført og erstattet af en tegning af
hans selskab.
foreholdt bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 6. november 2008, bind 1, side 1271,
hvor mikkelsen orienterer om nedbringelse af engagementet, husker han, at der var et ønske
om, at både per brams private og hans selskabs engagement stille og roligt skulle nedbringes.
finanskrisen havde da indvirkning på aktiekurserne. foreholdt bestyrelsesmødereferat
vedrørende møde i februar 2009, bind 1, side 1288, forklarede han, at man fortsatte den
gradvise nedbringelse. bestyrelsesmødereferat vedrørende møde i august 2009, bind 1, side
1312, om indbetaling af 3 mio. kr. til nedbringelse af gælden og 3 mio.kr. til værdipapirhandel
viser, at bram gruppen stadig var økonomisk stærk og kunne foretage nye investeringer.
foreholdt bind 1, side 1327, bestyrelsesmødereferat af 10. november 2009 om prolongering af
engagementet til 30. juni 2010, jf. kreditindstilling bind 4, side 3078, forklarede han, at han
ikke havde yderligere viden om bram gruppen på dette tidspunkt. det kan ikke overraske, at
bram-koncernen led tab som følge af finanskrisen, og derfor ønskede man stille og roligt at
neddrosle engagementet. egenkapitalen var på dette tidspunkt stadig fornuftig. ultimo 2009
svarede sikkerheden stort set til det aktuelle træk.
foreholdt bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1334, sammenholdt med kautionen bind 4, side
3084, forklarede han, at han var involveret i at tilvejebringe flere sikkerheder fra per bram.
der kan også have været direkte dialog mellem bram og henrik juul og michael mikkelsen.
per bram havde da nedbragt sit engagement fra 75 mio. kr. til 42 mio. kr. under moderat pres.
nu ønskede man så yderligere sikkerhed, og måske havde han i den konkrete situation bedre
muligheder som koncerndirektør for at overtale per bram. det var ikke ham, der forhandlede
kautionen. han hørte om den på et bestyrelsesmøde. han syntes, at den var uhensigtsmæssig
for banken, fordi den var betinget af, at banken ikke realiserede sine øvrige sikkerheder i
form af værdipapirer. man var derfor tvunget til at vælge mellem kaution og sikkerheder, og
                                              - 786 -
derfor mente han, at man burde have slettet denne betingelse i kautionen. blandt andet derfor
havde han en rolle at spille efter sin fratræden som omtalt i henrik juuls brev af 20. januar
2010 til bestyrelsen. han havde sagt til henrik juul, at han ville forsøge at genforhandle
kautionen over for per bram og stena. stena har formentlig forsøgt at beskytte per bram,
men det er noget han gætter på.
følgeforretninger vedrørende per bram er opgjort i bilag 877, ht1+2, side 39. da banken
faciliterede handlen, hvor dka vind blev apportindskudt i ith, der blev omdannet til
renewagy, fik banken et honorar på 12,5 mio. kr., der blev betalt af dka. som følge af per
brams ejerandel af renewagy har man i tabsopgørelsen som følgeforretning medtaget en
andel af dette honorar svarende til hans ejerandel. samme metode er anvendt vedrørende
andre honorarer til banken vedrørende renewagy. det var per bram, der gjorde, at de andre
aktionærer i ith medvirkede til transaktionen. banken tjente et gebyr ved at facilitere en
ombytning af renewagy aktier med colexon aktier.
han er ikke enig i, at bankens investment banking honorarer var unaturlige eller udtryk for en
usund forretningsmodel. alle banker ønsker de højmarginale forretninger, der er forbundet
med høje honorarer, og bankens honorarer er markedskonforme. frederic de mevius’
investering af egne penge viser, at forretningsmodellen var rigtig. frederic de mevius er
uddannet investment banker i england.
strandgaard
han er hverken i familie eller ven med henrik strandgaard. han fik kontakt til ham via
michael secher, som var ansat i capinordic property management, og som formentlig havde
knyttet kontakten via peter forchhammer. han havde ikke hørt om ham før.
foreholdt mail af 28. april 2008 fra secher, bind 16, side 289, forklarede han, at det
formentlig er det første, han hører til strandgaard. han havde et møde med strandgaard,
michael secher og strandgaards medarbejder den 6. eller 7. maj 2008, hvor de drøftede,
hvorfor capee kunne være interessant for strandgaard. banken havde på det tidspunkt en
række unoterede capeebeviser, som man ønskede at finde investorer til. han kan ikke huske,
om juul og mikkelsen var forhåndsorienteret om mødet. der var ikke for dem noget nyt i, at
                                              - 787 -
man ledte efter investorer til capee. på mødet i banken drøftede de en finansiering i banken
af strandgaards køb af capee beviser. han havde ikke mandat til at bevilge en sådan
finansiering, men han kunne viderebringe en anmodning om lån til juul og mikkelsen, der
selvfølgelig skulle foretage en sædvanlig kreditvurdering. det er muligt, at han på mødet fik
foreløbige formueoplysninger, og at han uden at binde nogen tilkendegav, at banken nok ville
være velvillig. banken havde gennemført en transaktion med clarice, der havde en stor
ejendomsportefølje, og hvor banken blev vederlagt i capeebeviser. dem ønskede man
selvfølgelig at afsætte. herved transformerede man en markedsrisiko, som man allerede
havde, til en debitorrisiko kombineret med sikkerhed i beviserne. det gav en samlet
nedbringelse af bankens risiko. banken levede jo af at låne penge ud, og her kom der en
mand med en fornuftig økonomi, og som også var ”transaktionsdrevet”.
mcs holding, fortsat
posteringsoversigt bind 4, side 2980 viser den transport fra vagner og investorholding, der
nedbragte mcs’ gæld til banken den 16. juli 2007. banken vidste, at denne betaling ville
komme.
strandgaard, fortsat
forholdt bind 4, side 3826, mail fra lasse lindblad til henrik juul, michael mikkelsen og
søren hansen den 7. maj 2008 om ”kredit på dkk 45,0 mill” mv. for strandgaard danmark
a/s, forklarede han, at det er fremsendt som en anmodning og information om, hvilke
rammer han havde drøftet på mødet med strandgaard. tanken har været, at strandgaard
skulle have en kredit på 45 mio. kr. til at købe capeebeviser dels fra banken og dels fra
capee. han mener, at banken også havde et engagement med capee på det tidspunkt.
strandgaard havde en betydelig friværdi i sine ejendomme og forventede ved en
omprioritering at kunne indfri lånet efter en kort løbetid. han kan ikke huske, hvad ”hertil
kontant fra cappe 1,5 af handelssum …” betyder. ved siden af ønskede strandgaard en
facilitet til at omlægge lånet til schweizerfranc. strandgaard skulle også selv skyde penge ind,
som det fremgår af mailen, ligesom der skulle være hæftelse for strandgaard personligt og
hans selskaber. det var meningen, at henrik juul, søren hansen og michael mikkelsen skulle
have den direkte kontakt med kunden, indhente de nødvendige oplysninger og vurdere, om
                                             - 788 -
den skitserede løsning var mulig. grundtanken var bankens interesse i at sælge sine capee
beviser. når der står ”underskrift torsdag eftermiddag” i hans mail, var det, fordi strandgaard
var i danmark, og ”når man har en varm kunde, skal man eksekvere med det samme”.
foreholdt mikkelsens mail bind 4, side 3826, om at banken ikke havde likviditeten til de,
forklarede han, at det var han ikke involveret heri, men engagementet ville i givet fald være
likviditetsneutralt. han kan ikke svare på, hvorfor mikkelsen så et problem.
foreholdt bind 4, side 3827, forklarede han, at han ikke kan huske, om lånet skulle gives til et
selskab på cypern uden regnskaber, men det ville han ikke have tillagt betydning, da det var
strandgaards økonomi i øvrigt, der skulle bære lånet i kraft af kautioner.
foreholdt mikkelsens mail til henrik juul, bind 4, side 3829, om, at man var ”tilbage til den
gamle stil hvor der kommer en sag som ikke kan belyses fuld ud - til gengæld skal den være
færdig nu”, forklarede han, at han ikke fik at vide, at mikkelsen var utilfreds med mængden af
information. det var banken og kreditafdelingen, der skulle tage over og foretage det
nødvendige i forhold til kunden. han skulle jo ikke lave mikkelsens arbejde.
foreholdt bind 4, side 3831, kreditindstilling af 8. maj 2008, forklarede han, at han ikke kan
huske, hvordan lånet præcist blev sammensat. der var formentlig et møde mellem
kreditafdelingen og en repræsentant fra strandgaard, hvor det blev forhandlet på plads.
foreholdt bind 5, side 228, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 20. maj 2008,
forklarede han, at der var tale om en efterbevilling i bestyrelsen. ændringen af løbetiden fra 2
til 12 måneder og af lånebeløbet, der nu var på 66 mio. kr. var han ikke involveret i. han
mener også, at der blev indbetalt et større kontantbeløb end oprindeligt drøftet. michael
mikkelsen udtalte sig ikke kritisk om engagementet. han husker ikke, hvad der lå bag lars
oijers bemærkning om kunden ikke skulle kreditvurderes yderligere, men det hang nok
sammen med det cypriotiske selskab. man nåede så frem til, at det samlet set hang sammen.
på det tidspunkt havde henrik strandgaard og hans selskaber tilstrækkelig
tilbagebetalingsevne, og banken havde jo et godt kendskab til sikkerhederne, som var
bankens eget produkt.
relativt kort tid efter det første møde med strandgaard, havde han en dialog, hvor
strandgaard påskønnede samarbejdet med capinordic og gav udtryk for et ønske om at være
                                               - 789 -
aktionær holdingselskabet. det var jo også en del af hans job som koncerndirektør at
markedsføre aktien, så han kan godt have nævnt det for strandgaard som en
investeringsmulighed. strandgaard var interesseret i at komme ind i holdingselskabet, blandt
andet fordi der var en række spændende personer, herunder ole vagner. capinordic aktien var
en relativt lille aktie, og strandgaard ønskede et par procent af kapitalen. derfor var det
nærliggende, at transaktionen skete ved en ”placing” end ved køb af aktier på markedet.
foreholdt bind 16, side 326, kreditindstilling 8. maj 2008, kan han ikke huske, om den blev
forelagt bestyrelsen. han har ikke været involveret i at udarbejde den.
foreholdt bind 16, side 331, mail fra strandgaard 15. juli 2008 om køb af aktier i
holdingselskabet, forklarede han, at der havde været drøftelser over en periode om dette køb.
kursen på 12,5, der var højere end børskursen, skyldtes mængden, fordi kursen ville være
blevet påvirket, hvis banken skulle købe denne mængde på børsen over en børsdag. optionen
var en ret for strandgaard ikke en pligt, så det var en ren fordel for ham. det må have været
hans skøn på det tidspunkt, at det var en fair pris. han har været i markedet i mange år og har
en god fornemmelse af, hvordan en stor transaktion kan påvirke markedet. han havde
opereret med tilsvarende kurstillæg i forhold til børskursen ved andre aktiekøb. det var en
aftale mellem to professionelle parter.
strandgaard var interesseret i, at købet af disse aktier blev delvist finansieret i banken. han
har nok sandsynliggjort over for strandgaard, at dette var en mulighed, men det ville
ultimativt være kreditafdelingen, direktøren og formentlig også bestyrelsen, der skulle afgøre
det.
foreholdt kreditindstilling bind 4, side 3963, foresvæver det ham, at der har været et møde
mellem strandgaard og en fra kreditafdelingen. godt halvdelen af de aktier, strandgaard
købte, lå på bankens egenbeholdning. hertil kom holdingselskabets egne aktier, og resten
blev købt på børsen. han ved ganske meget om disse transaktioner i markedet, så han ved ret
præcist, at banken ikke har købt alle aktierne på børsen. foreholdt sagsøgerens afsluttende
processkrift side 499, er dette lidt for stereotypt til at give forklaringen på, hvad der blev
leveret til strandgaard. banken havde købt aktierne i capinordic før og efter den 15. juli
2008. de capee-beviser, som strandgaard erhvervede, var ikke børsnoterede på det tidspunkt
                                              - 790 -
og var rigtig svært omsættelige, så det kan ikke sammenlignes med capinordic a/s aktierne.
derfor havde banken ikke samme interesse i at komme af med capinordic aktier.
foreholdt bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1261, hvor bestyrelsen godkendte indstillingen
om en udvidelse af engagementet til køb af aktier i capinordic for dkk 25 mio. kr.,
forklarede han, at finanstilsynet havde bevilget en ramme for engagementet med
holdingselskabet, og aktierne, der lå til sikkerhed, talte med i den ramme. bestyrelsen var
interesseret i at få nye kunder ind af den type, og bestyrelsen var komfortabel med
engagementet. michael mikkelsen talte ikke imod engagementet. mikkelsen har ikke på noget
bestyrelsesmøde udtalt sig imod engagementer, der var indstillet af mikkelsen eller henrik
juul.
foreholdt bind 16, side 332, mail fra michael mikkelsen til henrik juul 6. oktober 2008 om
udsættelse af rentebetaling, forklarede han, at det blev han ikke orienteret om. det er jo meget
hurtigt efter bevillingen, at der er betalingsproblemer. problemet er nok, at strandgaard havde
forudsat at kunne omprioritere sine tyske ejendomme, og der kom finanskrisen i vejen og gav
ham likviditetsproblemer. det er hans vurdering i dag og ikke noget, han var bekendt med
dengang. han mener, at mailen er udtryk for godt arbejde fra mikkelsens side.
foreholdt bind 4, side 3968, mail fra mikkelsen om strandgaards rentebetaling, er svaret det
samme, at han ikke var involveret. udover behandlingen på bestyrelsesmøderne husker han
ikke at have været involveret i engagementet med strandgaard efter bevillingen. det var
mikkelsen, der varetog kontakten til strandgaard.
foreholdt bind 1, side 1312, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 13. august 2009,
forklarede han, at han mener, at de søgte at nedbringe engagementet eller skaffe yderligere
sikkerheder. han er ikke enig i finanstilsynets kritik af, at man ikke skulle have søgt at
nedbringe engagementerne. i foråret 2009 havde banken fortsat betydelig luft i
kapitaldækningen og var i en pæn likviditetssituation. hertil kommer, at man kontinuerligt fra
sommeren 2008 eller endog tidligere løbende nedbragte engagementer og styrkede dem med
yderligere sikkerheder.
han har ikke kendskab til, at man kunne have gjort yderligere i forhold til strandgaard. det er
hans indtryk, at man gjorde alt, hvad man kunne.
                                             - 791 -
foreholdt bind 1, side 1316, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 22. september
2009, forklarede han, at han ikke tror, at der blev sagt mere. mikkelsen orienterede løbende
om, hvad han gjorde for at forbedre engagementet. det, der er refereret, gav mening.
foreholdt bind 1, side 1326, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 10. november
2009, forklarede han, at bemærkningen om § 182 har sammenhæng med sikkerheden i
capinordic a/s aktier.
foreholdt forliget med strandgaard bind 5, side 187, er hans opfattelse, at der er givet en
dekort på rente, men ikke på hovedstolen. det er hans opfattelse, at selskaberne i strandgaard
koncernen over en årrække kunne betale gælden. han har ingen viden om strandgaards
situation i dag.
foreholdt bind 4, side 3967, kreditindstilling af 18. juli 2008, hvor der er en stigning i
strandgaards private formue i forhold til den første indstilling, forklarede han, at strandgaard
på mødet med ham nævnte, at ”tallene for 2007 ikke ville være skuffende.”
eurotrust
eurotrust var noteret på nasdaq og bestod af to aktiviteter, dels vindenergi og dels en
developeraktivitet i aktivgruppen. i 2006 var begge disse aktivklasser meget attraktive,
samtidig med at der var meget likviditet i samfundet dengang.
under et møde med peter forchhammer mødte han bo kristensen i sommeren 2006, og de
drøftede forskellige forretningsmuligheder. han har aldrig haft privat omgang med bo
kristensen, som er revisor og kommer fra kolding. det var hans indtryk, at bo kristensen var
skarp og meget analytisk funderet med et stærkt fodfæste inden for vindenergi. han var ceo i
eurotrust.
peter juul er advokat og også fra kolding. han har truffet ham i sammenhæng med eurotrust,
vist nok første gang på et møde i kolding. han var oprindeligt advokat for aktivgruppen, før
den blev købt af eurotrust, og han blev så in house advokat og beskæftigede sig primært med
developeraktiviteterne og fulgte derfor med over i olicom.
arne olsen husker han ikke.
                                             - 792 -
foreholdt bind 2, side 357, mail fra bo kristensen til ham og erik damgaard nielsen august
2006, ved han ikke, hvem jan var. på det tidspunkt var der overvejelser om en transaktion, der
skulle binde aktivgruppen og keops sammen. det skete henover sommeren 2006, hvor
keops ønskede at eksponere sig yderligere i ejendomsbranchen, og eurotrust ønskede at
sælge en del af aktivgruppen. fordi eurotrust var noteret på nasdaq, havde man god viden
om selskabet. man foretog nogle analyser, der viste, at det gav god mening, hvis keops købte
en del af aktivgruppen. han husker ikke, hvorfor det ikke blev til noget. måske var det
prisen.
foreholdt bind 2, side 357, mail fra kim simonsen, der var cfo i eurotrust, med eurotrusts
balancebelastning, har det nok været fremsendt, fordi eurotrust ønskede en facilitet.
henvendelsen blev sendt videre til kåre breinholt. brian steffensen, som modtog mail fra bo
kristensen, bind 2, side 369, var cfo i holdingselskabet. der har sikkert været kontakt
mellem kåre breinholt og kim simonsen i tiden frem til bevillingsindstillingen i oktober
2006.
på det tidspunkt var eurotrust en særdeles attraktiv kunde for banken. aktivgruppen havde en
indtjening i niveauet 40-50 mio. kr. i seneste regnskabsår. foreholdt kreditindstilling af 3.
oktober 2006 vedrørende en kreditfacilitet på 100 mio. kr., bind 2, side 373, forklarede han, at
sikkerheden i europe vision aktier spillede en sekundær rolle. det var eurotrusts betydelige
egenkapital på over 1 mia. kr., der var det bærende. det var dog interessant for banken at
modtage nogle andre børsnoterede aktier som sikkerhed, så det støttede engagementet. europe
visions regnskaber var offentligt tilgængelige, idet selskabet var på aim børsen, men han ved
ikke, om kreditafdelingen har indhentet dem, eller om man tog udgangspunkt i børskursen ud
fra en betragtning om, at markedet ikke kunne tage fejl. man tog 75 % i ”haircut”, og ansatte
kun belåningsværdien til 25 % af markedsværdien. han kan godt huske, at der var drøftelse
om en optionsaftale, jf. bind 2, side 378, der muligvis var reflekteret i børsprospektet for
europe vision. han husker ikke, om man drøftede en opfølgning på optionen. det ville i givet
fald være kreditafdelingen, der skulle følge op, men det var i givet fald et tertiært hensyn.
det bærende element var eurotrusts aktionærkreds, herunder erik damgaard, der var særdeles
velhavende, og eurotrusts aktiviteter i vind og ejendomme, samt eurotrusts kapitalforhold,
                                             - 793 -
der var afprøvet efter de restriktive amerikanske regnskabsregler. eurotrusts regnskab var
uden forbehold. sikkerheden var noget sekundært, som man havde en relativt perifer interesse
i. i hans verden er et regnskab retvisende, når det er givet uden forbehold. hvis man har en
goodwill i et regnskab, skal den efterprøves ved en ”impairment test”, som revisor
efterprøver. hvis revisor ikke mener, at der tilstrækkeligt cash flow til at understøtte
resultatet, vil revisor foretage en nedskrivning heraf. goodwill er dermed en del af
egenkapitalen. det er revisors opgave at forholde sig hertil.
der var for eurotrust informationstransparens i forhold til markedet. hvert kvartal blev
resultat, balancesum og –sammensætning samt forretningsmodellen offentliggjort eurotrust
havde på det tidspunkt en markedsværdi på nasdaq på 3-4 mia. kr. man kan ikke opskrive
på developerejendomme. indtjeningen kan først indregnes, når ejendommen er solgt. på
investeringsejendomme skal man lave en markedsregulering i forhold til ejendommens værdi.
det er udtryk for ledelsens vurdering af, hvad ejendommen kan sælges til. regnskaber skal
vise markedsværdien. det giver en højere volatilitet i egenkapitalen, men også et mere
realistiske billede af selskabets nuværende situation end de tidligere danske
regnskabsprincipper, som blev anvendt for 10-15 år siden.
foreholdt bind 1, side 1170, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 21. februar 2007
med årlig aktivgennemgang, forklarede han, at der en gang årligt var en gennemgang, hvor
kundemapperne var medbragt. det var jo nok henrik juul eller michael mikkelsen, der
guidede gennemgangen. hans udtalelse om, at banken havde relativ stor indsigt og havde
taget sikkerheder med betydelig overdækning, går nok også på eurotrust. europe vision
havde en værdi, der var 4 gange højere end den værdi, som banken havde optaget dem til.
derfor var der også overdækning på eurotrust. erik damgaards bemærkning om eurotrust
aktier som sikkerhed, gik på andre engagementer. den investor, damgaard nævner, var en
engelsk kapitalfond, der opfattede den samlede værdi af eurotrust som 3-4 mia. kr. den
værdiansættelsesmodel, der anvendtes, var en gængs international model som typisk anvendes
ved initial public offerings. eurotrust blev fulgt nøje også af banken og af ham selv. han
havde selv investeret et tocifret millionbeløb. han troede på virksomheden. han husker ikke,
om den omtalte præsentation blev til noget.
                                               - 794 -
eurotrust blev afnoteret på nasdaq og noteret på aim i london, fordi man fandt det
interessant på grund af aktionærkredsen, der primært var dansk, og da aktiviteten var
europæisk, og man havde en oplevelse af, at man kunne skaffe øget opmærksomhed om
aktien ved at være på en europæisk børs.
foreholdt bind 2, side 678, mail fra bo kristensen, forklarede han, at dette ikke var et
kreditafdelingsdokument. det ville ikke være naturligt at sende det til kreditafdelingen.
foreholdt bind 2, side 542, fik han dette materiale, draft discussion materials vedrørende
eurotrust, udarbejdet af west hill var en ”banker” eller lignende underlagt det engelske
finanstilsyn.
foreholdt bind 2, side 583, om project hamlet, forklarede han, at et selskab skal undergå en
dyb analyse ved introduktion på en ny børs. denne analyse vedrørte eurotrust. det indebar
betydelige udgifter for eurotrust. når han får sådan noget materiale, læser han det, fordi det
har hans personlige interesse, og han kunne konstatere, at andre havde et endnu mere positivt
syn på eurotrust end banken.
foreholdt bind 1, side 881, finanstilsynets brev af 20. december 2007, afsnittet om
risikooplysning vedrørende eurotrust, hvorefter blandt andet ”der er tale om et stort
engagement med et selskab, der har investeringstunge aktiviteter. der vil kunne vare
usikkerhed om aktivernes værdi, og på grund af det begrænsede cash flow fra driften stilles
der særlige krav til løbende finansiering”, forklarede han, at dette var en forventet oplysning
om noget, han var opmærksom på ved bevillingen. i december 2007 begyndte man at se en
begyndende sub prime krise i usa. den risiko, der var, var kendt af banken og af eurotrusts
ledelse, og var formentlig reflekteret i børsprospektet.
foreholdt bind 12, side 67, hvor eurotrust fik karakteren 2b i juni 2007, forklarede han, at han
ikke fik oplysning om disse karakterer. han mener ikke, at hverken banken eller
finanstilsynet tog fejl i deres vurderinger. forskellen skyldtes, at den globale
likviditetssituation havde ændret sig fra tidspunktet for bankens oprindelige bevilling.
tilsynet havde ret i, at dette var en risiko, som man skulle tage højde for.
                                             - 795 -
foreholdt bind 2, side 843, kreditindstilling august 2007, og bestyrelsesmødereferat bind 2,
side 849, forklarede han, at erik damgaards selskab havde primær pant i aktierne i
aktivgruppen, og at han derfor spurgte til denunciation. hans egen kommentar skyldtes, at
man på det tidspunkt var kommet frem til, at de to aktiviteter nok var for kapitalkrævende, og
man ønskede derfor at sælge en del af aktivgruppen for at skaffe kapital til vindenergidelen.
når han talte om ejendomsportefølje, mente han developerdelen. de 3 mia. kr. var andre
professionelles vurdering, herunder f.eks. deloitte. når han talte om 1 mia. kr. for meget, var
det en empirisk tilgang til det, fordi markedet nok havde flyttet sig lidt, så 3 mia. kr. var lige i
overkanten. det var en fornemmelse.
foreholdt bind 2, side 1303, mail fra claus christiansen, der var ansat i investment
afdelingen, forklarede han, at han ikke kan huske, om han har set notatet om vurdering af cash
flow i eurotrust. han havde kendskab til, at man lavede sådanne analyser. han tror ikke, at
han var involveret i kreditindstillingen vedrørende de 40 mio. kr. der var løbende kontakt
mellem eurotrust og kreditafdelingen.
foreholdt bind 2, side 864, mail fra claus christiansen, gætter han på, at pia og paolo fik
regnskabet, fordi der var formidlet et bridgelån til nogle private banking kunder.
foreholdt bind 2, side 939, dokument af 11. oktober 2007, var cenkos en rådgiver, der blev
anvendt ved introduktionen på aim. der er tale om en uafhængig analyse rettet mod
potentielle investorer med formentlig en konklusion om aktiens værdi.
foreholdt bind 2, side 966. vurdering af aktivgruppen fra carnegie, forklarede han, at den
modtog han og banken. den har investment afdelingen brugt til inspiration til sit arbejde med
salg af aktivgruppen. han gjorde en betydelig lobbyindsats for, at opgaven vedrørende
frasalg af aktivgruppen skulle lande i banken. det var en attraktiv opgave.
carnegies vurdering var langt højere end det, som banken endte med at lægge til grund. han
mener, at carnegie havde ret på det tidspunkt, men der var en meget lang proces, der endte
med bankens vurdering, som var påvirket af udefrakommende forhold, og han var også selv
med til at presse prisen over for eurotrust, så det var en attraktiv investerings case for olicom.
foreholdt bind 2, side 991, om rømø wellness, forklarede han, at det på det tidspunkt var
danmarks største wellness center, en meget velbeliggende golfbane og 132 murede
ejendomme. eurotrust havde investeret ca. 572 mio. kr. i dette, og der var en gæld på ca. 350-
                                              - 796 -
380 mio. kr. banken fik på et tidspunkt pant i denne friværdi på ca. 200 mio. kr. banken
havde på det tidspunkt solgt hoteller på k/s basis og ville gerne finde investorer til dette
wellnesscenter. banken havde i en længere periode arbejdet med et prospekt, og modtagerne
af mailen af 21. december 2007 med emnet tegning i k/s rømø wellness, bind 2, side 991,
var i princippet in house i banken og holdingselskabet. projektet blev ikke fuldtegnet.
foreholdt bind 2, side 1065, kreditindstilling vedrørende supplerende sikkerheder, jf.
bestyrelsesmødereferat bind 2, side 1074, forklarede han, at rgw er rømø wellness. man
ville i gang med at nedbringe engagementet til 100 mio.kr. og indhente supplerende
sikkerheder. han var ikke involveret i forhandlingerne om nedbringelse. det var henrik juul
og kreditafdelingen.
bind 2, side 1078, viser, at der skete en nedbringelse i februar 2008. det var han ikke
involveret i. han husker ikke, om han blev orienteret.
foreholdt bind 2, side 1079, mail fra bo kristensen til ham om møde 13. marts 2008 med
likviditetsbudget for eurotrust, forklarede han, at han mener, at afviklingen er på
bridgefinansiering faciliteret af banken. han tror, at bo kristensen skrev til ham, fordi han
hele vinteren havde ”pitchet på” bo kristensen for at få formidlingsaftalen vedrørende
aktivgruppen. ole i mailen er ole vagner. han mener ikke, at de var nået til et punkt, hvor
man var nervøs for engagementet eller sikkerhedssammensætningen, men eurotrust havde
kommunikeret, at man kunne eksponere sig mere aggressivt på vind ved at frasælge
developeraktiviteter. han havde allerede overvejet sammenhængen med olicom.
foreholdt bind 2, side 1139, kreditindstilling april 2008 vedrørende forhøjelse af kreditten til
cirka 138 mio.kr., jf. bestyrelsesmødereferat bind 1side 1249 , forklarede han, at hans kritik
går på beskrivelsen i kreditindstillingen, ikke bevillingen og de supplerende sikkerheder. det
var et fabelagtigt bytte. man fik 1. prioritet i aktivgruppen og nogle norske sikkerheder. han
ville gerne have haft en dyberegående beskrivelse af de fremtidige aktiviteter og bankens
indtjeningsmuligheder. han havde selv denne viden, men ønskede at den samlede bestyrelse
skulle kende sammenhængen i transaktionen. det skete fra tid til anden, at henrik juul havde
en drøftelse med claus ørskov. når han læser dette i en indstilling, opfatter han det sådan, at
man har drøftet forhøjelse og supplerende sikkerheder med ørskov. havde der ikke været tale
                                             - 797 -
om en efterbevilling, havde man klart også bevilget engagementet. det var en rigtig god
afdækning af engagementet.
foreholdt bind 1, side 1149, kreditindstilling 16. juni 2008, kan han ikke huske at have set
den. han har i bestyrelsen set indstillingen af 1. november 2006, bind 2, side 1166. der skete i
denne fase hele tiden ændringer i takt med forhandlingerne. finansieringstilsagn bind 2, side
1164, på 65 mio. kr. var han vidende om, idet han var dybt involveret i transaktionen. han
havde en idé om, hvor eurotrust transaktionen ville ende og hvilke sikkerheder, der ville
være. der var hele tiden en drøftelse af, hvor stor den kontante vederlæggelse ville blive, og
størrelsen af bankens engagement afhang heraf. kreditafdelingen, investment afdelingen og
bestyrelsen var hele tiden informeret om transaktionen. han vil mene, at hele bestyrelsen var
informeret. under alle omstændigheder var claus ørskov det.
foreholdt bind 1, side 1261, bestyrelsesmødereferat 26. august 2008, forklarede han, at det
var en efterretningssag, fordi det var en nedbringelse fra de bevilgede 140 mio. kr. til de 65
mio. kr. der var ikke tale om en yderligere nedbringelse og en efterfølgende forhøjelse. der
var ikke nogen, der kritiserede denne indstilling. alle var imponerede. banken opnåede ved
transaktionen forbedrede sikkerheder i eurotrusts vinddivision, der gav et overskud på 40 –
45 mio. kr. om året, og transport i betydelige mellemregninger. banken følte sig herefter
stærkt funderet på engagementet.
foreholdt bind 1, side 1315, bestyrelsesmødereferat 13. august 2009, hvor der drøftes en
eventuel tvist vedrørende eurotrusts bridgefinansiering, og en mail 24. august 2009 fra pia og
paolo, bind 2, side 1337, forklarede han, at på det tidspunkt var eurotrust under konkurs.
banken havde faciliteret en række bridgelån, og de kunder, der havde købt dem, havde fået en
relativt høj rente. de var helt overvejende på udækket basis. som et led i det mulige frasalg af
private banking delen, brugte paolo og pia en mulig tvist som en form for pression, fordi de
ville beskytte investorerne i private banking, som risikerede at tabe penge på
bridgefinansieringen. han mener ikke, at der er grundlag for kritik af banken. investorerne
købte lånene på et oplyst grundlag. han ved, at man har søgt investorer til et fælles søgsmål
mod banken, men han kender ikke indholdet af deres kritik af banken.
foreholdt bind 1, side 1272, bestyrelsesmøde 6. november 2008, forklarede han, at strategien
var, at eurotrust skulle være et rent vindselskab. eurotrust havde commitment fra investorer,
                                              - 798 -
der ville komme med 50 mio. £, men disse investorer ville ikke acceptere, at der var
forpligtelser i forhold til rømø wellness, som ikke selv kunne servicere sin gæld. olicom var
kun interesseret i developeraktiviteter ikke i mursten, og derfor opstod ”lykkeposen” med
aktiviteter, som eurotrust ikke ville fortsætte med, som banken ikke kunne eller ville tage, og
som olicom ikke var interesseret i. herefter var der kun rømø wellness tilbage, og eurotrust
var villig til at sælge det for gælden på ca. 350 mio. kr. det lykkedes ikke på grund af
finanskrisen. det var det, der dræbte eurotrust, fordi de stadig havde den rentebærende gæld i
rømø wellness. når michael mikkelsen sagde, at man var tæt på at afvikle rømø, så havde
han denne viden fra ledelsen i eurotrust, og der var reelt potentielle købere, men i november
2008 var alting svært.
olicom
da olicom erhvervede aktiviteterne fra eurotrust, var det et selskab i fin gænge og noteret på
børsen. da selskabet kom til banken i 2007, var det underkapitaliseret. han så olicom som en
rigtig spændende børsplatform, som man kunne lægge nye aktiviteter ind i, og det skulle
faciliteres af banken. jesper jørgensen, der var en ren forretningsforbindelse, ønskede at
samle sine ejendomsaktiviteter i olicom. på det tidspunkt blev tomme børsskaller handlet for
4-10 mio. kr., fordi de havde en værdi ved, at man sparede udgifterne ved en
børsintroduktion.
han kendte eric horten via christian rovsing, kun rent kommercielt. investment afdelingen
udførte arbejdet med apportindskud af castor holding, jf. bind 2, side 1596. han var ikke
involveret i denne transaktion.
foreholdt mail af 13. juli 2007 fra niels kryger andersen , bind 16, side 56, om ejendommen
på kanalvej, og hans svar, forklarede han, at han formentlig læste denne detaljerede mail og
hæftede sig ved, at lejeren havde sagt op. det var ikke et problem. ejendommen lå meget
attraktivt, og man kunne indrette et stort antal privatboliger. dengang betalte man ofte lejere
for at flytte for at kunne udnytte en ejendom bedre. vurderingen bind 2, side 1490, ved han
ikke, om han kendte.
                                             - 799 -
ernst og youngs vurdering bind 2, side 1740, var han vidende om på orienteringsniveau. det
må have været ledelsen i olicom, der rekvirerede denne vurdering. han er sikker på, at niels
kryger andersen var dybt involveret i dette.
prospektet vedrørende kapitalforhøjelsen i olicom i marts 2008, bind 2, side 1618, var en
sædvanlig håndværksmæssig opgave, som lå i investment afdelingen. olicom havde meldt ud
på børsmarkedet, hvad der skulle være deres fremtidige aktiviteter, og finanstilsynet havde
godkendt prospektet. det var et helt nyt og gennemrengjort selskab, de havde som potentiel
køber til eurotrusts developeraktiviteter. han vidste ikke på det tidspunkt, at der var et
problem med kanalvej.
formidlingsaftalen mellem eurotrust og banken, bind 2, side 1082, omfattede aktierne i
aktivgruppen og de to aktiviteter, der lå i norge. der var et ønske om at skabe et stærkt
udgangspunkt for olicom som køber, samtidig med at eurotrust kunne komme videre. når
carnegie foretog vurderingen i december 2007, var det meget muligt for at få
formidlingsopgaven, men carnegie laver ikke en sådan vurdering uden, at de mener, at det
var den rigtige pris. carnegie arbejdede parallelt med formidlingen på et tidspunkt. carnegie
var en konkurrent til banken. forskellen til carnegies vurdering på 900 mio. kr. skyldes, at
det allerede på det tidspunkt, da formidlingsaftalen blev indgået med banken, var blevet
sværere at finansiere denne type developeropgaver. der var et fald i prisen på
byggeretskvadratmeter, og det blev sværere at få finansiering i bankerne. formidlingsaftalen
var genstand for intensive forhandlinger, og banken ønskede at bringe kontantvederlaget ned
og øge earn out’en, mens eurotrust ønskede det modsatte. han tror ikke, at det spillede en
rolle for prisen, at eurotrust også var lånekunde. på det tidspunkt mente man, at prisen var
meget konservativt fastsat.
der kørte et parallelt forløb med olicom over flere måneder. der var et hav af advokater
koblet på. per brønnum var hovedforhandler for olicom. eric horten sad lidt bagved og kom
ind i forbindelse med afslutningen. peter juul havde lidt en dobbeltrolle, fordi han skulle
flytte med. han er sikker på, at alle involverede kunne se de forskellige og til dels
modsatrettede interesser. det blev blandt andet varetaget ved, at carnegie også havde et
mandat og kunne sælge aktiviteterne til en anden, hvis bankens prisfastsættelse var forkert.
der var intensive forhandlinger i døgndrift med olicom om prisen. da olicom erhvervede
aktivgruppen, erhvervede de også en udlånsbalance på ca. 0,5 mia. kr. derfor var man meget
                                              - 800 -
opmærksom på, at olicom skulle have det fornødne kapitalberedskab. der var en række
bankengagementer i de enkelte projekter i aktivgruppen, herunder navnlig med roskilde
bank. der blev derfor regnet på, hvilket likviditetsberedskab olicom skulle fødes med. man
dækkede likviditetsbehovet ved en kombination af kapitalforhøjelsen på 100 mio. kr. og en
facilitet i banken. når transaktionen var bragt til ende, var han helt overbevist om, at man
ville skabe to stærkere enheder. han havde i baghovedet, at man skulle rejse 100 mio. kr. i
kapital, og det kræver, at investorerne tror på, at dette er bæredygtigt.
han har aldrig hørt, at der skulle eksistere noget, der hedder ”tvangsbevillinger”. det lå
selvsagt i kortene, at banken skulle bevilge en kredit til olicom for, at det hele skulle hænge
sammen. investment afdelingen havde selv analyseret de enkelte projekter, identificeret
kapitalbehovet og løsningen herpå. han har ikke dikteret lånet.
foreholdt kreditindstilling med dato 23. juni 2008 på side 1,bind 2, side 1888, underskrevet
20. juli 2008, og kredittilsagnet af 30. juni 2008, bind 2, side 1892, forklarede han, tilsagnet er
lavet af niels kryger andersen og henrik juul, og niels kryger andersen var dybt nede i
transaktionen og værdiansættelsen af sikkerhederne. han kan ikke se, at der skulle være et
problem med, at kreditindstilling ligger efter tilsagnet, da banken jo havde et indgående
kendskab til det selskab, der blev givet en bevilling, fordi man havde været prime finansiel
rådgiver i forbindelse med hele transaktionen, og banken havde selv prisfastsat hvert enkelt
developerprojekt.
foreholdt bestyrelsesreferat vedrørende møde 26. august 2008, bind 1, side 1261, erindrer han
ikke, at nogen i bestyrelsen var skeptiske. der var ingen kritik eller tvivl om, at dette var det
rigtige at gøre. alle var begejstrede. hvis bestyrelsesmødet var afholdt en måned før, havde
man besluttet det samme.
i fortsættelse af de finansielle kalkulationer man havde gjort vedrørende det nye olicom,
havde ledelsen i olicom i sommeren 2008 forhandlinger med de pengeinstitutter, som havde
engagementer med i de enkelte developeraktiviteter. da man lavede transaktionen, fik man
mailbekræftelser på ”closing aftenen/natten” fra de enkelte banker af, at finansieringen ville
fortsætte. den primære bankforbindelse var roskilde bank. i august 2008 blev denne banks
problemer kommunikeret ud, og det blev meddelt, at kunderne blev opdelt i røde og blå, og
aktivgruppen landede i rød bank, og dermed var man i efteråret 2008 dødsdømt. uagtet dette
                                              - 801 -
var der forhandlinger med en række andre banker, men de stillede en række krav. det væltede
de kalkulationer, man havde foretaget, da man lavede transaktionen i juni 2008, således at det
kontantberedskab, man havde beregnet, måske ikke holdt.
pwc skulle i forbindelse med børsprospektet forholde sig til olicoms likvide beredskab, og
de beregnede, at der manglede 8 mio. kr. det var baggrunden for bankens bevilling på et lån
på 4 mio. kr. og en garanti på 4 mio. kr. i december 2008. alternativet havde været et søgsmål
fra aktionærerne i olicom mod banken. han mener ikke, at de før bestyrelsemødet den 19.
december 2009, hvor man gav bevillingen, havde læst finanstilsynets brev, bind 1, side 1005,
der konstaterer et nedskrivningsbehov på 27 mio. kr. de 8 mio. kr. var nødret for at få
aktierne noteret. han mener, at man fik noget sikkerhed, og i det samlede billede var det
nødvendiggjort af det forretningsrationale, der lå til grund for olicomtransaktionen. de mente
da, at bankens risiko var dækket ind. de yderligere sikkerheder fremgår af kreditindstillingen
bind 2, side 2066.
en del af olicoms strategi var et frasalg af nogle af de aktiviteter, de havde købt via
aktivgruppen, herunder en management buy out lignende transaktion vedrørende de norske
aktiviteter i ag norge. det foresvæver ham, at holding gav et bidrag til at muliggøre dette,
men det er langt væk i hukommelsen.
foreholdt mail fra michael mikkelsen til peter juul og henrik juul 5. januar 2010 vedrørende
salg af ag norge, bind 16, side 89, har han fået den fra henrik juul. det var noget han hørte
om på vandrørene. rationalet bag en sådan transaktion var at ”ryste posen”. det var attraktive
aktiviteter, og hvis man kunne sælge dem til investorer med en stærkere økonomi, var det i
bankens interesse. hvis banken gav en bevilling til de norske investorer, ville det være den
samme eksponering i ejendomsbranchen, men med en stærkere debitor. der var ikke den
samme berøringsangst for norske ejendomme som for danske. holdingselskabet gav en
garantistillelse på 50 mio. kr. i forbindelse med transaktionen.
fussing og hjermind
ølby centervej var en del af det, der lå i ”lykkeposen”, som ikke skulle med til olicom.
                                              - 802 -
foreholdt, bind 16, side 106, mail april 2008 fra peter juul om en køber til ejerlejligheden på
ølby centervej, kan han ikke huske, hvorfor han skulle godkende handlen. johannes rovsing
er søn af christian rovsing. han kendte ikke fussing og hjermind, og han havde ikke noget
at gøre med at finde en køber.
det foresvæver ham, at fussing og hjermind havde en berøringsflade med michael
mikkelsen og derfor søgte om et lån i banken. lånet skulle være med kort løbetid, da de
forventede at videresælge ejendommen.
foreholdt bind 1, side 1253, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at det kan godt være, at
fussing og hjermind bare har rettet henvendelse til banken. det var ikke noget, han var
involveret i før bestyrelsesmødet. kreditindstilling, bind 2, side 2585, var han ikke involveret
i. han kan ikke se, at der er noget galt med engagementet. ejendommens værdi og de to
kautionister berettigede det. finanskrisen medførte, at det blev en noget længere forretning,
end investorerne forudsatte.
bo kristensen
foreholdt bind 2 side 2752, mail fra bo kristensen om lån, kan han huske, at bo kristensen
ringede og fortalte om eurotrusts stærke interesse i at få solgt rømø wellness, og at de havde
kontakt til en masse mæglere. bo kristensen havde brug for et personligt lån til at betale
mæglervederlag. det lyder ikke mærkeligt, at et sådant mæglervederlag skulle betales på
forhånd, idet mæglerne havde et købernavn på hånden. det er ikke usædvanligt i international
sammenhæng. han sendte henvendelsen videre til henrik juul, der skulle vurdere lånet. når
han, jf. bind 2, side 2751, anså det som isoleret set uinteressant, var det nok, fordi man ikke
ønskede at øge eksponeringen i forhold til eurotrust. at sikkerhederne muligvis kunne
supplere andre faciliteter, skrev han, fordi han altid tænkte på bankens tarv, og måske kunne
disse sikkerheder anvendes til at styrke andre engagementer. han har ikke krævet et afkast i
det niveau – 50 % - som bo kristensen tilbød i mailen. bo kristensen var en professionel
aktør, og likviditet var dyr på det tidspunkt, så det var ikke noget, han hæftede sig ved
specielt, men det var et attraktivt tilbud. han var ikke involveret i den videre
kreditsagsbehandling.
                                                - 803 -
alpen holidays
banken først fik kendskab til alpen holidays i forbindelse med eurotrust olicom
transaktionen i sommeren 2008. eurotrust havde et tilgodehavende hos alpen holidays/hotel
steinplatte. i midten af fjerde kvartal 2008 blev man klar over, at der var problemer med at
sælge rømø wellness fra eurotrust, og man blev klar over, at nogle af bankens udlån ydet i
forbindelse med eurotrust/olicom transaktionen ville blive negativt påvirket af et negativt
udfald af eurotrust. banken indkaldte til et møde, hvor michael mikkelsen, henrik juul og
bo kristensen deltog, men formentlige ikke peter juul. han var også selv med. man var da
også vidende om, at synerco, der var kautionist, var under konkurs, og det stod klart, at nogle
engagementer havde en noget anden risikoprofil, end da de blev bevilget.
på mødet drøftede man, hvilke frie aktiver der var. . man nåede frem til, at der var en
betydelig friværdi i alpen holidays/hotel steinplatte, som kunne transformeres til sikkerhed.
banken havde allerede en vis indsigt i alpen holidays. på mødet fik de beskrevet, at det var
et nyopført eller betydeligt renoveret hotel, og at aktionærerne i eurotrust havde finansieret
dette dels via austria bank og dels gennem en række mellemregninger i form af lån fra
aktionærer i eurotrust. det var et 4 stjernet hotel med en unik beliggenhed. det var i en
indkøringsfase, og hotellet skulle derfor styrkes med working capital. man var klar over, at
hotellets likviditetsmæssige situation ikke var god. bo kristensen præsenterede, at man
allerede var i gang med forhandlinger med potentielle købere i prisniveauet 19-20 mio. euro.
han husker ikke, at der blev nævnt konkrete mulige købere. det blev nævnt, at bo kristensen
og peter juul, dvs. personer, der via deres selskaber og via eurotrust ejede alpen
holidays/hotel steinplatte, var presset via roskilde bank.
eksisterer der et frit aktiv, så er der et først til mølle princip i bankverdenen. man er selvsagt
bekendt med konkurslovens regler om pant for gammel gæld og forsøger at sikre sig bedst
muligt. han husker ikke, at bo kristensen omtalte valuarvurderinger på det første møde. han
husker, at bo kristensen nævnte, at opførelsesudgifterne totalt var ca. 17 mio. euro, og at
hotellet var mindst 20 mio. euro værd.
han var med til dette møde for at afdække mulighederne for supplerende sikkerheder og var
nok også med til at presse personkredsen, men derfra var det primært henrik juul og michael
                                             - 804 -
mikkelsen, der arbejdede med sagen. han var ikke selv involveret i at analysere regnskaber,
byggeudgifter osv. det var ikke hans rolle. han anså hotellet for et særdeles attraktivt aktiv,
og banken havde i forvejen kendskab til hoteller, fordi man havde været involveret i et
selskab med fire københavnske hoteller, som man fandt investorer til. han har selv arbejdet
en del med comwell og har kendskab til priserne for 4 stjernede hoteller.
når der skulle gives et pant til banken, var det vigtigt, at der var tale om et rent miljø, og
andre tilgodehavender skulle ”renses ud”. der gik midler af låneprovenuet ud af
capinordickoncernen for ca. 15 mio. kr., mens resten blev brugt til nedbringelse af
engagementer i holdingselskabet og i banken. tanken var, at en styrkelse af koncernen også
var en styrkelse af banken. hvis banken måtte komme i en situation – og det var ikke da
aktuelt – hvor der var brug for kapital, så var koncernen villig til at tilføre kapital.
der var ikke en kobling med holdingselskabets likviditetsberedskab og faciliteten i fionia.
denne blev nedbragt løbende i takt med den afviklingsaftale, der var indgået.
foreholdt bind 2, side 2806, mailkorrespondance 29. januar 2009 med henrik juul om ”vores
nye hotel”, forklarede han, at henrik juul i forbindelse med kreditsagsbehandlingen
besigtigede hotellet og koblede både kreditafdelingen og investment afdelingen på og havde
møde med bank austria. når henrik juul skrev, at nu var papirerne underskrevet, så
opfattede han det sådan, at banken havde fået den ønskede sikkerhed, og når han spurgte til
pengestrømme, var det for at sikre, at de af bankens engagementer, der var lidt ”anløbne”
blev betalt. han vidste dengang ikke noget om, hvorvidt kreditindstillingen var færdig.
foreholdt bind 2, side 2874, mailkorrespondance 28. januar 2009 mellem bo kristensen og
henrik juul om refinansiering og salg af hotellet, hvor han svarer juul, at han har afklaret
sagen direkte, forklarede han, at efter bo kristensens og også hans, juuls og mikkelsens
opfattelse, havde bo kristensen tilført banken en attraktiv sikkerhed og ville have ”noget for
noget”. man vidste godt, at der var nogle omstødelsesrisici vedrørende dette, og banken
havde hyret bech bruun og et østrigsk advokatfirma for at afklare dette. budskabet til bo
kristensen var, at man måtte vente og se, om dette nu var så attraktivt, som det så ud.
                                               - 805 -
fra januar og frem til sommeren 2009 havde han intet med alpen holidays/hotellet at gøre.
han hørte nok, at der var forskellige interesserede købere. han hørte nok også, at det tog lidt
længere tid at få hotellet i positiv drift end forventet, men man holdt fast i, at prisen var 17-18
mio. euro.
foreholdt bind 2, side 2916, notat fra martin hjort hansen om hotellet, mener han, at han
først har set det i forbindelse med retssagen. han kan huske, at hotellet krævede likviditet, og
at der var seriøse køberemner, der kom med bud, der lå under det, som man anså for
attraktivt. personkredsen omkring bo kristensen var af den opfattelse, at der skulle være en
merværdi til dem efter indfrielse af banken, og derfor har de måske ikke ønsket at forfølge et
bud på 15 mio. euro, der ville have givet dækning til banken.
foreholdt bind 2, side 2922, mail af 28. juli 2008 fra henrik juul og hans svar herpå,
forklarede han, at på det tidspunkt var banken dybt involveret og havde besøgt hotellet flere
gange. direkte salg var én løsningsmodel. en anden var at finde en forpagter, fordi det så
ville være lettere at finde investorer til et k/s miljø, og forpagtningen ville give en fast
indtægt, der kunne servicere gælden. det gav god mening at fortsætte driften. man havde en
dialog med bank austria, der var en positiv medspiller og indstillet på at tilføre yderligere
likviditet.
foreholdt bind 2, side 2941, vurdering fra knud larsen oktober 2009, forklarede han, at han
ikke ved, hvad der skete i perioden juli til oktober 2009. den tidligere værdiansættelse var
rekvireret af bo kristensen og i takt med, at forudsætningerne skred en anelse, ønskede
banken en ny vurdering. han mener, at knud larsen også var involveret i vurderingen af
marienlyst. han kendte ikke knud larsen i forvejen.
knud larsen fremlagde sin vurdering for hele bestyrelsen efter, at han havde fået
strategiforudsætningerne med i sin vurdering. han mener ikke, at han har drøftet
værdiansættelsen med knud larsen før denne afgav sin endelige vurdering. når der skal
foretages en vurdering, skal valuaren forstå strategiforudsætningerne, og det er helt
sædvanligt, at der er en proces, hvor der produceres et udkast, som så justeres. det kan
udmærket være rigtigt, at banken over for knud larsen gav udtryk for, at hans første
                                             - 806 -
vurdering ikke var rigtig. man var da godt klar over, at 20 mio. euro ikke var realistisk, men
mente, at 15-16 mio. euro var det.
foreholdt mail af 3. november 2009, fra henrik juul, bind 2 side 2961, forklarede han, at det
var sædvanligt, at juul rettede f.eks. typografiske fejl. han havde intet med disse rettelser at
gøre.
ole andersen, jf. bind 2 side 2962, var hotelmand og driver blandt andet et hotel i hellerup.
han havde mulighed for at tilbyde at monitorere den daglige management af hotellet med
henblik på optimering af driften. det var claus ørskov, der formidlede kontakt til ole
andersen. ole andersen udvirkede, at der i en længere periode var udstationeret management
assistance til hotellet, og han mener også, at andersen formidlede køberemner.
foreholdt bind 1, side 1068, med finanstilsynets plancher fra januar 2010, forklarede han, at
han ikke deltog i mødet med finanstilsynet. foreholdt planche, bind 1, side 1068, med kritik
af alpen holidays engagementet, forklarede han, at han ikke ved, hvem der har skrevet i
hånden på planchen. banken havde dengang betydelig kapital til yderligere udlån. selv hvis
man ikke kendte til mellemregningerne, lå det inden for bankens politik at finansiere mellem
60 og 90 % af aktivets værdi, og banken havde kendskab til hoteller. han mener derfor, at
lånet lå inden for bankens forretningsmæssige interessesfære. han forstår godt, at det fra
tilsynets side kan forekomme lidt uovervejet, når man ikke kender baggrunden, men han
mener i lyset af bankens viden og forretningsområde, at lånet, også uden mellemregningerne,
havde været berettiget.
marienlyst
marienlyst består af tre enheder, dels en hotelvirksomhed, dels et kasino og dels en række
hotellejligheder, der ikke var ejet af marienlyst, men hvor marienlyst havde en aftale om, at
de kunne trække på kapaciteten i lejlighederne.
det var hotellejlighederne, der havnede i capinordic koncernen. hotellet og kasinoet blev ejet
af et selskab der hed pacific dragon, der blev ejet via ihændehaveraktier. selskabet var ejet af
                                              - 807 -
tre personer, herunder harry rosenberg , der havde været medejer fra i hvert fald starten af
90’erne, hvor han selv bistod rosenberg med at skaffe kasinolicensen.
i starten af 2009 ejede et koncernselskabet ”lykkeposen” hotellejlighederne, men de blev købt
af marienlyst. det var meningen, at aktiverne i ”lykkeposen” kun skulle være kortvarigt i
capinordic koncernen. banken havde da et tæt samarbejde med kbus og ville gerne
begunstige harry rosenberg og kredsen bag marienlyst ved at tilbagesælge hotellejlighederne
til marienlyst. marienlyst havde oprindeligt ejet lejlighederne, men så solgt dem til eurotrust.
det var ikke et gavemiljø. der var et usikkerhedsmoment i form af en finansiering i roskilde
bank. der var tale om en attraktiv pris for marienlyst. han tvivler på, at capinordic
koncernen tabte penge på at sælge hotellejlighederne. han mener, at der var en lille avance.
der var nogle aktiver i lykkeposen, som man bare ville af med. marienlysts køb blev
finansieret af et selskab i capinordic koncernen, og banken overtog dette lån.
foreholdt bind 2, side 3156, mail af 24. august 2009 fra michael mikkelsen om, at der tegner
sig et ”mønster”, forklarede han, at han ikke har set mailen før retssagen. låneengagementet
var oprindeligt bevilget af aktie- og valutainvest. han havde som koncerndirektør
bemyndigelse til at bevilge sådanne lån. lånet var sikret med et ejerpantebrev med pant efter
60-65 mio. kr. hoteldriften gav altid et lille minus, og kasinoet et overskud på 10-15 mio. kr.
det var forudsætningerne.
i sommeren 2009 havde bestyrelsen i holdingselskabet i samarbejde med stabscheferne i
banken og de svenske datterselskaber fokus på koncernsynergier. man ønskede at omdanne
banken til at være endnu mere grøn. man mente i holdingselskabet, at de lån, der var i
koncernen, skulle føres ned i banken, der var bedst egnet til at håndtere det. holdingselskabet
skulle ikke beskæftige sig med udlån. det var et led i bankens og holdingselskabets nye
fokuserede strategi. banken havde vedrørende marienlyst en mulighed for at låne penge ud på
fuldt dækket basis. han er ret overbevidst om, at mikkelsen var vidende om den
strategiproces, der pågik. det var primært henrik juul, der deltog, så han kan ikke sige, om
mikkelsen kendte specifikt til overvejelserne om marienlyst. der var en direkte snitflade
mellem direktøren i marienlyst og michael mikkelsen, der modtog regnskaber mv.
                                             - 808 -
forevist bind 2, side 3226, orientering om bevilgede engagementer, forklarede han, at dette
viser, at mikkelsen brugte sin bevillingsbemyndigelse til at bevilge lånet til marienlyst.
foreholdt bind 1, side 1319, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at kreditafdelingen var
blevet lidt usikker på, om marienlyst skulle konsolideres med kbus og om provenuet skulle
tilgå et koncernselskab, og derfor besluttede man, at bestyrelsen skulle bevilge engagementet.
de tre lån til synerco, volleshave holding og dansk anlægsinvest
foreholdt kreditindstilling af 3. oktober 2006, bind 2, side 3245, forklarede han, at den er
udarbejdet af kåre breinholt. kontakten til de tre selskaber skete til ham dels fra bo
kristensen, peter forchhammer og peter juul, og dels via dico, som ejede aktier i eurotrust.
de tre selskaber afgav krydsselvskyldnerkaution og repræsenterede hver et så betydeligt
kapitalgrundlag, så de hver især kunne indfri engagementet på anfordring. banken havde et
tæt forhold til synerco og var vidende om aktiviteterne heri. om dansk anlægsinvest vidste
man, at selskabet var involveret i eurotrust, og ud fra bankens viden om eurotrust vidste
man, at også dette selskab var i god gænge.
han mener ikke, at han havde noget at gøre med, at lånet blev splittet op på tre låntagere. han
så intet problem heri, da det var de samme tre selskaber, der krydskautionerede. kåre
breinholt har måske orienteret ham om det. det blev forelagt bestyrelsen til efterretning.
foreholdt bind 2, side 3263, kreditindstilling dateret 5. december 2006 vedrørende et lån på 7
mio. kr. til volleshave, sikkerhedsoversigten, forklarede han, at det var tale om en marginal
ændring i sikkerhederne, idet lånene nu blev bevilget udelukkende på grundlag af
kautionerne. han mener, at det lå inden for direktørens bevillingskompetence at foretage
denne omlægning af den oprindelige bevilling af 3. oktober 2006.
foreholdt bind 2, side 3832, peter forchhammers forklaring i en af omstødelsessagerne,
forklarede han, at han ikke havde noget kontor hos synerco. dka consult og synerco havde
sammen erhvervet en ejendom i virum på 1600 m2, og der boede en række mindre
virksomheder, herunder dka i en del og synerco i en anden. de enkelte virksomheder var
helt adskilt.
                                               - 809 -
foreholdt bind 1, side 1159, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 21. december
2006, forklarede han, at en oprindelige kreditindstilling på i alt 12 mio. kr. til synerco ikke
blev til noget. i stedet blev der bevilget et lån på 25 mio. kr. jf. kreditindstilling af 28.
december 2006, bind 2, side 3410, lånet blev bevilget, fordi synerco mente, at man ville få
en selskabsskat i 2006, og den ønskede synerco at begrænse og ønskede derfor at erhverve en
vindmøllepark, der var et afskrivningsberettiget aktiv. dette var formålet med lånet. synerco
var på det tidspunkt et kendt ansigt i banken. han husker ikke, om henvendelsen kom til ham
eller direkte til breinholt. han var vidende om og enig i bevillingen, der blev givet af kåre
breinholt.
han ser ikke nogen problemer i bevillingen, da købet af vindmølleparken var attraktivt, og
banken fik fuld nedvægtningsberettiget sikkerhed for 20 mio. kr., mens de resterede 5 mio.
kr. var afdækket med kaution. synerco havde en solid bonitet. synercos indlån på de 20 mio.
kr., der var lagt som sikkerhed, kunne være betinget af et opsigelsesvarsel eller en
rentedekort, og derfor antager han, at synerco har vurderet, at det bedre kunne betale sig at
låne pengene end at opsige indlånet. på dette tidspunkt var direktørens bevillingskompetence
5 mio. kr., og i kraft af det kontante indlån, lå bevillingen samlet inden for hans kompetence.
desuden havde kåre breinholt afstemt det med ham og claus ørskov.
foreholdt bind 1, side 1163, bestyrelsesmødereferat, hvor bevillingen var på dagsordenen til
efterretning, var der ingen kritik af bevillingen.
foreholdt kreditindstilling af 29. marts 2007, bind 2, side 3445, og bestyrelsesmødereferat
bind 2, side 3451, jf. bind 1, side 1177, bestyrelsesmødereferat, hvor der drøftes en
rammebevilling på 25 mio.kr. til synerco, forklarede han, at synerco ofte i forbindelse med
investering i aktiver ønskede at låne penge, og derfor var det mest hensigtsmæssigt med en
rammebevilling. på det tidspunkt var synercos økonomiske bonitet uden forbehold.
synerco var betydelig aktionær i både eurotrust og olicom og havde en selvstændig interesse
i at investere i olicom. han har ikke overtalt synerco til at tegne aktier i olicom.
                                              - 810 -
foreholdt posteringsoversigter bind 2, side 3489, og side 3629, forklarede han, at
tegningsbeløbet blev overført fra sparbank med en dags valørforskydning, og at han derfor
ikke mener, at tegningen af aktier i olicom blev finansieret ved et overtræk.
foreholdt bind 20, side 68, overtræksliste, forklarede han, at det var et fast bilag på hvert
bestyrelsesmøde. grøn farve betød, at der ikke var fare på færde.
foreholdt bind 1, side 1259, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 26. august 2008,
pkt. 3.2 vedrørende nedskrivninger per 30. juni 2008, hvor mikkelsen nævner, at
soliditetsgraden for synerco er blevet dårligere, forklarede han, at det skyldtes det ”score
card”, der blev anvendt ved kreditvurderingen. synerco havde en forøget egenkapital, men
samtidig en forøgelse af passivposterne, og det gav en lavere soliditet, der indvirkede på
karakteren efter score card modellen. det er ren teknik og har intet med oiv (objektiv
indikation for værdiforringelse) at gøre.
foreholdt bind 2, side 3513, mikkelsens forklaring i omstødelsessag om, at ” synerco aps’
gearing var således blevet lidt højere end tidligere i forbindelse med årsrapporten for 2007, og
selskabet måtte derfor ved kreditklassevurderingen nedgraderes fra en topplacering. synerco
aps lå imidlertid stadig over middel i vurderingen”, er han enig i denne forklaring.
sbs – eller bulgarien – var et af de mange projekter, som synerco ”tilflød banken”. det var
et attraktivt grundstykke op til en meget attraktiv golfbane, hvor der kunne opføres hotel og
ferieboliger. synerco ønskede bankens bistand til at finde investorer, og banken udførte due
diligence med bistand fra rønne og lundgren med vurdering af blandt andet bulgarske
selskabsforhold. man opdelte projektet i to trancher, og banken påbegyndte salg af tranche 1.
det gik nogenlunde men dog lidt trægt. banken og koncernen inviterede blandt andre
eksperter fra novasol, der fik sat lidt skub i salget. der endte så med at henstå en post på 9
mio. kr., som synerco tegnede, så tranche 1 var fuldtegnet. det viste sig så, at banken og
rønne og lundgren ikke havde gjort due diligence arbejdet godt nok. det viste sig, at tranche
2 nok skulle sælges til en lidt lavere pris. tranche 2 blev udbudt, men der skete ikke
yderligere salg. synerco pressede på for salget af tranche 2. det endte så med, at capinordic
koncernen fandt en mulighed for at afkøbe synerco tranche 2. han mener, at det var c3
invest, der købte tranche 2. han er enig i, at der skulle ske en prisreduktion for tranche 2.
                                             - 811 -
foreholdt bind 2, side 3463, uigenkaldelig transport til sikkerhed fra synerco til banken i
købesummen, forklarede han, at de 6 mio. kr., der frigøres til forstædernes bank var en del
heraf.
synerco og dka har aldrig været samtidige aktionærer i polinvest. frem til den 24.
september 2008 var der ikke noget fælles ejerskab. ved købsaftalen denne dato erhvervede
dka synercos mellemregning med polinvest og synercos ejerandel i polinvest for 16 mio.
kr. herefter henstod et medejerskab for synerco på 6-7 % i polinvests datterselskab nordic
development, som efterfølgende blev erhvervet af dka efter synercos konkurs.
projektet havde i en periode ligget i bankens investment afdeling.
foreholdt bind 20, side 73, købsaftale mellem dka og synerco, forklarede han, at
forchhammer rettede henvendelse til ham og spurgte, om han var interesseret i at købe
synercos andel af polinvest. synerco ønskede at anvende pengene til at købe et jysk selskab,
der hed ”spil og vind”. synerco havde da allerede lagt ca. 20 mio. kr. købesummen for
polinvest blev af synerco anvendt til investering i ”spil og vind”.
det kostede dka købesummen samt en kaution til forstædernes bank på 9 mio. kr.
herudover er der en omstødelseproblematik for 6 mio. kr. hvis denne sag vindes af dka, er
erhvervelsen af polinvest nok status quo. hvis man taber de 6 mio. kr., er der et betydeligt
tab.
foreholdt bind 2, side 3832, forchhammers forklaring om, at ”lasse lindblad fik det polske
projekt til en meget billig penge - sådan var tiden”, forklarede han, at han dengang mente, at
det var en attraktiv pris. efterfølgende har han fået at vide, at andre forinden havde sagt nej til
at købe til den pris.
han havde ikke forud for dette tidspunkt kautioneret for synerco hverken personligt eller via
dka.
                                            - 812 -
efter betaling af købesummen blev det konstateret, at aktierne i polinvest og
mellemregningen var pantsat for synercos engagement med forstædernes bank. det blev løst
ved forhandlinger mellem synerco og forstædernes bank om forstædernes banks krav til at
frigive sikkerhederne. resultatet var som angivet i aftalen mellem synerco og forstædernes
bank, bind 2, side 3483, hvorefter 6 mio.kr. skulle indbetales kontant og til sikkerhed for en
restbetaling på 9 mio. kr. skulle dka afgive selvskyldnerkaution.
synerco havde et engagement i banken, og synerco skulle vederlægges af sbs med 15 mio.
kr. vedrørende tranche 2. der var givet transport til banken vedrørende dette provenu.
engagementet var ikke bevilget på grundlag af disse transporter, og når de blev indbetalt på
engagementet, kunne synerco igen disponere og betale beløbet til forstædernes bank. der var
drøftelser om, hvorvidt banken kunne forhindre synerco i at hæve pengene, og claus ørskov
var involveret. banken havde et langvarigt samarbejde med synerco og ønskede at finde en
løsning, der tilgodeså både banken, forstædernes bank og synerco. henrik juul sagde, at
man ikke bare kunne lukke kreditten ned, og at synerco derfor kunne disponere. der var tale
om, at synerco havde en rammebevilling i banken.
aftalen mellem synerco og dka af 6. oktober 2008, bind 2, side 3481, er konciperet af
birgitte drewes, og han deltog ikke heri for at undgå et habilitetsproblem. pengene skulle
overføres til en konto i forstædernes bank tilhørende dka, og pengene blev overført til
denne konto, hvor de stod i 42 minutter, indtil pengene blev videreoverført til synercos konto
i forstædernes bank for at opnå frigivelse af sikkerhederne. det var for at få sikkerhederne
frigivet, at pengene blev overført via dka. det var hele tiden meningen, at de skulle videre
til forstædernes bank. det er birgitte drewes, der traf det valg vedrørende betalingen. der
føres nu omstødelsessag mod dka om disse 6 mio. kr.
foreholdt avisartikel af 2. oktober 2008, bind 2, side 3479 om, at peter forchhammer var ved
at give op, forklarede han, hverken han eller andre i banken i på det tidspunkt, hvor aftalen
blev indgået, havde en fornemmelse af, at synerco var på vej mod konkurs. havde han vidst
det, havde han ikke påtaget sig en selvskyldnerkaution. han var opmærksom på, at synerco
var påvirket af finanskrisen, men han forventede ikke en konkurs.
                                               - 813 -
foreholdt bind 2, side 3513, mikkelsens forklaring i omstødelsessag om, at ”peter
forchhammers udtalelser i artiklerne i børsen den 2. oktober 2008 gav anledning til drøftelse
i banken, men førte ikke til overvejelser om opsigelse af synerco aps* engagement. peter
forchhammer har således altid været kendt for at være emotionel og for ikke at være bange
for at udtale sig til pressen”, , er han enig i mikkelsens vurdering.
han var ikke indkaldt som vidne i omstødelsessagerne vedrørende synerco. han har læst
forchhammers forklaringer, og mener ikke, at forchhammer har talt sandt om deres forhold.
han kontaktede forchhammer, der fortalte ham, at han var til møde hos kurator tuxen og
blev skolet i, hvilke svar han skulle give. forchhammer havde behov for at redde en privat
transaktion, hvor han havde solgt sin bolig til sin ægtefælle, og var derfor afhængig af
kurators velvilje.
følgeforretninger
chemometec var et porteføljeselskab, hvor synerco havde en væsentlig ejerandel, og synerco
åbnede muligheden for, at banken kunne lave en ipo (initial public offering) på chemometec
og opnå indtjening derved.
det samme gælder comendo.
synerco/vagner var en bridgefinansiering, som banken faciliterede i sommeren 2008.
bulgarien og bulgarien invest ii er en del af den indtjening, der udspringer af de
investeringer, som han har beskrevet.
colexon gebyr er den relative andel.
tellebusborgvägen var et ejendomsprojekt, hvor blandt andet synerco og dka investerede,
og banken opnåede et fee.
adr
                                             - 814 -
han har ingen relationer til jesper jørgensen. han husker ikke, hvordan jesper jørgensen kom
i kontakt med banken. det kan være via finn helmer.
banken havde en interesse i comx, der var ejet af finn helmer og jesper jørgensen via deres
selskaber.
det er muligt, at den første henvendelse vedrørende engagementet med adr kom til ham,
men han husker det ikke.
foreholdt bind 2, side 3888, bestyrelsesmødereferat, jf. kreditindstilling, bind 2, side 3884,
forklarede han, at ikke havde noget med kreditindstillingen at gøre. der var opstået et
kapitalbehov i forbindelse med en næsten gennemført renovering af hotellet i nyropsgade.
han mente ikke, at banken isoleret set skulle finansiere dette som reelt var en afsluttende
manko i et næsten færdigt projekt, medmindre det i øvrigt gav indtjeningsmuligheder for
banken.
der var en eksisterende finansiering i niveauet 155 mio. kr., og der var investeret ca. 200 mio.
kr., og i forhold til den vurdering, banken modtog, var bankens pant inden for ca. 75 % af
ejendommens forventede salgspris. der var ikke noget galt med sikkerheden i engagementet.
foreholdt bind 2, side 3901, vurdering af ejendommen, forklarede han, at han ikke erindrer, at
casen skulle ”vendes med” ham, men det stemmer fint med bevillingen på bestyrelsesmødet.
måske var det fordi, der var nogle marginaler, der ikke mødte bestyrelsens krav.
foreholdt bind 2, side 3916, mener han at kunne huske at have fået denne opdatering fra
michael mikkelsen om yderligere sekundær pant i nogle ejendomme, som han var tilfreds
med.
han havde ikke dagligdags fokus på salget af ejendommen.
foreholdt kreditindstilling af 5. juni 2007, bind 2, side 3950, havde han ikke noget at gøre
med denne. jesper jørgensen havde en række salgsaktiviteter ude, og formentlig i sommeren
2007 ønskede han selv, at banken fik en mandataftale, således at banken fik et fee, hvis
                                             - 815 -
banken fandt en køber. han havde konkrete forhandlinger med steen larsen, som var
interesseret i at købe ejendommen og under sit møde med steen larsen, ringede de til jesper
jørgensen og steen larsen bød 195 mio. kr., og jørgensen ville have 200 mio. kr. forskellen
var netop det fee, som banken skulle have.
han havde ikke i øvrigt noget at gøre med opfølgningen på engagementet, der foregik i
kreditafdelingen. på et senere tidspunkt, da det havde vist sig, at det ikke var så let at sælge
ejendommen, besigtigede han og claus ørskov denne. der var et problem med brandtilsynets
godkendelse. det var i 2007 eller foråret 2008.
det kan godt have været ham selv, der bidrog til, at de tilgodehavender, som finn helmer og
adr havde i comx, blev stillet som sikkerhed.
foreholdt kreditindstilling maj 2008 vedrørende en forhøjelse af engagementet med 4,6
mio.kr., bind 3, side 46, forklarede han, at han ikke havde med denne forhøjelse at gøre. det
foresvæver ham, at jesper jørgensen rettede henvendelse til holdingselskabet, og han
tilkaldte henrik juul eller michael mikkelsen til mødet, hvor jesper jørgensen kom med sine
ønsker, der gik på en forhøjelse til at færdiggøre hotellet. adr havde allerede lagt en
betydelig købesum til det polske selskab.
han kan ikke vurdere, hvor påtrængende det var at få afholdt de udgifter, som jesper
jørgensen ønskede lånet til.
det beløb, som adr brugte til at købe anparter for i polske selskaber, var alene til brug for en
restbetaling på købet af disse anparter og angik ikke et væsentligt beløb af det ansøgte.
frem til september 2008 ved han ikke, hvad der skete med engagementet.
foreholdt mail af 8. september 2008 fra jesper jørgensen til henrik juul, bind 3, side 122,
forklarede han, at disse overvejelser havde han ikke noget med at gøre.
                                               - 816 -
foreholdt bind 3, side 139, mail fra michael mikkelsen til juul 10. marts 2010, forklarede
han, at der var flere tilløb til, at finn helmers selskaber skulle afkøbe aktiver fra jesper
jørgensen. det stod på over en periode, og det var han involveret i.
det var en forventning i 2008, at hotellet ville blive solgt. men markedet flyttede sig, og
prisen faldt dermed.
                                             finn helmer
finn helmer var en kontakt, som han havde mødt et par gange med peter forchhammers
mellemkomst.
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 3216, jf. bind 1 side 1227, bestyrelsesmødereferat,
vedrørende lånet på 27 mio. kr., forklarede han, at idéen med et lån til finn helmer med
sikkerhed i comendo kom fra peter forchhammer, finn helmer og jesper jørgensen.
finn helmer var på det tidspunkt en meget attraktiv kunde, og engagementet med adr havde
ikke helt udviklet sig, som man gerne så det, selv om det dog ikke på dette tidspunkt var
kritisk.
det var interessant for banken at få en bedre debitor og en bedre sikkerhedsstruktur. han anså
det ikke for en mangel, at man ikke havde dokumentation for finn helmers formue i
betragtning af de sikkerheder, banken havde. finn helmer var en ”hædersmand”, og de
oplysninger, der tilflød banken, gav et adækvat beslutningsgrundlag.
foreholdt kreditindstilling dateret 20. februar 2008 på en kassekredit på 27,5 mio.kr. til finn
helmer, bind 3, side 3238, hvorefter lånet baseredes på selvskyldnerkautioner fra finn
helmer og peter forchhammer og ikke med det samme på pant i comendo aktier, og bind 1,
side 1232, bestyrelsesmødereferat, mener han at kunne huske, at det skyldtes en teknisk
forsinkelse med hensyn til notering af comendoaktierne, idet konverteringen af comx aktier
til comendo aktier krævede fysisk indlevering af comx aktierne. han tvivler på, at banken
derved var dårligere stillet, idet der var givet transport i aktierne.
                                             - 817 -
foreholdt et memo af 17. juni 2008 fra tina jørgensen og birgitte drewes til henrik juul om
comendos aflyste køb af comx holding, bind 3, side 3241, hvor der redegøres for
konsekvenserne heraf for bankens engagement med finn helmer, forklarede han, at han ikke
var involveret i dette forløb. han har formentlig erfaret, at comendo comx transaktionen
ikke blev gennemført, og han mener, at banken disponerede efter bogen. han havde ikke
noget med engagementet at gøre fra februar og frem.
foreholdt bind 1, side 1295, bestyrelsesmødereferat marts 2009 vedrørende finn helmers
overtagelse af det meste af engagementet med adr og i den forbindelse forhøjelsen af finn
helmers engagement med 18,9 mio.kr., forklarede han, at han ikke havde noget at gøre med
hverken adr eller finn helmer i efteråret 2008 og frem til marts 2009.
foreholdt bind 3, side 3253, denunciation vedrørende pant til banken i gældsbrev udstedt af
comx til finn helmer, forklarede han, at han husker, at der kom frie aktiver ind og støttede
op om engagementet med adr, hvor engagementet med adr blev nedbragt, og
engagementet med finn helmer øget. adr’s økonomiske kunnen på dette tidspunkt var truet,
og et af finn helmers væsentligste aktiver var investeringen i comx, og denne var derfor
bekymret for adr’s økonomi.
foreholdt kreditindstilling dateret 25. oktober 2009 vedrørende prolongering af engagementet
til 1. november 2010, bind 3, side 3264, formueopgørelse for finn helmer, forklarede han, at
finn helmer havde en højere volatilitet på egenkapitalen end personer med f.eks.
statsgældsbeviser, idet en stor del af aktiverne udgjordes af unoterede papirer og
mellemregninger med unoterede selskaber. finn helmer havde dog en baggrund og historik,
der viste, at han kunne skabe værdier. man kunne nok indregne en risiko ved at gange hans
formue med godt og vel 0,5.
da banken fik pant i tilgodehavender i comx, blev der foretaget finansielle kalkulationer, der
viste, at comx kunne servicere dem. det var bestyrelsens vurdering, at de muligvis ikke var
kurs 100, men bestemt repræsenterede en sikkerhedsmæssig værdi.
at få finn helmer ind som debitor i stedet for jesper jørgensen var en sædvanlig bankmæssig
øvelse.
                                              - 818 -
han er ikke bekendt med nogen antedateringer.
                                              savoretti
savoretti er russer, men vist også italiensk statsborger, og kontakten til banken kom gennem
anders moesgaard og walls. walls er et ejendomsdeveloperselskab, der er noteret på børsen
med aktiviteter i danmark, rusland og baltikum.
det var anders moesgaard, der var i ”driver’s seat” hos walls. han mener, at forchhammer
introducerede ham til moesgaard. han har ikke haft samarbejde med eller kontakt til
moesgaard uden for capinordic.
foreholdt bind 3, side 240, mail fra mikkelsen til juul 20. februar 2007, og kreditindstilling,
bind 3, side 236, samt bestyrelsesmødereferat, bind 3, side 249, vedrørende lånet på 21
mio.kr. til savoretti, forklarede han, at han på bestyrelsesmødet gav oplysningerne om, at
savoretti er ejendomsmand i rusland og har samarbejdet med walls, fordi han havde mødt
ham på et møde med moesgaard, hvor der blev drøftet en mandataftale med walls. han
mener, at moesgaard rettede henvendelse med eller på vegne af savoretti, og at denne så
havde et par møder med michael mikkelsen, men han havde ikke, bortset fra det oplyste, selv
at gøre med at skaffe oplysninger vedrørende savoretti. lock-up aftalen, der blev nævnt på
bestyrelsesmødet, ville ikke gælde ved en tvangsrealisation.
det bærende for kreditten til savoretti, var sikkerhederne frem for en vurdering af savorettis
personlige formåen. aktierne i walls havde en kursværdi på 40-50 mio. kr., som kun blev
optaget til 25 % af værdien. hertil kom, at savoretti ville købe yderligere papirer, der ville
indgå i sikkerhedsstillelsen. engagementet var enten overdækket eller også var blanco 0. man
var i bestyrelsen bevidst om, at man ikke havde økonomiske oplysninger på savoretti, men
han var interessant, fordi han kom sammen med walls og moesgaard, og opererede i et
område, som banken gerne ville ind på. man tilsidesatte hverken kreditpolitik eller
sikkerhedskrav. han vil ikke mene, at han havde fået engagementet uden pantet i walls
aktierne.
                                             - 819 -
han havde ikke noget med engagementet at gøre efter bevillingen.
foreholdt posteringsoversigt bind 3, side 310, vil han gætte på, at når der er indbetalinger fra
am gruppen, så er det, fordi aktierne var udlånt fra moesgaard, og at denne formentlig havde
en interesse i at afkøbe dem.
                                          lake dümmer
am-gruppen var anders moesgaards holdingselskab og ejerselskabet til walls.
foreholdt bind 3, side 335, brev fra banken af 28. februar 2007 vedrørende am gruppen
”proof of funds”, forklarede han, at der var forhandling vedrørende køb af lake dümmer
invest, og banken havde på det tidspunkt en rimelig viden om walls, am-gruppen og lake
dümmer projektet. moesgaard anmodede om, at denne ”proof of funds” blev udfærdiget ved
en henvendelse til michael mikkelsen eventuelt via ham. det var juul, der konciperede den,
og når det var ham selv og claus ørskov, der underskrev, var det, fordi det er et krav. der
findes en bankhåndbog om, hvordan sådanne ”comfort letters” med forskellig styrke skal se
ud. proof of funds var nødvendigt for, at am gruppen kunne forhandle i tyskland.
foreholdt bind 1, side 1178, bestyrelsesmødereferat pkt. 5.1 om en efterretningssag
vedrørende en garanti på 28 mio.kr., hvor han nævner, at der reelt er tale om en udvidet
soliditetsbesvarelse, er det det pågældende ”proof of funds”. den er nok på kanten af, hvornår
der kræves en bevilling. de skønnede, at det ikke var nødvendigt, men at bestyrelsen alligevel
skulle orienteres.
foreholdt bind 3, side 317, estimat 2006 for am gruppen, og kreditindstilling af 19. marts
2007, bind 3, side 351, forklarede han, at han ikke havde at gøre med udfærdigelsen. det må
være mikkelsen og juul. på det tidspunkt mener han ikke, at dka eller synerco var
medaktionærer i lake dümmer invest, der muligvis endnu ikke eksisterede.
foreholdt bind 3, side 357, kreditindstilling af 27. marts 2007 vedrørende etablering af kredit
stor dkk 45 mio. til overtagelsen af engagement med am gruppen a/s stort dkk 28 mio.
til køb af grundstykke i tyskland, forklarede han, at moesgaard havde kontaktet synerco, om
                                             - 820 -
de ville være med, og forchhammer kontaktede ham for at høre, om dka ville være med.
am-gruppen havde den fornødne erfaring med developerprojekter. synerco var kapitalstærk,
og forchhammer havde indsigt i feriehuseaktiviteter. han selv blev inviteret med formentlig
på grund af hans finansielle forståelse. han havde på det tidspunkt indsigt i projektet.
lake dümmer bestod af 4-5 forskellige aktiviteter. den ene var en stor campingplads, der
betalte en forpagtningsafgift. endvidere var der en lille havn med plads til ca. 350 sejlbåde.
derudover var der 60-65 sommer- og helårshuse, hvor der boede nogen, og så var der et stort
grundstykke. der var i alt ca. 400.000 m2 i idylliske omgivelser ned til tysklands største sø.
det er helt normalt, at der ikke er opnået myndighedsgodkendelser. hvis lokalplaner ikke
åbner muligheder for en developers planer for et område, er det et normalt led i
developervirksomhed at søge at få de nødvendige ændringer igennem. han ved ikke, om man
havde en masterplan. havde man haft en lokalplan, der muliggjorde de planlagte
byggeaktiviteter, så havde købesummen været 50 gange større. ofte kommer en lokalplan
først på plads, når man detaljeret har beskrevet sine planer.
da han gik ind som investor, fik han at vide, at der var et cash flow fra campingplads og havn,
der kunne servicere gælden. moesgaard vurderede, at man kunne opnå de nødvendige
godkendelser.
foreholdt bestyrelsesmødereferat vedrørende kreditindstillingen på 25 mio.kr. til am
gruppen, bind 1, side 1182, forklarede han, at banken gerne ville låne ud til gode kunder, og
engagementet gav måske mulighed for en investment case til banken. derfor var der ingen
grund til, at man gik til en anden bank, selv om dka var involveret. da banken bevilgede
engagementet, var der internationale topinvestorer, der var interesserede i at købe, herunder
merrill lynch.
han havde ikke noget at gøre med bevillingen og opfølgningen herpå. mikkelsen og thomas
stampe fra bech bruun mandsopdækkede denne bevilling.
foreholdt bind 3, side 365, mail af 19. april 2007 fra mikkelsen til juul om en opstået manko
i forbindelse med finansieringen af lake dümmer, forklarede han, at han ikke var involveret
                                               - 821 -
i dette. der var direkte kontakt mellem mikkelsen og moesgaard. han tillod sig at lade dka
ligge i ”slipvinden” på bankens due diligence, herunder vedrørende sikring af adkomst og
sikkerheder.
foreholdt bind 3, side 368, kreditindstilling maj 2007 vedrørende en udvidelse af engamentet
med 2,5 mio.kr. i forbindelse med gennemførelsen af engagementet, forklarede han, at den
ikke havde været vendt med ham. at mikkelsen vender en sag med ørskov som anført i
indstillingen, er der ikke noget forkert i. han var ikke vidende om det i dette tilfælde. det er
helt naturligt, at man vender en sag med et bestyrelsesmedlem.
foreholdt mail 19. juni 2007 fra mikkelsen, bind 3, side 426, forklarede han, at han var lidt
irriteret over, at man havde bypasset den proces, der var med bankens krav om, at sikkerheder
skulle være på plads før banken bevilgede en udvidelse, men på den anden side, var der andre
liebhavere, der var parate til at betale, således at investeringsmuligheden ville blive forpasset,
og am gruppen var i stand til at skaffe finansiering uden banken. han mener, at han
reflekterede over for forchhammer og moesgaard, at det var en uhensigtsmæssig procedure.
foreholdt bind 3, side 445, om yderligere sikkerheder som kompensation for, at banken
accepterede udbetaling uden at alle sikringsakter var etableret, forklarede han, at han kun
skulle stille pro rata kaution, mens am gruppen og synerco skulle stille
selvskyldnerkaution. dette skyldes, at de to havde støttet processen, hvor banken skulle
udbetale uden at sikringsakter var etableret, hvorimod han og dka havde fastholdt, at der var
disponeret på en uhensigtsmæssig måde. så endte man med at aftale kautionerne på denne
måde. hvis det viste sig, at dispositionerne gav et tab, så ville det forplante sig til banken, og
dka ville så være bundet af pro rata kautionen, og derfor blev der lavet en
friholdelseserklæring for at friholde dka fra konsekvenserne af de manglende sikringsakter.
mikkelsen og bech bruun var enige i dette.
foreholdt kreditindstilling af 15. august 2007 vedrørende en samlet kreditramme på 55,75
mio.kr. til lake dümmer invest, bind 3, side 483, med krav i henhold til term sheet,
forklarede han, at fra august 2007 og til januar 2008 fik mikkelsen og moesgaard løbende
bragt bankens krav på plads, og moesgaard havde løbende rejser til området og var ved at
blive mere konkret med planerne.
                                             - 822 -
foreholdt bind 3, side 494, mail fra mikkelsen 24. januar 2008, at dette i princippet ikke var
”bankmiljø”, det var vedrørende dka’s ejerandel, men mikkelsen var så venlig at holde ham
opdateret. det var uden moesgaards og forchhammers viden.
foreholdt bind 3, side 573, brev af 8. juli 2008 fra bech bruun til mikkelsen med deres
bemærkninger til en omstruktureringsplan, husker han, at i takt med, at man fik et fuldt
billede af lake dümmer invest, var der nogle gældsposter, der ikke var helt undersøgt. han
tror ikke, at schoddes ejerandel var aftalt med de andre investorer, og bech bruun havde
overvejelser om en løsning på, hvordan man kunne komme af med schodde. der havde på
dette tidspunkt været et pres fra moesgaard, der ikke mente, at det var rimeligt, at dka
bevarede 25 % i lyset af, at man havde opnået en pro rata hæftelse og en friholdelse. der var
derfor en forståelse om, at dka ville overdrage sin ejerandel til synerco. der lå ikke en
overvejelse af, at synerco var i økonomisk uføre. synerco var ikke da økonomisk angrebet,
og det gav god mening at placere investeringen hos synerco. når han solgte, så var det
måske, fordi synercos og moesgaards måde at drive det på var anderledes end hans, og han
havde udfordringer nok. der var ikke nogen i bankens bestyrelse, der sagde noget, men bech
bruuns brev kan nok også have medvirket til hans beslutning. det primære var dog, at han
ikke ønskede at være aktionær i et miljø, hvor han ikke længere var velkommen.
foreholdt dka’s brev af 11. august 2008 til banken med anmodning om frigivelse af
kautionen, bind 3, side 585, forklarede han, at den 30. maj 2008 var det tidspunkt, hvor
synerco første gang stillede krav om overdragelse, og derfor skete det med virkning fra denne
dato. han ved ikke, om anders moesgaard var orienteret. der var vist nogle forhandlinger om
en ejeraftale, men han mener ikke, at det kom på plads. der var jo ikke noget mærkeligt i at
anmode om frigivelse for kautionen, når dka ikke var medejer. det stillede ikke moesgaard
dårligere.
han havde ikke noget at gøre med den efterfølgende kreditindstilling af 21. august 2008
vedrørende prolongering og ændret ejerstruktur, jf. bind 3 side 589. det var michael
mikkelsen, der stod for den. han var nok godt klar over, at man ikke ville frigøre dka uden
at få noget andet i stedet. han havde ikke noget at gøre med det, der blev stillet som sikkerhed
                                             - 823 -
i stedet. banken fik sikkerhed i børsnoterede værdipapirer, hvis værdi oversteg pro rate
kautionen med 7 mio. kr.
synerco var på dette tidspunkt dybt involveret i et milliardprojekt i tyskland, og der var ingen
indikation for, at selskabet var i vanskeligheder.
foreholdt bind 3, side 622, brev fra advokat nemeth til finanstilsynet, og bind 3, side 624,
med garanti fra scanhygrid, var han ikke involveret i dette. det var forhandlinger mellem juul
og moesgaard. ved garantien kom am gruppen ud af sin kaution.
foreholdt bind 3, side 317, estimat 2006 vedrørende am gruppen udvisende en egenkapital
på 846 mia. kr., forklarede han, at dette formentlig var stærkt eroderet, da man nåede til 2009.
retrospektivt kan man sige, at man burde have forudset det kraftige fald på ejendomme og
alle andre aktiver, men det er retrospektivt. man kunne ikke have forudset det. i 2015 er
mange af værdierne tilbage igen.
                                       centerplan allokton
kontakten til carsten leveau blev skabt før capinordictiden via ejendomsselskabet nordicom,
hvor leveau var en betydelig aktionær. han har ikke en privat relation til leveau. de har ikke
lavet forretninger sammen før capinordic.
nikolajgruppen indgår i centerplangruppen. centerplan var leveaus developervirksomhed,
som havde en betydelig balance og betydelige ejendomsbesiddelser i danmark, sverige og
tyskland. i 2005-2007 var han nok en af de mest succesfulde ejendomsinvestorer i
københavn og måske også danmark. han var en top 5 kunde for en bank
det var en virksomhed med en betydelig og diversificeret balance og en koncern, der var
transaktionsdrevet. koncernen havde en formue på minimum 1 mia. kr., og da det toppede var
markedsværdien nok 2,5 – 3 mia. kr.
thomas faarborg, som han ikke kendte i forvejen, var ceo eller cfo i centerplan.
                                             - 824 -
banken og han havde over en længere periode forsøgt at få nogle af leveaus forretninger ind i
banken. der kom en låneforespørgsel på 75 mio. kr., som han ikke kan huske formålet med.
foreholdt bind 3, side 751, brev fra leveau og faarborg om finansiering af erhvervelsen af en
aktiepost i allokton, forklarede han, at henvendelsen kom til ham, fordi det var ham, der
havde arbejdet på at få dem ind som kunder. han håbede, at allokton kunne afføde nogle
investment forretninger til banken.
foreholdt bind 3, side 785, hvor han videresender henvendelsen til henrik juul og michael
mikkelsen, forklarede han, at den skulle kreditvurderes og analyseres i banken. når der kom
en kunde ind i banken, brugte han kræfter på, at der så hurtigt som muligt blev skabt en
direkte relation til juul og mikkelsen, og når han skrev, at juul var velkommen til at deltage i
møde næste dag, så var det, fordi et møde kl. 8.30 nok var lidt tidligt for dem, men de var
selvfølgelig velkomne til at deltage i det første møde, der jo bare var starten på en længere
proces. han kan ikke se problemet i, at han selv havde aftalt et indledende møde.
centerplan havde en eksisterende ejendomsportefølje og havde dermed den organisatoriske
struktur på plads. de havde viden om, hvordan man videreudviklede ejendomme. det var
interessant at se på synergierne mellem centerplan og allokton.
sagen overgik hurtigt til juul og mikkelsen, der havde en basisviden om centerplan fra deres
analyse af nikolajgruppen, og han var ikke involveret i sagen frem til behandlingen på
bestyrelsesmødet. den 14. maj 2007 havde de en strategidag i banken, der foregik på en båd i
nyhavn, men han erindrer ikke, at centerplan var et tema.
foreholdt mail 3. maj 2007, fra mikkelsen til faarborg, bind 3, side 822, om overførsel af 20
mio. sek, forklarede han, at han mener, at der var en løbende partiel betalingsstrøm
vedrørende aktierne i allokton. han husker ikke at være blevet konsulteret om udbetalingen.
det lå inden for direktørens bemyndigelse.
foreholdt bind 3, side 852, mail med engagementsaftale 15. maj 2007, forklarede han, at han
ikke husker aftalen i detaljer, men juul og mikkelsen har nok fundet det ”kærkomment”, at få
hans ”view” på aftalen, da det var en stor kunde.
                                             - 825 -
foreholdt kreditindstilling af 22. maj 2007, bind 3, side 883, forklarede han, at han ikke var
involveret i udarbejdelsen heraf. foreholdt bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 22.
maj 2007, bind 1, side 1186, hvori det er angivet, at henrik juul ”refererede til drøftelserne på
strategimødet i mandags og forklarede, at centerplan allokton har fået mulighed for, ved køb
af aktier, at få en bestemmende indflydelse i allokton ab. betaling af rate 1 og 2 er
gennemført, jf. indstillingen, så det der skal tages stilling til, tager udgangspunkt i rate 3 og
4”, forklarede han, at han ikke husker sammenhængen med strategimødet, og at han ikke er
sikker på, hvilket strategimøde der tales om. han mener ikke, at det blev anset som et
problem, at man endnu ikke havde det endelige regnskab for 2006. man var komfortabel med
de foreløbige regnskabstal, der lå, og centerplan var et meget professionelt drevet selskab.
han mener ikke, at han havde mere med engagementet at gøre i 2007, men han har formentlig
holdt sig via bestyrelsesmøderne.
foreholdt bind 1, side 1228, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 14. januar 2008,
med overtræksliste, forklarede han, at han ikke husker, at der blev talt mere om centerplan,
end hvad der fremgår af referatet. han mener, at han spurgte til, om det partielle køb var
kommet på plads.
foreholdt bind 3, side 907, brev fra mikkelsen til leveau 21. februar 2008 vedrørende
deponering af tilstrækkelig sikkerhed, forklarede han, at han ikke mener, at han så brevet, før
det blev sendt. han kan ikke huske at være blevet konsulteret. han vil til enhver tid påskønne,
at man styrker bankens engagement. han kan ikke huske, om han har set mikkelsens notat af
24. februar 2008, bind 3, side 910, i forbindelse med retssagen eller tidligere.
foreholdt bind 3, side 916, mødereferat vedrørende hans, henrik juuls og michael
mikkelsens møde med leveau og faarborg den 3. marts 2008, kan han godt huske mødet. det
blev holdt, dels fordi man ved bevillingen havde sagt, at der skulle være nogle
følgeforretninger for banken og ikke kun et passivt lån, dels for at se på mulighederne for
supplerende sikkerheder. mulighederne herfor blev drøftet på mødet, og han selv var nok med
til mødet for at give et view på dette og på grund af hans gennemslagskraft over for leveau
med hensyn til at skaffe supplerende sikkerheder.
                                             - 826 -
foreholdt mail fra mikkelsen til henrik juul 11. marts 2008 blandt andet om, at ”thomas
foreslog pant i deres tyske portefølje - lasse skulle kende til denne”, bind 3, side 920, og side
922 mikkelsens mail til thomas faarborg af 17. marts 2008, forklarede han, at det er den
sædvanlige proces, hvor han selv har været med i en overordnet dialog med selskabet, og så
skulle kreditafdelingen følge op over for kunden og få de nødvendige sikkerheder. han kan så
efterfølgende være blevet bedt af mikkelsen om at lægge lidt pres på centerplan.
åstorpporteføljen var en attraktiv boligportefølje i åstorp og göteborg. bovistaporteføljen er
en anden og større portefølje af svenske ejendomme.
foreholdt bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 20. maj 2008, bind 1, side 1247, med
drøftelse af behovet for at orientere bestyrelsen om væsentlige ændringer i engagementer,
uanset at der ikke er tale om en forværring af engagementet, kan han godt huske drøftelsen.
selv om han måske havde en viden om, at kreditafdelingen arbejdede på sagen, så fandt han
det formålstjenligt, at der var fuld transparens i forhold til bestyrelsen.
foreholdt bind 1, side 1254, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 17. juni 2008 og
kreditindstilling af 26. maj 2008 vedrørende orientering af bestyrelsen om kreditten på 13
mio.kr., bind 3, side 960, erindrer han drøftelsen om negativt cash flow, og at den gik på de
strukturer, der var, hvor man ikke kunne slå nogle juridiske enheder sammen, og på et
tidspunkt var der et af datterselskaberne i allokton, der havde et negativt cash flow. der var
ikke tale om, at man havde bevilget et lån til en kunde med negativt cash flow, men at der i
den aktiepost i datterselskabet, som var stillet som sikkerhed, var en aktivitet, der historisk
havde genereret negativt cash flow.
i sommeren 2008 blev man i branchen opmærksom på via pressen, at der var problemer i
roskilde bank, men forventningen var, at det ville blive løst via nationalbanken. han og
banken var opmærksom på, at centerplan var en stor kunde i roskilde bank, men man var
ikke i juni 2008 opmærksom på, at det kunne være et problem.
foreholdt bind 20, side 82, notat af 12. juni 2008 fra michael mikkelsen, hvori der redegøres
for, at banken ikke er enig i tilsynets karakter 2c til centerplan allokton engagementet,
                                             - 827 -
forklarede han, at det må være noget, der er sendt til finanstilsynet, men han mener ikke, at
han har set det før retssagen. han mener, at det reflekterer bankens og bestyrelsens opfattelse
af engagementet på daværende tidspunkt.
foreholdt bind 1, side 1260, bestyrelsesmødereferat 26. august 2008 og kreditindstilling 20.
august 2008, bind 3, side 1016, forklarede han, at centerplan og leveau meget velvilligt var
indstillet på at styrke bankens engagement med udefrakommende sikkerheder. når man
forfulgte yderligere sikkerheder, var det formentlig på grund af tilsynets restriktive tilgang til
engagementet. han mener ikke, at roskilde banks store vanskeligheder var kendt endnu. det
var nok primært ham, der pressende leveau til at komme med de to p-huse som supplerende
sikkerheder. i sommeren 2008 fandt leveau aktiver med friværdi, som blev afkøbt med
henblik på at købe dem tilbage. det var snoresgade, christiansstad og tromba. de to p-huse
blev lavet som et struktureret produkt og blev købt af selskaber ejet af vagner og lorentz
jørgensen med en ret for centerplan til at tilbagekøbe dem til en højere pris. derved fik man
konverteret noget af centerplans betydelige friværdi til kontanter. der blev indgået betingede
købsaftaler og en aftale om, at et leveau kontrolleret selskab skulle administrere p-husene.
banken fik transport i købesummen vedrørende de to p-huse. da roskilde bank gik ned, fik
centerplan problemer, og derfor blev man tvunget til at ændre strukturen i aftalen vedrørende
p-husene, fordi vagner og jørgensen var bekymrede for, om leveau kunne honorere
administrationsaftalen. det var en uhyggeligt kompleks situation, og der var hele tiden nye
krav fra vagner og jørgensen blandt andet om nedsættelse af prisen, og midt i processen fik
vagner også problemer og ønskede at trække sig. trods lorentz jørgensens betydelige
økonomiske kunnen, var det på grund af finanskrisen ikke muligt at refinansiere p-husene, og
jørgensen og vagner var tvunget til at overtage den eksisterende finansiering. provenuet, som
banken havde pant i, blev mindre end forudsat, således at der alene indgik 65 mio.kr. til
nedbringelse af gælden på kontoen i banken. ejendommen på adelgade bestod af et
fitnesscenter, en parkeringskælder og 5 tomme etager. vagner og jørgensen var ikke
interesserede i en tom ejendom, og derfor indvilligede han i via sax properties, der er et
datterselskab til dka, at købe denne og overtage et lån i brf, der krævede kaution fra dka.
sax properties købte ejendommen med overtagelsesdato vist nok 1. august 2008, men fik
først adkomst i marts-april 2009, og måtte betale 4-5 mio. kr. om året i renter uden indtægter.
sax properties forsøgte derfor at sælge ejendommen videre, og det lykkedes at sælge den til
en hotelaktivitet, og i dag er ejendommen hotel. hvis man tager højde for
                                            - 828 -
berigtigelsesomkostninger og renter, så har sax properties nok tjent et par millioner eller 3,
men med en betydelig risiko.
foreholdt bind 3, side 1165, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 24. februar 2009,
forklarede han, at det var et meget kompliceret forløb, der blev gennemført i kraft af leveaus
velvilje over for banken. da man indgik aftalen om transport i købesummen, var man bevidst
om, at man var sårbar over for omstødelse de første 3 måneder.
da ole vagner i slutningen af 2008 var på vej ud af capinordic, og hvor det på grund af
finanskrisen var meget vanskeligt at agere, var vagner presset og vidste, at han kunne presse
banken ved at komplicere handelen med p-husene.
henrik juuls bemærkninger på bestyrelsesmødet om risiko for en konkursbegæring mod
centerplan allokton gik – som han husker det – på, at centerplan havde et krav på 75 mio. kr.
i centerplan allokton, som kurator i centerplans konkursbo måtte forventes at gøre
gældende, når centerplan allokton medtog købesummen for p-husene. banken vurderede, at
der var en friværdi på minimum 20 mio. kr. i åstorp porteføljen, og banken havde et
indbrudspant, som skulle beskyttes, og der var en dialog med fionia bank for at sikre, at
engagementet ikke blev misligholdt. til gengæld fik fionia del i indbrudspantet.
foreholdt bind 20, side 110, notat om ejerpantebreve i østmarken 3, p-hus syd og havnegade
44-50, forklarede han, at banken gerne ville påtage sig opgaven med, at bovista--
ejendommene blev lagt sammen med åstorp-ejendommene. leveau kom med de tre
ejerpantebreve som sikkerhed for bankens fee ved at påbegynde dette arbejde, og de blev –
som han husker det – også lagt til sikkerhed for engagementet. leveau var hele tiden meget
imødekommende og prioriterede banken frem for andre banker. det var også leveau, der
fandt købere til allokton-aktierne, og da der var problemer med disse købere, fandt han en ny
mulig investor boris tanggaard nielsen. boris tanggaard nielsen var en mulighed på samme
tid som anders jonsen, og han spurgte juul og mikkelsen om, hvem de burde vælge, og juul
og mikkelsen valgte anders jonsen, blandt andet fordi denne var mere uden for leveaus
sfære. carsten leveau imødekom banken, da banken ønskede stemmeretten på aktierne for at
beskytte banken. leveau begunstigede banken i betydeligt omfang fra sommeren 2008. det
                                              - 829 -
gjorde han, fordi han af juul var blevet stillet i udsigt, at han kunne opnå en facilitet, der
kunne få ham i gang igen efter sin konkurs.
foreholdt bind 20, side 112, mail 17. marts 2009 fra leveau, forklarede han, at han selv også
var involveret i løftet til leveau om en facilitet, og på det tidspunkt var det 15 mio. kr., han
var stillet i udsigt. efterfølgende har juul sagt, at man bare skulle have givet leveau et
honorar for hans bistand til banken. det, leveau kunne, kræver et dybt kendskab til
markedet.
foreholdt bind 20, side 115, mail til juul til ham selv af 26. maj 2009 om at
”maalet er at blive bedre stillet. det forudsaetter dog, at damask er bedre end det vi har faaet
forevist. under den foudsaetning kan vi lave en noget for noget aftale, hvor carsten faar likvi-
ditet og vi faar nedbragt centerplan allokton aps yderligere” og hans eget svar om at
”selvfølgelig ‐ men basalt set lavede vi vel en aftale med ham eller ?”, forklarede han, at det
ikke er udtryk for, at han og juul var uenige om, at der var givet leveau et løfte. man prøvede
at imødekomme leveau, der blev mere og mere desperat. der var ikke nogen nedskrevet
aftale. der skulle selvfølgelig være sikkerheder for rammen på 10-15 mio. kr., men leveaus
indsats havde sparet banken et betydeligt tocifret millionbeløb.
aktierne i allokton var interessante, fordi de havde bestemmende indflydelse, og banken
indgik en aftale med jonsen-koncernen. for at banken kunne levere aktierne til kurs 10,
skulle banken erhverve dem fra aktie- og valutainvest, der samtidig afleverede 3 mio. aktier
vederlagsfrit. banken erhvervede 1,4 mio. stk. til kurs 10, og 3,3 mio. stk. til kurs 0, og
banken videresolgte den samlede post, herunder den post, der lå som sikkerhed for
engagementet med allokton, til kurs 10. det viser, at man på koncernniveau var villig til at
beskytte bankens interesser. de 3,3 mio. stk. aktier havde tidligere været til sikkerhed for
allokton engagementet, men de blev frigivet i forbindelse med transaktionen med p-husene,
og gik til aktie og valutainvest.
                                              - 830 -
banken skulle finansiere købet af allokton-aktier, fordi det var en del af pakkeløsningen med
jonsen, idet banken blev begunstiget med aktiekursen og idet jonsen også selv hæftede
personligt.
det var henrik juul og niels kryger andersen, der stod for forløbet, og når han spurgte til
det, fik han at vide, at voldgiftssagen ville falde ud til bankens fordel, og at de tre stiftere
hæftede personligt. det viste sig så, at voldgiftssagen faldt anderledes ud.
han havde initielt drøftelser med anders jonsen om kurs 10 for erhvervelsen, men resten tog
juul og mikkelsen sig af.
det er sikkert rigtigt, at banken pressede jonsen ved at tilbageholde provenuet ved en
kapitalforhøjelse. banken havde medvirket ved denne kapitalforhøjelse på 20 mio. sek, og
frigivelsen heraf blev nok træneret en anelse. det var en relativt kort periode, og pengene blev
frigivet længe før, der gik konflikt i den anden transaktion. han blev ikke kontaktet i
forbindelse med voldgiftssagen.
dispositionen i forhold til anders jonsen blev ultimativt bedre for banken, end hvis man ikke
havde gjort noget.
det er i konflikt med hans forståelse af, hvad banken kan som pengeinstitut, hvis banken
kræver, at aktiehandelen med centerplan allokton skal gå tilbage i en situation, hvor banken
har købt aktier fra centerplan allokton og videresolgt dem til en kunde og kunden senere
fragår handlen med banken.
følgeforretninger
aktieformidlingen nordicom var et opdrag fra – mener han – centerplan.
p-husene er bankens avance ved at gennemføre transaktionen.
tumba/kristianstad var et formidlingshonorar til banken.
                                             - 831 -
han husker ikke beløbene i detaljer, men der er et ”underlag” for dem alle, og det er helt
sikkert en indtjening, banken har haft.
city p selskab var administrationsselskabet for p-husene.
oplysningerne om følgeforretninger kommer fra bilag 24.
allokton 2008 og 2009 vedrører arbejde, der er udført som angivet i bilag 24.
kbus
harry rosenberg er advokat og har beskæftiget sig med pantebreve og ejendomme. han
mødte ham i forbindelse med samson børsmæglerselskab og kasinoet på marienlyst. han har
aldrig været privat ven med harry rosenberg, men deltog dog i hans 70 års fødselsdag.
rosenberg er 75-76 år. annette rosenberg er afgået ved døden. hun var medfølgende hustru.
harry rosenberg har nok levet en lidt omtumlet tilværelse, men i capinordic-tiden var han
igen formuende fra sin involvering i ejendomme og vindenergi. harry rosenberg og kaj
larsen har bygget greentech op. mark szighety var lidt på sidelinjen. kaj larsen har
bankbaggrund.
harry rosenberg er en skarp forretningsmand. greentech var noteret på børsen og havde en
forretningsmodel, hvor man købte jordstykker primært i italien, opnåede de nødvendige
tilladelser til at opføre vindmøller. greentech skulle selv opføre vindmøllerne og beholde dem
med en finansieringsrente, der var lavere end afkastet.
harry rosenberg havde kendt forchhammer i en årrække, og de havde forretninger sammen.
på et tidspunkt blev erik damgaard en betydelig aktionær i greentech. dka har i flere
omgange investeret i greentech. kaj larsen var daglig leder af greentech.
det var ved hans mellemkomst, at harry og annette rosenberg blev kunder i banken. det var
det segment, de gerne ville have.
                                             - 832 -
holdingselskabet lavede en række kapitalforhøjelser, hvor nogle blev tegnet ved
apportindskud og nogle ved kontantindbetaling. holdingselskabet havde en aftale med korral,
der fandt investorer.
mike steen burton var rosenbergs advokat. han er ikke blevet konsulteret af finansiel
stabilitet i forbindelse med forligsaftalen med kbus, og han er ikke enig i burtons
fremstilling af, at aktietegningen blev proppet ned i halsen på dem. aktietegningen skete via
korral.
rosenberg tegnede aktier i starten af 2007, og det er lidt søgt at påberåbe sig et problem i
2010. rosenberg har aldrig beklaget sig over for ham.
foreholdt bind 3, side 1359, kreditindstilling af 23. juli 2007, forklarede han, at han havde
kendskab til, at der kom en anmodning til banken via korral på vegne kbus om et lån. den
kom muligvis til ham, men blev så shippet videre til juul. han havde ikke noget at gøre med
kreditindstillingen. han mener ikke, at rosenbergerne fik favørvilkår. kreditafdelingen var jo
velpolstret med flere medarbejdere – der var permanent 4-6 – og i denne sag, er det så jakob
bach, der har udarbejdet indstillingen.
jørn balch christensen, der var administrerende direktør i morsø sparekasse, mødte han til en
reception hos helle breinholt i december 2007. der var stor interesse for holdingselskabets
aktier, og der var en begrænsning for banken med hensyn til, i hvilket omfang man kunne
tage disse aktier til sikkerhed. samtidig havde keops kommunikeret, at de ønskede, at banken
fandt købere til keops’ aktiepost i holdingselskabet. det var en proces i efteråret 2007 og
frem til februar 2008.
det var relevant at få en samarbejdspartner, fordi det øger placeringsmulighederne, hvis man
samtidig kunne tilbyde en finansiering. morsø sparekasse havde et stort likviditetsoverskud,
og han og jørn balch drøftede en ramme på formentlig 200 mio. kr. dialogen gik så over til
michael mikkelsen, fordi morsø sparekasse stillede krav om nogle kundeoplysninger. det
var en naturlig opgave at lægge i kreditafdelingen. hans egen rolle havde været at få en fælles
forståelse om, at morsø sparekasse ville acceptere aktier i holdingselskabet som sikkerhed.
                                             - 833 -
han husker ikke, hvorfor kbus fik en lånefacilitet i holdingselskabet. han havde adgang til
at bevilge sådanne engagementer uden om banken. morsø sparekasse stillede blandt andet
krav om, at de engagementer, de ville have, skulle have sikkerhed i holding-aktier. bankens
engagement med kbus havde sikkerhed i greentech-aktier og var basalt set et
blancoengagement. på det tidspunkt arbejdedes der med at opnå en facilitet i morsø
sparekasse til kbus med sikkerhed i holding-aktier og greentech-aktier. kbus opnåede en
ramme med sikkerhed i 2 mio. holding-aktier og 500.000 greentech. på det tidspunkt havde
synerco købt 1 mio. holding-aktier, som kbus skulle overtage. synercos aktier var allerede
finansieret i morsø. morsø skulle således finansiere de holdingaktier, kbus havde, som lå til
sikkerhed i holding for engagementet der, og de aktier, som kbus skulle overtage fra
synerco. efter at kbus havde opnået finansiering i morsø sparekasse, der dækkede
engagementet i holdingselskabet og købet af 1 mio. aktier fra synerco, søgte banken at
tilvejebringe en kapitalforhøjelse i olicom. szigethy og damgaard havde et møde med harry
rosenberg, og der blev indgået en aftale om, at kbus skulle tegne i olicom-forhøjelsen.
bevillingen i morsø sparekasse var da endnu ikke udnyttet, og mikkelsen blev derfor bedt
om – formentlig af ham selv – at rette henvendelse til morsø for at ændre bevillingen, således
at kreditrammen i stedet for købet fra synerco brugt til køb af olicom-aktier, der så blev
stillet som sikkerhed. lånet i holdingselskabet blev også overtaget sammen med sikkerheden
i aktierne i holdingselskabet og greentech-aktierne.
foreholdt bind 3, side 1387, aftale mellem banken og kbus af 23. februar 2009 om
bankgarantier, forklarede han, at kbus uden for greentech havde interesser i
vindmølleaktiviteter i ungarn, bulgarien og italien. når man køber et stykke jord i ungarn,
skal man starte med at opnå myndighedstilladelser, og det er en langsommelig proces, der
typisk udgør 20 % af etableringsomkostningerne for en vindmøllepark. aktiviteterne i ungarn
lå i ungarske selskaber og var relativt fremskredne. der var knaphed på energikvoter i disse
lande, og når de blev foreløbigt tildelt en developer, skulle denne vise ”proof of funds” for at
opnå en endelig godkendelse som modtager af kvoten.
dette samarbejde mellem kbus og banken kom i stand ved hans mellemkomst. aftalen er
konciperet af birgitte drewes i samarbejde med en medarbejder i banken, der hedder
rasmussen og i dag er i finansiel stabilitet.
                                             - 834 -
der havde forud for indgåelse af aftalen været møder med drewes og rasmussen, og henrik
juul var fuldt ud orienteret. kbus skulle styrke det eksisterende engagement med
sikkerhedsstillelse i de ungarske aktiviteter. der var en betydelig upside for banken, hvis
disse energikvoter blev opnået. investment afdelingen, juridisk afdeling og kreditafdelingen
var involveret.
de ungarske selskaber, som havde rettighederne til vindmølleaktiviteterne, blev deponeret
som sikkerhed for kbus’ engagement i banken. dette blev eksekveret af birgitte drewes i
samarbejde med en ungarsk advokat. hvis der tildeltes energikvoter, så var der en
indkomstfordeling ved salget heraf. en energikvote er omsættelig med en pris på 50-150.000
euro pr. megawatt. hvis energikvoterne ikke blev tildelt, skulle banken ikke stille garanti,
men aktiviteterne i de ungarske selskaber havde stadig en værdi. aftalen er underskrevet af
ham, henrik juul og ægteparret rosenberg.
foreholdt bind 1, side 1295, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 23. marts 2009,
forklarede han, at mikkelsen forklarer, at man ikke får den endelige godkendelse, når man
ikke har en miljøgodkendelse svarende til det, som han netop har forklaret om en foreløbig
godkendelse.
foreholdt kreditindstilling 16. marts 2009 vedrørende bankgarantierne, bind 3, side 1450,
forklarede han, at mikkelsen ham bekendt aldrig har udtalt sig imod engagementet. dandritt
var på daværende tidspunkt et biotechselskab, der udviklede lægemidler ved hjælp af
stamceller primært til behandling af mavekræft. banken havde transport i mellemregningen
med dandritt og pant i en del af aktierne i dandritt. han tvivler på, om der på daværende
tidspunkt var en selvstændig vurdering af værdien af mellemregningen med dandritt. han
mener dog, at den var optaget i kbus’ regnskab med sin fulde værdi.
foreholdt låneaftale med dandritt på 30.000 kr. 1. april 2009, bind 3, side 1451, husker han
ikke at have været involveret.
foreholdt bind 3, side 1476, overtræk til kbus og lånefacilitet til sardinia wind park,
forklarede han, at der var et udvidet samarbejde mellem kbus, banken og dka. banken har
                                             - 835 -
set jordstykket på sardinien og vurderet, at det var egnet til formålet. han var bekendt med
låneansøgningen.
foreholdt bind 3, side 1481, mail fra ham selv til henrik juul og mikkelsen 21. juli 2009,
forklarede han, at det var ”vanen tro en høflig henvendelse” til bankens direktør, om man
ville bevilge et overtræk med en sikkerhed, der oversteg bankens udbetaling med en faktor 3.
han mener, at en andel af de aktier, som kbus havde til gode hos greentech, havde kbus
stillet morsø sparekasse i udsigt, ligesom kbus ville give banken sikkerhed i en anden
andel af disse aktier. han foranledigede, at banken fik et paradigme til brug for bekræftelsen
vedrørende aktierne, og det er så brugt i brevet fra greentech til henrik juul om bankens
sikkerhed i disse aktier for kbus’ engagement med banken, bind 3, side 1482.
foreholdt bind 3, side 1504, mail 7. september 2009 om overførsel til seb, forklarede han, at
som følge af samarbejdet med kbus, hjalp han kbus med dennes samarbejdsrelationer med
andre banker, og derfor videresendte han denne anmodning til banken, der skulle eksekvere
den. det er en anmodning om en overførsel fra én konto til en anden, ikke en bevilling.
foreholdt bind 3, side 1505, mail fra mikkelsen 9. september 09 til ham med kopi af
transporten i greentech-aktier i forbindelse med bevillingen af overtrækket til kbus,
forklarede han, at han er i tvivl om, hvorvidt banken hjalp morsø eller omvendt.
foreholdt bind 3, side 1506, mail fra martin hjort hansen 17. september 2009, forklarede
han, at det er et udlån fra kell development til kbus, som hovedsageligt skulle anvendes
til dandritt. det var et lån uafhængigt af banken.
foreholdt bind 3, side 1508, mail fra mikkelsen til juul 2. oktober 2008, om frigivelse af 3
mio. kr., forklarede han, at dette er sardinien-bevillingen, hvor det havde taget tid at få
notarbekræftelse på sardinien, og der var deponeret 3 mio. kr., som skulle frigives, når pantet
i grunden var på plads. de 3 mio. kr. var deponeret af dka. han kunne ikke forestille sig, at
beløbet blev frigivet, før pantet var i orden.
                                                - 836 -
foreholdt kreditindstilling 6. november 2009 om at tidligere bevilligede garantier til brug for
vindmølleprojekter i ungarn udgik, bind 3, side 1510, har han ikke haft noget at gøre med de
ændringer, der skete i engagementet.
foreholdt bind 20, side 119, brev fra banken 11. maj 2009 til harry og anette rosenberg
med anmodning om materiale, forklarede han, at det havde han ikke noget at gøre med.
foreholdt bind 20, side 123, mail fra torben lyst til tim burton, forklarede han, at hvis
banken ikke fik de nødvendige informationer, så bad banken ham om hjælp, og her fik han
en betydelig del af informationerne fra tim burton. han kontrollerede ikke, at alt det ønskede
materiale var der, men han fulgte op over for burton og revisor for at få materiale og sendte
det så videre til mikkelsen.
foreholdt mail til eric leire om værdien af dandritt, bind 20, side 126, forklarede han, at
leire var ansat i biofund, som var en finsk fond, capinordic koncernen havde en mindre
interesse i. han bad dem vurdere dandritt, og det, leire gør her, er at sammenligne dandritt
med dandreon, som var et sammenligneligt selskab noteret på nasdaq. leire nåede frem
til, at dandritt på det daværende stade var 10-15 mio. $ værd. det er efter hans opfattelse et
kvalificeret estimat for værdien. han har selv erfaring med biotechselskaber.
foreholdt bind 20, side 177, vurdering af grunden på sardinien, forklarede han, at denne
vurdering er rekvireret af ham og sendt til henrik juul.
da han forlod capinordic koncernen, opsagde man en række engagementer, herunder kbus.
han har aldrig været involveret i forliget med kbus. han ved, at der blev indgivet
konkursbegæring mod kbus, og at advokat burton kom med en række indsigelser. det, der
reflekteres til i juuls brev til bestyrelsen i januar 2010, handler formentlig om, at der
manglede nogle informationer. alle væsentlige informationer var givet, opsigelsen var helt
uberettiget, og banken led et unødvendigt tab, idet kbus kunne have indfriet engagementet
fuldt ud. han ser intet grundlag for at give kbus en akkord.
beløbet vedrørende ”vindmøller ungarn” i bilag 24 var et honorar optjent af banken.
                                               - 837 -
guava
han mener, at kontakten til guava kom via erik damgaard nielsen, og måske via korral.
erik damgaard nielsen er en forretningsforbindelse.
henvendelsen om låneengagementet kom ikke via ham. han er ikke sikker på, om han har
mødt brian mertz pedersen. den eneste, han har haft at gøre med bevillingen, var
behandlingen i bestyrelsen, jf. bind 1, side 1197. han interesserede sig for, om det var en
”committed facilitet” for 24 måneder, eller om banken havde ret til at opsige det. det er en
serviceoplysning, at rammen er til brug for en akkvisitionsstrategi. det er ikke misligholdelse,
at den anvendes til noget andet. han har ikke kontrolleret kontoudtogene. hvis nogen havde
fortalt ham, at kreditten blev brugt til at betale musik til en julefrokost, havde han nok svaret,
at det gad han ikke høre om. det var tanken, at dette engagement stille og roligt skulle ud af
bankens virke. foreholdt referat af bestyrelsesmøde den 24. februar 2009, bind 1, s. 1288,
hvorefter ” bestyrelsen besluttede, at engagementet på sigt skal nedbringes, da
driftsfinansiering falder uden for bankens kreditpolitik”, forklarede han, at den oprindelige
bevilling var rettet med en akkvisition, men at træk på kontoen tydede på, at den blev anvendt
til noget andet, og at engagementet derfor skulle bringes ud af banken.
foreholdt bind 1, side 1326, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 10. november
2009, hvor der drøftes en debitorliste, forklarede han, at han ikke havde noget at gøre med
eksekveringen af pant i tilgodehavenderne. det er kreditafdelingens opgave evt. i samarbejde
med eksterne advokater.
i 3. kvartal 2009 bad man i bestyrelsen henrik juul om at stemme debitorlisten af. der blev
ikke konstateret problemer før, efter at han havde forladt banken.
følgeforretninger
                                              - 838 -
det må være bankens honorar for at være aktieudstedende institut for notabeneaktierne. selv
om dette honorar er optjent før bevillingen af lånet til guava, er tanken, at alle indtægter, der
udspringer af et kundeforhold skal regnes med.
nanocover
nanocover var noteret på first north. de var ”first mover” på at introducere et nanoprodukt
til brug for blandt andet rengøring. desværre konstaterede man efterfølgende, at produktet var
sundhedsskadeligt. i første omgang var det troen på produktet, der fik dka,
holdingselskabet, synerco og banken til at tro på, at nanocover var en god forretning. da
man opdagede problemerne med produktet, styrtdykkede værdien. herefter fokuserede man
på, at nanocover var børsnoteret og med en betydelig aktionærspredning. selskabet var nu en
børsplatform, der kunne anvendes ved at tilføre nye aktiviteter.
foreholdt bind 3, side 3480, mail fra mikkelsen til juul 15. februar 2008, forklarede han, at
brian petersens tilbud om pant i en ejendomsportefølje vedrørende engagementet med cc
invest var attraktiv.
foreholdt bind 3, side 3534, kreditindstilling dateret 8. juli 2008 vedrørende etablering af et
konvertibelt lån på 1,2 mio.kr., forklarede han, at der var gennemført et par akkorderinger i
nanocover. en af disse akkorderinger gik ud på, at kreditorer tilbød at omdanne deres
tilgodehavende til et konvertibelt tilgodehavende. det var det, der skete med denne
kreditindstilling. der var en tro på, at der var en upside for banken.
direktøren i nanocover havde direkte kontakt til juul og mikkelsen, og ved de nævnte
akkorderinger fik de assistance fra bankens juridiske afdeling.
han var ikke involveret i korrespondancen med finanstilsynet.
han havde ikke noget at gøre med låneaftalen på 2,13 mio.kr. af 22. december 2008, bind 3,
side 3583. han var vidende om, at banken arbejdede med at sælge nanocovers aktiviteter i
form af blandt andet et varelager og dermed få lånet hjem.
                                            - 839 -
brian pedersen havde også lånt penge til nanocover, og nanocover havde på et tidspunkt til
huse i en ejendom, som pedersen ejede eller administrerede med steen bryde. brian pedersen
var måske også på et tidspunkt direktør i nanocover.
nanocover havde 2-3.000 aktionærer, og en række aktionærer tegner pr. automatik, når der
kommer et tilbud. nanocover var som børsplatform ca. 5 mio. kr. værd, hvortil kom et
uudnyttet skattemæssigt underskud.
sidst i 2009 måtte banken erkende, at man ikke kunne sælge varelageret, og i forbindelse
med, at man nærmest havde foræret resten af aktiviteterne væk for at rense platformen, valgte
henrik juul/michael mikkelsen at konvertere bankens tilgodehavende til aktier. der havde da
været avisartikler om selskabstømning, som banken ikke ønskede at blive associeret med, og
derfor ønskede banken ikke at en aktiepost over 5 %. lindforch købte fordringen af banken
og betalte med aktier i nanocover. prisen blev fastsat, således at banken ikke fik en aktiepost
på over 5 %. lindforch konverterede fordringen til aktier. lindforch var en nødvendig
mellemstation for at undgå, at bankens aktiebesiddelse kom over 5 %. det var planen at
skyde rovsing management ind i nanocover. rovsings virksomhed bestod dels af en
managementvirksomhed, der udbød prince 2 kurser, og dels af en softwareapplikation. disse
to virksomheder skulle lægges sammen og apportindskydes i nanocover.
københavns fondsbørs havde i længere tid ønsket at skyde en ny aktivitet ind i nanocover,
og nanocover havde en gæld til københavns fondsbørs, og fondsbørsen afnoterede derfor
nanocover på first north.
tzarevo
jan haapanen, frederik heegard og bernhard muckenschnabel var alle associeret med
novasol. deres videnkapital var central for at fremme investorernes interesse i de bulgarske
aktiviteter. han kender de tre via peter forchhammer og har ingen private relationer til dem.
henrik høtbjerg jespersen
                                             - 840 -
henrik høtbjerg jespersen har en gård i nordsjælland og er i hestebranchen og
køkkenbranchen. jespersen har i 1992 lavet en terrasse for ham.
foreholdt mail af 4. september 2008 fra henrik h. jespersen til ham, bind 3, side 3867,
forklarede han, at jespersen havde bedt om en facilitet på 500.000 kr. jespersen opsætter
køkkener. dka skulle erhverve snoresgade og tuborg nord fra centerplan. der var 20-25
delvis færdige lejligheder, der alle manglede køkkener eller færdiggørelse af køkkener. hans
tanke var, at kreditten måske kunne tilbagebetales via dette arbejde. imidlertid tiltrådte
kurator ikke dka’s erhvervelse. han har set jespersen i private sammenhænge, men han er
ikke en ven, snarere en ven af en ven.
det er ikke hans opfattelse, at han bevilgede et lån på 500.000 kr., og i givet fald havde dka
kapacitet til at udlåne pengene. han spurgte juul, om det var noget for banken. han mente
ikke umiddelbart selv, at det var noget for banken, men der blev stillet sikkerhed, og han har
svært ved at se risikoen. jespersen driver i dag en rengøringsbutik, der går godt, og han forstår
ikke, at finansiel stabilitet ikke har inddrevet tilgodehavendet.
serendex
eric jean-marie ved han ikke hvem er. lars heslet er overlæge på rigshospitalet og en
personlig ven. leif heldt er indsat af cat science, roskilde universitet, i serendex’
bestyrelse. kaare fiala var ansat i serendex og kom fra astra seneca og var ikke en privat
ven
foreholdt bind 4, side 317, mail fra ham selv til mikkelsen 10. november 2008 om det er
muligt at lave en kredit på 500.000 kr. til selskabet, og mikkelsens svar om, at han ikke kunne
anbefale udlån, forklarede han, at det var en anmodning om en facilitet til serendex, som
kunne blive en meget attraktiv kunde for bankens investment afdeling.
han var ikke involveret i bevilling eller kreditbehandling. investment afdelingen arbejdede
parallelt med en investeringssag i relation serendex.
daintel
                                              - 841 -
patrick hulsen, der ikke er en privat bekendt, var stifter af daintel, som er et selskab, som
dka har investeret 6 mio. kr. i. det var efter hans opfattelse en attraktiv investment case for
banken.
de forretninger, der kom fra dka, gav banken en indtjening på et tocifret millionbeløb. det
var en del af bankens idegrundlag, at opgaver blev tilført banken via et netværk.
banken fik pant i de to selskaber, der holdt de meget værdifulde patenter.
da han forlod capinordic, blev han direktør i serendex med en efterfølgende notering på den
norske børs. det er nu begyndt at kunne omsætte lægemidler og er på vej i fase to. det tjener
nok ikke penge endnu.
dka har solgt sin ejerandel af daintel, der nu er i god gænge, omsætter for 20 – 30 mio.kr.
om året ved at levere software til danske intensivafdelinger og er på vej med en international
ekspansion.
dka
dka havde engagementer med mange banker. han var ikke involveret i kreditindstillingen af
18. december 2008 vedrørende en kredit på 25 mio.kr., bind 4, side 689.transaktionen
mellem renewagy og colexon blev faciliteret af banken. når man i kreditindstillingen talte
om, at man afventede salget af renewagy, havde det nok sammenhæng med afnoteringen af
renewagy på københavns fondsbørs og notering på den tyske børs.
foreholdt bind 4, side 707, mail fra mikkelsen 22. september 2009 om forfald den 1. februar
2010, og hans svar om ”saa rull den til 010211 mod 10 mill”, skal dette forstås således, at der
er ønske om at forlænge et år mod yderligere 10 mio. kr. i sikkerhed. det er ikke usædvanligt,
at man ønsker at få ”rullet” en facilitet 12 måneder ad gangen.
foreholdt kreditaftalen mellem banken og dka consult dateret 25. september 2009, bind 4,
side 708, om forfald den 1. februar 2011 og bankens opsigelsesadgang alene i tilfælde af
misligholdelse, forklarede han, at i slutningen af 2009 havde mange danske bankkunder
oplevet, at bankerne på mere eller mindre usagligt grundlag opsagde engagementer, og derfor
                                             - 842 -
måtte man som bankkunde beskytte sig selv. engagementet blev bevilget uden hans
indvirken.
der findes en afgørelse om, at markedsvilkår måles på renten og ikke på opsigelsesvilkårene.
administrationsselskabet
selskabet julemosegaard havde en option på et landbrugsareal, der i henhold til lokalplan
kunne udstykkes til grunde. dka ejede 49 % af anparterne. tom larsen var daglig leder, og
der var 3 uafhængige bestyrelsesmedlemmer.
julemosegaard købte 50 % af anparterne i bryggen k/s som et led i den transport, der skete
henover sommeren 2008, hvor aktiver i centerplan blev solgt med en tilbagekøbsret for at
skaffe likviditet til centerplan. et dka selskab og et ole vagner selskab havde tidligere haft
en tilsvarende konstruktion vedrørende tumba og kristiansstad. det skyldtes, at centerplan
henover sommeren 2008 havde stram likviditet. banken ønskede at lade 3 måneder gå og
holde centerplan gående, efter at man havde fået transport i betalingen vedrørende p-husene.
julemosegaards selvstændige interesse var, at man erhvervede 50 % af andelene i bryggen,
og når centerplan kom på fode igen, kunne centerplan købe disse andele tilbage, hvorved
julemosegaard ville tjene 3 mio. kr. hvis centerplan gik konkurs, ville man præsentere
transaktionerne for boet og tilbyde, at salget kunne gå tilbage, og hvis kurator ikke ønskede
dette, kunne julemosegaard beholde ejendommen, der var købt billigt og var en attraktiv
ejendom.
foreholdt bind 21, side 5, aftale mellem julemosegaard og centerplan om tilbagekøbsoption,
forklarede han, at optionen bortfaldt, hvis centerplan gik konkurs.
prisen på andelen i bryggen blev fastsat efter forhandling mellem ham, tom larsen og
carsten leveau, således at julemosegaard var sikker på at få anparterne til en god pris. både
købsprisen og tilbagekøbsprisen var langt lavere end markedsprisen.
han kan ikke sige, hvordan den mellemregning, der fremgår af tilbagekøbsaftalen, er opstået.
                                             - 843 -
han mener ikke, at dka indskød likviditet i k/s bryggen i julemosegaards eller dka’s
ejerperiode. foreholdt bind 20, side 697, mail fra birgitte drewes til tom larsen 11.
november 2008, om overdragelse af store tuborg, forklarede han, at kurator ikke ønskede at
tilbageføre erhvervelsen af ejendommen i snorresgade. julemosegaards erhvervelse af
anparterne i k/s bryggen blev faciliteret af bankens juridiske afdeling i forbindelse med, at
banken forsøgte at hjælpe centerplan med at afvarsle en konkursbegæring fra roskilde bank.
i den forbindelse blev der holdt et møde med ham, claus ørskov, henrik juul, niels kryger
andersen og den kommende kurator i centerplan pernille bigaard. pernille bigaard kurator
ønskede da at se de aftaler, der var indgået med banken. banken kunne ikke overtage
centerplans engagement med roskilde bank men kunne facilitere en anden finansiering
blandt andet via dnb nord. han husker det sådan, at det var i den forbindelse, at aftalen om
k/s bryggen blev forelagt for pernille bigaard eller hendes medarbejdere.
foreholdt bind 20, side 704, mail fra carsten leveau til ham 17. marts 2009 om potentielle
projekter, forklarede han, at carsten leveau havde tilført banken en række værdier i form af
supplerende sikkerheder, og banken havde stadig behov for hans loyalitet, og leveau var i
den forbindelse blevet stillet en facilitet på 10-15 mio. kr. i udsigt som ”tak for hjælpen”.
dette blev drøftet mellem ham, carsten leveau og henrik juul i perioden sommeren 2008 til
foråret 2009.
da carsten leveau havde skaffet banken pant i mange aktiver, mente han, at han havde ret
til at tjene på videreudviklingen af disse aktiver. claus ørskov kendte til, at leveau var mere
end særdeles samarbejdsvillig, og at man ønskede at knytte leveau til banken for at beskytte
bankens interesser, men han mener ikke, at ørskov fik at vide, at leveau var stillet en
facilitet i udsigt.
der var to diskussioner med carsten leveau. den ene var, at han skulle vederlægges, hvis
banken opnåede den upside, der var udsigt til. alternativet var, at han skulle have en
lånefacilitet med den fornødne sikkerhed. det skulle i givet fald være i et ”nyt rent miljø”
uden for leveau privat og centerplan. leveau var på det tidspunkt gift med martine tox, der
var advokat. det var meningen, at leveau skulle kunne tjene nogle nye penge på de aktiver,
der var tilført banken.
                                             - 844 -
foreholdt mail af 31. marts 2009 fra torben lyst til leveau, bind 20, side 707, forklarede
han, at leveau ønskede at få bryggen tilbage for at tjene nogle nye penge. foreholdt bind 20,
side 771, mail fra lyst af 13. april 2009, forklarede han, at han ikke er sikker på, at han helt
kan adskille de forskellige udkast til aftaler. da leveau fik mulighed for at tilbagekøbe 50 %
af anparterne i bryggen til den pris, julemosegaard havde givet på 6 mio. kr., så var tanken, at
mellemregningen skulle være en del af den upside, som julemosegaard havde forventet. på
det tidspunkt have optionsgiver, julemosegaard, tilbudt at finansiere leveaus køb af bryggen.
efter hans og julemosegaards opfattelse, var bryggen så attraktivt et aktiv, at man var
indstillet på at finansiere erhvervelsen.
foreholdt bind 20, side 779, mail af 26. maj 2009 fra ham til henrik juul, og juuls mail til
leveau, side 776, forklarede han, at leveau pressede på for at få opfyldt bankens løfte. der
præsenteredes to lånemiljøer, først damask og senere administrationsselskabet. damask var
en fond på de hollandske antiller.
banken havde den direkte kontakt til leveau, der mente, at aftalen var 15 mio. kr., mens
banken fastholdt, at det var 10-15 mio. kr.
efter at administrationsselskabet havde købt optionsretten, ønskede aktionærer og ledelse i
julemosegaard, at forretningen blev overtaget af dka, og det skete så.
foreholdt bind 4, side 1505, brev fra leveau til michael mikkelsen 29. maj 2009, forklarede
han, at henrik juul havde overtaget lånesagen og tilsyneladende overgivet den til mikkelsen.
foreholdt mikkelsens mail af 29. maj 2009 til juul om at det ville blive svært at låne carsten
leveau 10-15 mio. kr. på baggrund af det indsendte materiale, bind 4, side 1550, forklarede
han, at han ikke har set den før retssagen, men at juul senere gav udtryk for den samme
skepsis i en mail til ham.
foreholdt hans mail 2. juni 2009 til juul om de kunne anvende 5 minutter på leveau-sagen,
bind 4, side 1571, forklarede han, at så brugte de nok de 5 minutter på leveau-sagen. der
kørte parallelt kørte en kreditanalyse. han havde en parallel korrespondance med juul, hvor
han spurgte, hvad juul ville opnå med leveau-lånet. juul svarede, at det var ”noget for
noget”, og refererede igen til de 10-15 mio. kr., og at det så svært ud. som et led i den
                                             - 845 -
korrespondance havde han og juul et kort møde, hvor de drøftede situationen og den
kreditanalyse, der foregik, og juul gjorde det knivskarpt og spurgte, om de var indstillede på
at yde et lån. hans egen opfattelse var, at de allerede havde fået ”noget” fra leveau, men juul
ønskede at stramme aftalen. normalt må lånet ikke overstige 80 % af pantets værdi, men juul
ønskede at holde det inden for 30-40 % af pantets værdi. konklusionen blev, at
kreditafdelingen ville vurdere videre, hvad snorresgade kunne bære, og det blev så et lån i to
trancher, først på 3,5 mio. kr. og senere til erhvervelsen af selve k/s anparterne. foreholdt
bind 20, side 115, mail til juul 26. maj 2009, forklarede han, at det er denne mail, hvor han
spurgte til juuls formål med lånet.
foreholdt posteringsoversigt, bind 4, side 1937, og mailkorrespondance 12. juni 2009, side
1572, om overførselsanmodning på 3 mio.kr. fra administrationsselskabet til julemosegaard,
som derfra skulle videre til dka consult, forklarede han, at han ikke havde noget at gøre
med lånesagen i perioden 2. til 12. juni 2009. han mener at have set forskellige
dokumentudkast, men han havde ikke noget med bevillingen at gøre. han ved ikke, hvem der
oversendte en overførselsanmodning, men det må være direktionen i julemosegaard. der var
et egenkapitalgrundlag i bryggen på ca. 45 mio. kr. henrik juuls tilgang var, at
administrationsselskabets bonitet var båret af optionsretten, der var baseret på værdien af
ejendommen i bryggen, således som den var angivet i regnskabet for bryggen.
optionsaftalen med administrationsselskabet og julemosegaard var skruet sådan sammen, at
købet kunne finansieres via optionsudsteder, det vil sige, at dka var forpligtet til at
finansiere købet, hvis der ikke blev givet et lån fra banken.
foreholdt bind 4, side 1937, posteringsoversigt for administrationsselskabet, forklarede han,
at han mener, at banken forudsatte, at leveaus private engagement samtidig blev indfriet, og
at leveau var klar over dette. hans private engagement fremgår af bind 4, side 1776. han
husker disse 204.000 kr., men ved ikke, hvordan resten blev bevilget.
han havde ikke noget at gøre med kreditindstilling 22. juni 2009 vedrørende et lån på 3,8
mio.kr. til administrationsselskabet, bind 4, side 1573, og han ved ikke, hvordan dette beløb
fremkom. foreholdt bestyrelsesmødereferat pkt. 6 om efterretningssager, hvor det er oplyst, at
”hju har brugt sin beføjelse til at yde et lån på dkk 3,8 mio. til administrationsselskabet af
                                              - 846 -
1. august 2008 aps”, bind 4, side 1575, forklarede han, at under efterretningssager var
kreditindstillingerne ikke fremme. der var et selvstændigt dokument med oplysning om,
hvilke beløb der var ydet. han er overbevist om, at det blev oplyst, at man havde hjulpet
leveau med adgang til ejendommen, men han tvivler på, at det blev oplyst, at denne ejendom
havde relation til ham selv. det bilag, der var fremme, er bind 20, side 785, hvor der alene
står anført det bevilgede beløb og hvem der har bevilget det.
foreholdt bind 4, side 1605, mail fra lyst til juul 11. august 2009, forklarede han, at han
havde opfordret til, at man præsenterede muligheden for mellemregningen som supplerende
sikkerhed. der var en dialog herom mellem ham og leveau. i forbindelse med udnyttelse af
optionen, skulle der vederlægges et beløb for andelene, og hvis banken vurderede, at det
fulde køb skulle finansieres i banken, mente han, at det var hensigtsmæssigt, at banken fik
transport i mellemregningen, således at banken skulle være fyldestgjort, før dka fik sin
upside. juul vurderede, at ejendommens markedsværdi var tilstrækkelig til at servicere lånet,
og ønskede ikke en sikkerhed fra dka. dette er noget, han har læst sig til. dengang fik han
bare at vide, at det ikke var nødvendigt. efterfølgende fik han at vide fra juul, at det måske
ville give et § 78 problem med en sikkerhed fra dka.
foreholdt bind 4, side 1609, mail fra lyst til mikkelsen og juul 13. august 2009, og side
1612, 1655, 1670 og 1727 mails med fremsendelse af diverse dokumenter vedrørende
bryggen, forklarede han, at han ikke var involveret i denne indsamling af materiale, bortset
fra at han var cc på en af disse mails. han tror ikke, at han i øvrigt blev orienteret af lyst.
forholdt bind 4, side 1732, mail fra lyst til michael mikkelsen blandt andet om, at ”i tillæg
til ovenstående dkk 3,5 mio. kommer yderligere dkk 500.000, som er et beløb, som
optionsudsteder i øvrigt har tilført k/set i ejerperioden og som skal refunderes af
optionsudnytter”, forklarede han, de 500.000. kr. kom ind i billedet, fordi der havde været en
dialog med essex om en likviditetsgaranti, således at hvis der var behov for likviditet, skulle
essex tilføre disse alene. essex accepterede dette mod, at der blev indbetalt 500.000 kr. fra
dka. han tror ikke, at han var orienteret om denne mail. lyst var advokat og fuldstændig
selvkørende.
foreholdt juuls mail af 26. august 2009 til michael mikkelsen, om at han kun havde sagt god
for 3,5 mio.kr., bind 4, side 1757, forklarede han, at det endte med, at i forbindelse med
                                             - 847 -
administrationsselskabets køb af andelene, betalte dka 500.000 kr. til essex, der så udstedte
en likviditetsgaranti til administrationsselskabet eller bryggen. disse 500.000 kr. er tabt.
foreholdt bind 20, side 795, mail fra lyst til ham 27. august 2009 om, at ”det vigtigste lige
nu er, at hju har oplyst mig, at bevillingen er på dkk 3,5 mio. – og ikke de dkk 4,0 mio.,
… der mangler dkk 500.000 for at kabalen går op – og hju vil ikke genoptage sagen med
formanden”, forklarede han, at han ikke før i oktober 2009 drøftede dette engagement med
ørskov. han husker ikke, om han vidste, at juul havde drøftet det med ørskov.
foreholdt bind 4, side 1724, budget for bryggens likviditet, har han ikke analyseret dette. det
var ikke hans opgave.
forholdt bind 20, side 700, mail 22. september 2009 fra torben lyst om, at han troede, ”at
banken til syvende og sidst nok skal forlænge finansieringstilsagnet, men der bliver raslet lidt
med sablerne lige omkring dette her”, forklarede han, at han spurgte, om banken ville
forlænge finansieringstilsagnet. han har hverken villet eller ønsket at øve indflydelse på det,
og har blot noteret sig, at banken var spurgt om forlængelse. han ved ikke, om banken da
havde modtaget likviditetstilsagnet fra essex.
foreholdt lånetilsagnet på i alt 7,65 mio. kr., bind 4, side 1765, forklarede han, at banken
forudsatte en række sikkerheder udover, hvad dka havde forudsat, og banken ønskede ”fuld
komfort” for, at der var likviditet i bryggen, og at der var et back up fra en milliardkoncern
som essex om tilførsel af likviditet. det var ikke problemfrit at få tilsagnet fra essex, og der
var forhandlinger over en periode. essex’ tilsagn var primært en håndsrækning til leveau.
han havde intet med kreditindstillingen at gøre. han var ikke med til at koncipere dka’s
lånetilsagn til administrationsselskabet på 500.000 kr., bind 4, side 1803, men har nok nikket
til indholdet.
foreholdt bind 4, side 1815, mails mellem lyst og mikkelsen 28.-29. september 2009, om at
overførsel af beløbene, mener han, at der var en deadline for essexs modtagelse af de 500.000
kr. han var ikke involveret i drøftelsen om anpartshaverfortegnelsen.
forholdt bind 4, side 1823, avisartikel af 6. oktober 2009 om essex, forklarede han, at han
ikke før dette tidspunkt havde kendskab til den ”stille betalingsstandsning”.
                                             - 848 -
foreholdt bind 21, side 7, indkaldelse 26. oktober 2009 til bestyrelsesmøde, og bind 21, side
8, kreditindstilling, der var medsendt, samt bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 28.
oktober 2009, bind 1, side 1322, forklarede han, at juul præsenterede forhøjelsen, og man
drøftede ejendommen i snorresgade, og at den var solgt ind fra et ”lassekontrolleret miljø”.
ørskov bemærkede, at han ikke havde indvendinger, men at det var et direktionsanliggende,
og derfor kom dette engagement ikke med i referatet.
dka/julemosegaard udlagde 6 mio. kr. og modtog 6,5 mio. kr. ved handelen med bryggen.
dka fik ikke forrentet sit udlån på 6 mio. kr., og betalte derudover 500.000 kr. til bryggen,
som blev tabt, så samlet set har dka tabt på transaktionen. hvis bryggen havde overlevet, så
havde dka tjent på transaktionen, og banken havde ikke haft noget tab.
han fik en telefonisk henvendelse fra ørskov om, at han havde hørt i byen, at der ikke var
betalt på de private pantebreve i snorresgade pr. 30. september 2009. han forstår stadig ikke,
hvor pengene blev af, og hvorfor pantebrevene ikke blev serviceret.
foreholdt mail bind 20, side 826, fra ham til torben schøn om essex’ misligholdelse af
betalinger til k/s bryggen, forklarede han, at schøn var i essex’ bestyrelse som han husker
det. mailen er konciperet af torben lyst, og han har nok selv skimmet den. både mikkelsen i
bevillingen og revisionsfirmaet deloitte havde beregnet et positivt cash flow i bryggen på ca.
400.000 kr. årligt.
schøns tilbagemelding var, at ejendommen ville blive handlet inden for meget kort tid, og
inden årsskiftet 2009/2010 var der et møde, hvor aberdeen gav et bud på ejendommen på 91-
92 mio. kr.. denne proces blev desværre ikke afsluttet, inden han forlod capinordic. han
forstår ikke, at finansiel stabilitet opsagde lånet til administrationsselskabet. det var et lån,
der på ingen måde var misligholdt, og der var en klausul om en løbetid på ca. 1 år. han forstår
heller ikke, at ejendommen blev solgt til spotpris, når ejendommen genererede positiv
likviditet, og finansiel stabilitet i øvrigt havde ejendomme for milliarder, som blev solgt
mere kontrolleret.
der verserer en omstødelsessag, hvor dka afkræves 3,5 mio. kr. svarende til det udbetalte
låns tranche 2. denne sag er udsat på udfaldet af nærværende sag.
                                               - 849 -
følgeforretninger
østmarken 3, var et byggeprojekt, der kom ind som sikkerhed for engagementet. p-hus syd
ligger ved legoland, og havnegade var en grund i københavn. der var tale om værdier, som
carsten leveau var kommet med.
toldbodgade
tom larsen har en baggrund som revisor, og han lærte ham at kende, fordi larsen udførte
revisionsarbejde for dka koncernen. larsen blev senere bestyrelsesmedlem og direktør i
dka, og han var direktør for renewagy og havde en ejerinteresse på 10 % i dette selskab.
jan hermann larsen driver et mindre værksted i birkerød. han har kendt ham i 25 år, og tom
larsen har kendt ham i ca. samme periode. han og jan hermann larsen er venner, og jan
hermann larsen er ved med tom larsen., han har ikke selv en privat relation til tom
larsen.
ole vagners selskab havde en mellemregning med holdingselskabet. denne opstod ved, at
vagner mente, at holding-aktierne var billige som følge af finanskrisen, og at holding burde
købe egne aktier. der var et møde, hvor han selv gav udtryk for, at holding ikke havde
likviditet til dette. det var ikke, fordi holding manglede likviditet, men man havde ikke
regnet med et tilbagekøbsprogram. vagner foreslog, at det blev finansieret ved et lån i et af
hans selskaber. det var omkring sommerferien 2008. ole vagner overførte en blok danske
bank aktier, som holding solgte. det giver ikke mening at sige, at ole vagner ville hjælpe
holding med likviditetsproblemer. holding havde på intet tidspunkt likviditetsproblemer og
havde betydelige aktiver, der kunne generere likviditet. der var dog ikke overflod af
likviditet.
ole vagner mente, at nordicom-aktier var attraktive og ønskede, at banken købte disse
aktier. det var vagners ønske, at tredjemand skulle være endelig ejer af aktierne, og ole
vagner skulle finde disse købere. henrik juul og market afdelingen var involveret heri.
foreholdt mail af 14. december 2008 fra ole vagner, bind 20, side 543, forklarede han, at ole
vagner stadig havde mange aktiver, men havde likviditetsproblemer som følge af
                                               - 850 -
finanskrisen. han ønskede derfor en række engagementer. ole vagner bragte alt i spil og
brugte blandt andet garagehandelen som gidsel.
foreholdt bind 20, side 540, mail fra vagner 8. december 2008 til henrik juul om, at det var
ok med lasse og claus ørskov med en bevilling på 50 mio. kr., og hans egen mail til juul 9.
december 2008 om, at han ”ikke har sagt ok fsv. angår yderligere engagement til
nordicom”, bind 20, side 540, forklarede han, at ole vagner ønskede at støtte nordicoms
likviditet. nordicom, som vagner ejede 33 % af, havde et stort engagement i roskilde bank,
som roskilde bank ønskede nedbragt. det er rigtigt, at vagner forsøgte at få en bevilling på
50 mio. kr., og det fik han et klart nej til.
den 19. december 2008 var der et formiddagsmøde, hvor han, juul, ørskov og ole vagner
deltog, og vagner ridsede op, hvilke engagementer han ville ansøge banken om. han mener
ikke, at der ved dette møde blev talt om nordicom aktier, og der blev ikke givet nogen tilsagn
til vagner, men der blev sagt, at hvis man skulle behandle alle disse engagementer, skulle
vagner trække sig fra bestyrelsen, og det gjorde han samme dag kl. 12. han husker ikke, om
der blev lavet et referat. der var derefter bestyrelsesmøde kl. 12, jf. bind 1, side 1277. han
mener, at fordi ole vagner kom med birkemosegaard, så reducerede vagner
nordicomanmodningen. birkemosegaard var et stutteri, som vagner havde købt til sin hustru,
så hun kunne dyrke sin hobby. bevillingen til birkemosegaard forudsatte, at der var substans i
engagementet. han husker ikke, hvor længe bestyrelsesmødet varede. han husker ikke,
hvorfor mikkelsen ikke var til bestyrelsesmødet. der var herefter yderligere et møde om
eftermiddagen formentlig omkring kl. 16, hvor han selv, ole vagner, lars öijer, henrik juul
og claus ørskov var til stede. her drøftede man bankens erhvervelse af nordicom aktier, der
nu var faldet betydeligt i værdi. ole vagner havde forsøgt at anvise nordicom som køber,
men det var ikke aktuelt. det var et langt og ikke særligt behageligt møde. ole vagner ville
ikke vedstå erhvervelsen af disse aktier og mente, at banken måtte bære kurstabet. vagner
forlod et par gange mødet i vrede, og ørskov måtte overtale ham til at vende tilbage.
kurstabet på nordicom aktierne var 26,5 mio. kr.
løsningen blev aftalen bind 4, side 828. efter lange forhandlinger kom de frem til en
konstruktion, at da vagner ikke kunne anvise tredjemand til erhvervelse af aktierne, skulle
man finde et spv [special purpose vehicle], som var et selskab med det særlige formål at
                                             - 851 -
erhverve aktierne. vagners tilgodehavende i holding skulle så tiltransporteres dette spv.
vagner var nok kommet til den erkendelse, at kursrisikoen på aktierne skulle påvirke hans
situation. spv’ets gæld til vagner skulle tilbagebetales med de indkøbte aktier på et meget
senere tidspunkt, så spv’et kunne indfri gælden med aktierne uanset kursen. samtidig fik
selskabet en facilitet i banken, så selskabet kunne købe aktierne til bankens indkøbspris.
derved havde man friholdt banken for et tab og etableret en kredit med en kunde, som havde
betalingsevne via holdings betalingsevne på kort sigt, og en langsigtet korrelation med
nordicomaktien. alle tilstedeværende mente, at det under de givne forudsætninger, herunder
vagners aktuelle situation, var en ideel løsning for banken, hvis risiko blev betydeligt
begrænset og sparet for et tab på 26,5 mio. kr. en del af forhandlingen var, at ole vagner
mente, at holding skulle bære en del af tabet, og derfor skulle holdingselskabet yde en
tabskaution på 5 mio. kr.
han husker ikke, om man et par dage før havde drøftet toldbodgade. det kan have været en
del af dialogen op til den 19. december eller umiddelbart efter. det var helt åbenbart, at
bestyrelsen på eftermiddagsmødet den 19. december 2008 bevilgede en kreditfacilitet til dette
spv.
foreholdt gældsbrev bind 4, side 835, blev dette konciperet af drewes i forlængelse af mødet.
det var nu toldbodgade, der skulle optage lånet. banken vidste, at toldbodgades direktør
tom larsen havde vilje til, at toldbodgade ville betale banken tilbage.
foreholdt bind 21, side 13, mailkorrespondance juul og mikkelsen 7. januar 2009 om
overtræk, forklarede han, at han ikke havde briefet mikkelsen. essensen var, at banken skulle
have nordicomaktierne væk fra egen bog. på grund af juledagene skete det først 3. januar
2009. det havde ingen betydning for banken, men det gjorde, at toldbodgade figurerede
nogle få dage på overtrækslisten.
som følge af vagners betydelige ejerpost i holding var han usikker på, om en sikkerhed i
nordicom ville medføre en indløsningspligt, fordi han ville komme forbi 33 %.
foreholdt mailkorrespondance 20. januar 2009 mellem juul og mikkelsen om udarbejdelse af
kreditindstilling, bind 4, 854, var han ikke involveret i dette. henrik juuls mail er udtryk for,
at engagementet var i bankens interesse.
                                              - 852 -
foreholdt bestyrelsesmødereferat 22. januar 2009, bind 4, side 863, forklarede han, at
realiteten var, at bevillingen var sket den 19. december 2008. det skulle bare formaliseres på
det førstkommende bestyrelsesmøde.
foreholdt bind 4, side 918, mail om møde med vibeke solok, pwc, forklarede han, at henrik
juul, claus ørskov og han selv deltog. engagementet med toldbodgade var stort og påkaldte
sig særlig opmærksomhed fra revisionen. solok interesserede sig for, om toldbodgades
tilgodehavende hos holding var et problem ifølge fil § 182. det skulle gennemgås nogle
gange, men så forstod solok, at banken på elegant vis havde sparet 26,5 mio. kr. det førte så
til den blanke revisionsprotokol. banken fik pant i nordicomaktierne som en del af bankens
opfølgning på engagementet. det kan godt være, at solok anbefalede dette. banken havde
også været komfortabel uden denne sikkerhed.
foreholdt posteringsoversigt, bind 4, side 1386, forklarede han, at han havde at gøre med
holdings betaling af tilgodehavendet til toldbodgade. holding betalte i takt med, at
selskabets working capital tillod det. posten iht gældsbrev var et bridgelån til renewagy.
det lån, som banken faciliterede i foråret 2009 var en fortsættelse af et lån, som blev
faciliteret i efteråret 2008. i forbindelse med en investment opgave for renewagy inviteredes
en række af bankens kunder til at deltage i dette lån til renewagy. tom larsen har selv
vurderet, om toldbodgade skulle være med i denne bridgefinansiering. toldbodgade deltog
med de 10 mio.kr., der trækkes på kreditten. efter hans opfattelse kræves der ikke tilladelse
til, at debitor agerer inden for kredittens maksimum.
foreholdt bind 4, side 982, gældsbrev af 10. juni 2009 på 9,092 mio.kr., kreditindstilling, bind
20, side 632, vedrørende prolongering til 30. september 2009og bestyrelsesmødereferat
vedrørende møde den 23. juni 2009, bind 1, side 1308, forklarede han, at han ikke havde
noget med dette at gøre. indstillingen blev ikke behandlet, fordi det ikke var et
bestyrelsesanliggende.
banken ønskede at udbyde grønne projekter og havde derfor behov for nogen, der kunne føde
projekter til banken. i den forbindelse var der et samarbejde med kbus. samarbejdet var
flerstrenget. bankens havde således et direkte samarbejde om vindprojekterne i ungarn, og
banken havde samtidig et samarbejde med tom larsen og colexon om flere projekter
                                             - 853 -
vedrørende vedvarende energi. alle i bestyrelsen var involveret i dette samarbejde, og det var
også omtalt i avisen.
henvendelsen fra kbus kan være kommet til ham via harry rosenberg. der var behov for et
lån til brug for indskud i dandrit. kbus havde et tilgodehavende i dandrit og besad
aktiemajoriteten. kbus ville formentlig have kunnet opnå lånet andet steds, hvis
markedsvilkårene havde været normale, men på det tidspunkt var der en finanskrise, og det
var meget svært selv for velkonsoliderede virksomheder at opnå lån. bankernes problem var,
at de ikke turde låne ud. selv et selskab som sorana, der havde et meget betydeligt
kapitalgrundlag, kunne ikke opnå lån.
foreholdt bind 4, side 990, låneaftale af 9. september 2009, forklarede han, at der var et møde
på marienlyst hotel, hvor han selv, poul laursen, ulrik finnemann og harry rosenberg
deltog. på det møde blev der ytret ønske om, at aktionærerne i dandrit skulle have et lån på 5
mio. kr., der skulle indskydes i dandrit for at fortsætte udviklingen, herunder med kliniske
forsøg.
forud for mødet havde han talt med tom larsen om, at toldbodgade kunne være udlåner. de
konditioner, der blev forhandlet mellem kell og kbus, var et lån, der blev udbetalt til
underkurs samtidig med en selvskyldnerkaution fra harry og annette rosenberg. det var en
overvejet kommerciel kalkulation af muligheden for fortjeneste og kautionisternes
betalingsevne. tom larsen havde et betydeligt samarbejde med harry rosenberg. han tror
ikke, at det under mødet på marienlyst blev præsenteret, at lånet skulle ske fra toldbodgade.
der blev ikke givet et commitment, og det blev ikke nævnt, hvem der kunne være låner.
kell development var et ikke aktivt selskab stiftet af tom larsen, hvor der var nogle tanker
om, at han selv skulle erhverve selskabet. kell blev anvendt for ”i hvert fald initielt at sløre”
over for harry rosenberg, hvem der var udlåner, fordi rosenberg mente, at prisen var høj.
kell development var 100 % ejer af toldbodgade. derfor lånte toldbodgade 5 mio.kr. til
kell development, der videreudlånte beløbet til kbus. mødet på marienlyst lå forud for den
9. september 2009.
                                            - 854 -
foreholdt hans mail 9. september 2009 til mikkelsen, bind 4, side 997, hvor mange nordicom
aktier, der ligger i depotet for toldbodgade, forklarede han, at han ville sikre, at banken ikke
havde nogen risiko på toldbodgade. var der det, kunne toldbodgade måske ikke
videreudlåne til kell og videre til kbus. en forøgelse af mellemregningen mellem kbus og
dandrit, som banken havde pant i, ville dermed øge bankens sikkerhed, og endvidere ville en
øget værdi af dandrit øge bankens sikkerhed i dandrit aktierne.
på mødet på marienlyst var det klart, at lånet skulle anvendes til indskud i dandrit, og det er
også hans opfattelse, at hovedparten af lånet blev brugt hertil. tom larsen skrev dog ikke
dette ind som en forudsætning i låneaftalen. en del af provenuet blev reserveret i banken, så
både kbus og dandrit var ”i overensstemmelse med” deres engagementer med banken.
han har udvekslet mails med mikkelsen om overførsler fra kbus til dandrit som led i den
løbende overvågning af, at kbus betalte til dandrit, og samtidig blev det sikret, at en del af
lånet til kbus via toldbodgade blev anvendt til betaling på kbus’ engagement i banken.
han har ikke detailviden om toldbodgade. i september 2009 havde toldbodgade nogle
mindre tilgodehavender i dka og i holdingselskabet.toldbodgade og tlp var ejet af tom
larsen. før capinordic-tiden var der samarbejde og udlån mellem dka og tlp. i forbindelse
med løbende mellemregninger blev der ikke oprettet selvstændige dokumenter. de blev ført i
selskabernes bogholderi, og måske har revisor spurgt til det i forbindelse med
regnskabsaflæggelse, og så har man samlet op og lavet et gældsbrev. det blev aldrig bestridt,
hvad der skyldtes. i forbindelse med at dka havde ”forskydninger i working capital” var det
sædvanligt, at dka kunne opnå lån i toldbodgade. på det tidspunkt – sommeren 2009 - var
han ikke så tæt på dka, der havde sin egen daglige ledelse. i hele capinordic-tiden var han
ikke tæt på den daglige ledelse i dka.
han mener at kunne erindre, at tom larsen var administrerende direktør i dka i sommeren
2009, og de har nok overordnet drøftet likviditetssituationen i dka-koncernen. på det
tidspunkt betalte dka renterne vedrørende p-husene, og der var den løbende drift i dka, og
det kan godt være, at han med tom larsen har drøftet, at der var et likviditetsbehov. dka
havde på det tidspunkt aktiver med betydelig friværdi. dka havde en betydelig ejerandel i
colexon. som følge af, at synerco var under konkurs og ole vagner var stærkt presset, var
                                             - 855 -
der reelt kun dka i colexon, og hvis dka solgte af sine aktier – på ca. 20 % - ville det
svække dka’s indflydelse. de troede på, at colexon var en særdeles attraktiv investering.
de udlån, der er sket fra toldbodgade til dka, er ikke disponeret via toldbodgades
engagement i banken. tom larsen havde oprettet faciliteter i danske bank og fionia, og han
valgte, hvor lån skulle disponeres fra.
foreholdt bind 4, side 1004, mail af 28. oktober 2009 fra mikkelsen til juul, har han ikke set
denne før denne retssag, men han havde kendskab til overvejelserne i den, der gik ud på, at
toldbodgades engagement var blevet betydeligt nedbragt og var med betydelig overdækning.
samtidig var tlp ikke helt så stærkt. der kunne ligge en fordel i at anvende noget af den
overdækning til at nedbringe tlp. det var en overvejelse i forbindelse med finanstilsynets
besøg i fjerde kvartal 2009.
foreholdt bind 4, side 1100, kreditindstilling om forhøjelse af toldbodgades lån med 9
mio.kr., havde han ikke noget at gøre med denne. det skete ved, at enten juul eller mikkelsen
rettede henvendelse til tom larsen, om at toldbodgade ikke skulle konsolideres med tlp.
rationalet herfor må være, at toldbodgade sammen med tlp ville være et engagement i
størrelsesordenen 25 mio. kr., og at to engagementer derfor fremstod bedre over for
finanstilsynet. lånet skulle bruges til indfrielse af tlp’s engagement med banken.
de 224.000 stk. colexon aktier nævnt i kreditindstillingen som sikkerhed var et udlån fra
dka til tlp, da tlp’s engagement med banken på 7,5 mio. kr. blev etableret. aktierne var
da ca. 9 mio. kr.
mellemregningen mellem tlp og dka var lidt over 7,5 mio. kr., men den blev nedbragt med
7,5 mio. kr., og banken, der havde pant i colexon-aktierne, frigav så de 224.000 stk.
colexon-aktier. i forbindelse med engagementet med toldbodgade indvilgede dka i at stille
aktierne til sikkerhed for toldbodgade-engagementet. aktierne var da ca. 7 mio. kr. værd.
foreholdt bind 4, side 1120, gældsbrev, hvoraf fremgår, at dka skyldte toldbodgade 13,6
mio. kr., forklarede han, at der da var kommet ny direktør mikael bødcker christensen i
dka, og han oprettede sammen med tom larsen gældsbrevet, der angik den samlede gæld. i
forbindelse med at bankens lån til dka skulle revideres, krævede banken et review frem til
                                               - 856 -
30. september 2009. det blev lavet af dka’s revisor, og det viste, at dka havde tabt ca. 200
mio. kr. på 12 måneder på grund af finanskrisen, men uagtet dette, havde dka stadig en
egenkapital på ca. 200 mio. kr. gennem de sidste fire år har dka tilbagebetalt lidt over 100
mio. kr. på banklån, kautioner mv., heraf ca. 65 mio. kr. til finansiel stabilitet, og han har
selv tilbagebetalt ca. 20 mio. kr.
foreholdt bind 4, side 1117, aftale af 23. december 2009 om lån af colexon-aktier og køberet,
forklarede han, at toldbodgade ifølge tom larsen skulle have en ”med-upside” på colexon-
aktierne. det indvilligede dka i. forhandlingerne skete mellem tom larsen og michael
bødcker christensen, uden at han var involveret. de 224.000 stk. aktier var en lille del af
dka’s colexon-aktier, og hvis dka via denne aftale kunne skabe et incentive for tom
larsen til at ”løbe endnu hurtigere”, så ville det være til gavn for dka’s øvrige aktier i
colexon. et aktielån forrentes højere end et kontantlån. forrentningen sker ved, at man
lægger en merpris på aktien med en symmetrisk ret og pligt for de to selskaber til henholdsvis
at købe og sælge. det er en helt sædvanlig finansmæssig transaktion.
meningen med aftalen var ultimativt, at dka på et hvilket som helst tidspunkt kunne
pålægge toldbodgade at købe aktierne til kurs 5,50 euro, og tilsvarende havde toldbodgade
ret til at købe aktierne, men her var det nødvendigt at specificere tidspunktet i relation til
delårsregnskabsmeddelelser på grund af tom larsens position i colexon, der gjorde, at han
kun på disse tidspunkter måtte købe aktier.
både han og tom larsen og eksterne analytikere forventede, at colexon havde et betydeligt
kurspotentiale i størrelsesordenen 2-3 euro på relativt kort tid. under finanskrisen var det
attraktivt for investorer at søge over i sol- og vindenergi, og i eu var der politisk vilje til at
øge andelen af vedvarende energi.
foreholdt bind 4, side 1360, hans forklaring gengivet i holbæk rets dom, forklarede han, at
han kan vedstå denne forklaring.
[efter lasse lindblads forklaring gengivet i holbæk rets dom af 6. august 2013 i sag anlagt
af toldbodgades konkursbo mod dka, havde ole vagner over en periode ”købt aktier i
nordicom. banken ønskede at få en afregningspart på de aktier, som løbende var købt ind i
                                               - 857 -
capinordic bank. vagner havde ikke nogen på plads. … der blev fundet et spv - special
purpose vehicle - der havde til formål at holde aktierne. han og ørskov kunne sammen tegne
capinordic a/s. … toldbodgade 10 b aps kom i spil i relation til nordicom-aktierne, da
man havde forhandlet sig frem til en løsning og skulle finde et selskab, der var villig til at
påtage sig rollen.” lasse lindblad forklarede om ole vagners erklæring af 30. december
2009, at man ved aftalens indgåelse i december 2008 havde ”den forståelse, at kursudsving på
nordicom-aktierne skulle bæres af ole vagner. skrivelsen er således udtryk for en
præcisering.”]
engagementet med toldbodgade var på mere end dækket basis og uden risiko for banken.
han mener, at det blev opsagt på et forkert grundlag. da der kom en ny ledelse i capinordic,
var der et stort behov for at genere ham og alle, som han havde haft med at gøre, mest muligt.
han drøftede opsigelsen med tom larsen. foreholdt bind 4, side 1128, korrespondance
mellem toldbodgades advokat peter ruhr og advokatfirmaet plesner, hvor advokat ruhr
foreslår en aftale om, at toldbodgade nedbringer engagementet med ½ - 1 mio. kr. per måned
ved kontrolleret successivt salg af de stillede sikkerheder”, forklarede han ,at han nok har
været orienteret om dette. der var stadig betydelige sikkerheder i engagementet, og der var
udsigt til, at det kunne indfries stille og roligt. i maj 2010 var sikkerhederne 1-2 mio. kr.
under det aktuelle træk, men det kunne serviceres via dka’s gæld til toldbodgade. han blev
sikkert orienteret om afslaget på peter ruhrs forslag til afvikling.
tom larsen valgte at udnytte køberetten, jf. bind 4, side 1130. på det tidspunkt havde man
tilbudt plesner forskellige modeller, som alle blev afvist, og finansiel stabilitet ville sælge
aktierne. derfor valgte tom larsen at udnytte køberetten. det var aftalen om lån af aktierne
og køberetten af 23. december 2009, der medførte et kurstab for toldbodgade, idet colexon-
aktiernes værdi var faldet i mellemtiden toldbodgade fik dog godtgjort en del af det aftalte
rentetillæg.
foreholdt brev af 30. december 2009 fra ncap til toldbodgade, bind 4, side 1125, forklarede
han, at det er en præcisering af den håndskrevne aftale, der blev indgået den 19. december
2008. han mener, at tom larsen skulle bruge det til regnskabet for toldbodgade.
                                            - 858 -
dka købte ncap’s/ole vagners fordring på toldbodgade og anmeldte den senere i
toldbodgades konkursbo. advokatfirmaet plesner var fuldt vidende om aftalen, og det blev
drøftet med advokat peter ruhr i forbindelse med anmeldelsen.
kell development havde et gældsbrev på kbus med harry rosenberg som kautionist. i
januar 2010 blev en række engagementer i banken med relation til harry rosenberg opsagt,
herunder kbus. der blev indleveret en konkursbegæring mod kbus, hvor advokat burton
kom med en række indsigelser.
i forbindelse med indlevering af konkursbegæring mod kbus, var det tom larsens
opfattelse, at det var kritisk med kell developments tilgodehavende på kbus. samtidig var
der et samarbejde mellem dka og kbus og i forbindelse med ophør af dette samarbejde,
blev kbus’ tilgodehavende i selskabet roberg overdraget til kell , der i forvejen havde
transport i dette.
løsningen med kbus blev, at dka overtog de andre 50 % af roberg og dermed
aktiviteterne i bulgarien gennem et fuldt ejerskab af roberg. et selskab kontrolleret af harry
rosenberg overtog aktiviteterne i ungarn og italien.
som et led i den samlede pakke blev kautionen frigivet. dka indbetalte en million kr. til
harry rosenbergs italienske struktur for at få det hele til at gå op.
han har kun tom larsens vurdering af robergs sammensætning. roberg havde dengang en
række aktiviteter, der efter tom larsens opfattelse kunne muliggøre en tilbagebetaling af kell
development, og der er stadig nogle aktiviteter tilbage, men han ved ikke nærmere.
tlp
tlp er tom larsens holdingselskab, og de forretninger dka lavede med tom larsen lå
blandt andet i tlp, men tlp havde også aktiviteter uden om dka.
foreholdt kreditindstilling 22. november 2007 vedrørende et lån på 15 mio.kr. til tlp, bind 3,
side 3000, og bestyrelsesmødereferat, bind 1, side 1218, forklarede han, at han ikke husker at
                                             - 859 -
have haft andet med denne bevilling at gøre end behandlingen i bestyrelsen. tlp var
medaktionær med 10 % i dka renewable, som var det selskab i dka-koncernen, der
beskæftigede sig vind- og solenergi. lånet havde sammenhæng med ith.
foreholdt bind 3, side 3052, kreditindstilling vedrørende et lån på 5,5 mio.kr., forklarede han,
at han ikke mener at have haft kendskab til denne bevilling. han tvivler på, at tom larsen har
henvendt sig til ham. tom larsen havde et stort samarbejde med banken og vidste, hvor han
skulle henvende sig.
foreholdt bind 3, side 3057, mail fra henrik juul 14. juli 2009, foresvæver det ham, at tom
larsen havde spurgt, om han kunne få et bevilget overtræk, og denne henvendelse har han
vanen tro sendt videre til juul eller mikkelsen.
foreholdt bind 3, side 3122, mail fra martin hjort hansen til ham 5. august 2009 om et
overtræk på 1,5 mio.kr., forklarede han, at han mener, at en del af dette beløb tilgik dka. der
har ikke været behov for at holde noget skjult, så måske har han fortalt dette til martin hjort
hansen, men han husker det ikke.
foreholdt posteringsoversigt bind 3, side 3184, kan han ikke sige, hvad beløbet med teksten
”dka consult” dækker over. han var ikke i dka’s daglige ledelse.
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 3106, og bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1314, er
det den bevilling på 7,5 mio. kr., som han forklarede om tidligere i forbindelse med
engagementet med toldbodgade. en del af provenuet blev brugt til det midlertidigt bevilgede
overtræk og en del blev videreudlånt til dka. det var her, at dka stillede colexon-aktier for
ca. 9 mio. kr. til sikkerhed. foreholdt kreditindstilling, bind 3, side 3105, hvor der står
kursværdi 7 mio. kr., mener han ikke, at han husker værdien forkert.
opsigelsen af tlp var en helt unødvendig, tabsfremkaldende transaktion. tom larsen havde
lige givet sekundær pant i tlp’s sikkerhedsdepot i fionia og dermed styrket engagementet
betydeligt. hvis man var gået i gang med at realisere colexon-aktier med det samme, var
resultatet blevet langt bedre. han havde flere henvendelser til finansiel stabilitet om
køberemner til colexon-aktier, men finansiel stabilitet var meget nervøs for at lægge
                                               - 860 -
finansiel stabilitets aktier sammen med dka’s og ole vagners aktier således som
købstilbuddene gik på, fordi de var bange for, at han derved ville tjene noget på det. i stedet
foretog finansiel stabilitet sig intet i flere år. dka ville lægge dka’s ejerandel sammen med
finansiel stabilitets andel. finansiel stabilitets aktiebeholdning var med til at trykke kursen.
han ved, hvem finansiel stabilitet og michael mikkelsen havde møde med i tyskland, og
hvilken aftale der kom ud af det. han mener ikke, at det kunne gøres dårligere. aktierne blev
solgt til en tiendedel af, hvad der kunne være opnået.
nordicom
nordicom søgte om en kreditbevilling, fordi banken gennem placeringen af centerplans
ejerandele i nordicom allerede indirekte havde nordicom som kunde. der var forskellige
investment cases om sammenlægning af nordicom med blandt andet sjælsøgruppen. der var
også samarbejde med nordicom på en række andre punkter allerede før låneanmodningen.
foreholdt bind 4, side 583, mails mellem michael mikkelsen og martin hjort hansen samt
henrik juul, 21. november 2008, hvor mikkelsen kraftigt fraråder lånet, forklarede han, at
”vo” må være en skrivefejl, således at der er tale om ole vagner. han fik ikke kendskab til
mailen på daværende tidspunkt.
at nordicom skulle have et lån, kan godt være kommet via ham fra ole vagner, men det kan
også være kommet ind i banken ad andre veje.
foreholdt bind 4, side 512, kreditindstilling ”til bestyrelsens vurdering”, og
bestyrelsesmødereferat bind 4, side 588, forklarede han, at det var et § 78 engagement og
dermed et bestyrelsesanliggende. der er ingen tvivl om, at der pågik indgående drøftelser
vedrørende nordicom og argumenter for og imod lånet blev præsenteret. han mener, at der da
også var kommet nyt regnskabsmateriale fra nordicom. med den pant i disa ejendommen,
der blev givet, mente bestyrelsen, at lånet skulle bevilges.
foreholdt bind 4, side 599, mail fra mikkelsen til henrik juul 8. december 2008, og mail fra
ole vagner om, at både lasse og claus ørskov mente, at det var ok med en bevilling på 50
mio.kr., bind 20, side 540, , forklarede han, at ole vagner nok har overfortolket alting og
forsøgt at bruge det til sin fordel. han havde med garanti ikke sagt ja til et yderligere lån til
                                             - 861 -
nordicom. han mener godt, at disa ejendommen kunne have båret en forhøjelse, men han
mente ikke, at nordicoms kunnen skulle øge risikoen i banken.
foreholdt kreditindstilling om en udvidelse af lånet med 20 mio. kr., bind 4, side 600, erindrer
han den ikke. foreholdt bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 19. december 2009,
bind 1, side 1278, hvorefter anmodningen var trukket tilbage, kan dette have haft
sammenhæng med morgenmødet samme dag med ole vagner, men han husker hverken
indstillingen eller, hvorfor den blev tilbagekaldt.
foreholdt bind 4, side 614, den håndskrevne aftale med ole vagner, forklarede han, at han er
usikker på, om den blev afgivet om morgenen eller først efter bestyrelsesmødet.
bestyrelsesmødereferatet taler for, at det er aftalt før bestyrelsesmødet.
han kan ikke sige, om det notat, henrik juul gennemgik under pkt. 4.6 i referatet fra
bestyrelsesmødet den 19. december 2009, var det håndskrevne notat. han mener, at
birkemosegaard opnåede den finansiering, der fremgår af det håndskrevne notat, men han
mener ikke, at ole vagner opnåede privat finansiering. det var en ønskeseddel fra ole
vagner, og der skulle efterfølgende foretages en kreditvurdering.
oskar jensen
han havde ingen relation til henrik wessmann jensen, der kom til banken via steen bryde,
der var revisor for wessmann jensen. claus ørskov spillede ingen rolle i den forbindelse.
foreholdt bind 3, side 2186, mail fra juul til mikkelsen 25. april 2007, og fra henrik juul til
bestyrelsen 26. april 2007, samt indstillingen side 2193, husker han sagen. banken havde
igennem en længere periode forsøgt at få et samarbejde med oskar jensen, der var en attraktiv
developergruppe. det var steen bryde, der stod for dette, og henvendelsen om en garanti på
100 mio. kr. er gået til steen bryde eller direkte til juul eller mikkelsen.
foreholdt mail 27. april 2007 fra mikkelsen, bind 3, side 2196, om at lånet er bevilget, mener
han, at der var et telefonisk bestyrelsesmøde. han har en erindring om, at han ringede fra
sverige, men det er langt væk. han mener, at det var fuldt forsvarligt at bevilge garantien. der
var fuld sikkerhed.
                                            - 862 -
steen bryde havde som revisor dybt kendskab til oskar jensen gruppen. banken ønskede at
opnå et samarbejde med en virksomhed, som var transaktionsaktiv og med en meget seriøs og
professionel personkreds. der var tale om en gammel virksomhed, der havde vist evnen til at
begå sig i developermiljøet.
foreholdt bind 3, side 2270, redegørelse vedrørende engagement med oskar jensen
koncernen, notat vedrørende 10. september 2007 om, at ”hju og mmi orienteres om sagen af
sbr og lli - ønsket var at tilbyde oskar jensen holding en line på dkk 50 mio., forklarede
han, at anmodningen om faciliteten må være gået til steen bryde. han blev meget muligt
orienteret.
foreholdt bind 3, side 2227, mail fra mikkelsen til ham 4. september 2007, hans svar 5.
september 2007og mikkelsens svar, hvor han selv skriver blandt andet, at ”det er ikke ok - en
aftale der laves med mig kan alene ændres under forudsætning af at du indgår en ny aftale
med mig”, forklarede han, at han godt kan huske, at der var en uoverensstemmelse om, hvem
der skulle ”reflektere en given pakke” til oskar jensen, og han endte med at respektere, at det
var steen bryde. disse mails havde ingen betydning for vurdering af kreditten.
foreholdt kreditindstilling af 13. september 2009, bind 3, side 2230, og notat om den 13.
september 2007 i henrik juuls redegørelse, bind 3, side 2270, havde han ikke noget at gøre
med kreditindstillingen, men det ikke er utænkeligt, at juul har vendt oskar jensen med ham.
det er bestemt ikke unaturligt at vende sagen med steen bryde, der havde et indgående
kendskab, og med ham selv. han mener at kunne erindre opdelingen i trancher, men det er
langt væk.
foreholdt bestyrelsesmødereferat 25. september 2007 om forhøjelse af kreditten på 25 mio.kr.
bind 1, side 1203, forklarede han, at bemærkningen om, at ”den endelige bevilling skal
afvente en oversigt, der dokumenterer, at den fornødne likviditet er til stede”, vedrører
bankens likviditet. han mener, at der var en nærmere drøftelse i bestyrelsen. foreholdt
bestyrelsesmødereferat 19. november 2007, bind 1, side 1212, forklarede han, at han mener,
at der var en tilbagevendende diskussion om sikkerhedsstrukturen. der var ingen tvivl om, at
oskar jensen var kreditværdig. der var en drøftelse af, om man skulle have et mere
                                             - 863 -
overordnet pant eller pant i enkelte ejendomme. for at man ikke hele tiden skulle relaksere
bankens pant til fordel for byggelånspant, som kom fra andre pengeinstitutter, valgte man
løsningen med pant i anpartskapitalen.
hans kommentar om, at egenkapitalen ville være væk, hvis markedet flyttede sig 10 %, var et
udtryk for, at det var en kunde med en relativ hård finansiel gearing og en volatilitet, der
gjorde det nødvendigt med en tæt opfølgning. hans kommentar går på en ekstrem situation,
fordi der var betydelige merværdier i oskar jensen i forhold til det, der var reflekteret i
årsrapporten. han kan godt huske, at der var en diskussion af, hvorvidt oskar jensen var et §
78 engagement, og han mener stadig ikke, at juul og ørskov er enige herom.
foreholdt bind 3, side 2269, notat vedrørende 19. november 2007 i henrik juuls redegørelse,
hvorefter vagner mente, at engagementet var ubankmæssigt mv., forklarede han, at han var
orienteret om, at der var en utilfredshed fra ole vagners side, men at denne efter hans
opfattelse var lidt ureflekteret, da developerbranchen var kendetegnet ved en lav soliditet. for
så vidt angår sikkerhederne, er det et trosspørgsmål, om de enkelte ejendomme eller selskabet
som sådan udgør den bedste sikkerhed.
det var oskar jensens historiske evne til at tjene penge, og ørskovs fornemmelse af, at det
var ordentlige mennesker, idet ørskov i et eller andet omfang sad i oskar jensen. han husker
ikke, om han har deltaget i et møde med oskar jensen, jf. mail 5. december 2007, bind 3, side
2271. han mener, at der blev aftalt en tættere opfølgning for at imødekomme vagners kritik.
denne konkrete opfølgning havde han ikke og skulle han ikke have noget at gøre med. han
fik dengang oplysninger om de konkrete ejendomsprojekter.
han husker, at der ret sent i forløbet blev holdt et møde med henrik wessmann, hvor også
ørskov deltog, og han var generelt orienteret om, hvad der skete, herunder den akkordordning
der blev indgået. det tab blev indregnet i bankens resultat for 3. eller 4. kvartal 2008, og det
må være præsenteret i bestyrelsen i holding, men måske uden oplysning om kundens navn.
korral
                                             - 864 -
korral var et selskab, der drev forskellige investeringsopgaver og havde en lille licenspakke
fra finanstilsynet. mcs var szigethys holdingselskab, der havde et medejerskab sammen med
peter brincker møller og kjartan rist og et par andre.
han har ikke nogen relation til brincker møller eller kjartan rist, men har mødt dem.
foreholdt mail bind 4, side 14, mail fra søren hansen, og vedhæftet tegningsaftale mellem
korral og banken, mener han at kunne huske, at der kom en henvendelse til ham fra korral,
om at de havde et problem med banktrelleborg, med hvilken de havde lavet en
tegningsaftale, som de af en eller anden grund ville ud af, og de spurgte, om banken kunne
være behjælpelig.
han mener, at notabene var i gang med en emission, og at korral skulle finde investorer
hertil. notabene kan have ønsket en prætegning, og bank trelleborg kan have garanteret
dette. det er normalt, at der laves en tegningsgaranti for en mindstetegning, så nye aktionærer
er sikret, at tegningen gennemføres. han sendte henvendelsen til banken til vurdering med
viden om bankens og søren hansens kendskab til notabene. han sendte den til juul eller
mikkelsen. han havde ikke noget med opfølgningen at gøre.
han gætter på, at banken i forvejen var aktieudstedende institut for notabene, for det kunne
korral ikke, og banken havde derfor en vis interesse i, at emissionen blev gennemført. det
forklarer, hvorfor søren hansen var på sagen. ved en tegningsgaranti indregnede man en
risiko, som lå inden for mikkelsens bevillingskompetence. muligvis ligger der noget
mailkorrespondance forud for tegningsaftalen, men han ved ikke, hvilken bevillingsproces der
er nødvendig for at indgå en sådan aftale. aftalen ligner et paradigme fra bankens juridiske
afdeling.
foreholdt bind 4, side 18, brev af 11. april 2008 til korral, om manglende betaling for
tegning, forklarede han, at han ikke kendte brevet, og husker ikke at være blevet orienteret på
dette tidspunkt. foreholdt bind 4, side 29, mails fra mikkelsen 16. og 17. april 2008 om, lli
har bedt mig stoppe realiseringen af notabeneaktier til han er færdig med et igangværende
møde”, mener han, at det er datosammenfaldende med den tilsvarende problematik i mcs
engagementet, og forklaringen er den samme. han har nok sagt til mikkelsen, at det lige
                                            - 865 -
skulle vente en dag eller nogle timer, og så måtte man se, hvad der tjente bankens interesser
bedst.
foreholdt bind 20, side 423, mail 21. april 2008 om overførsel af notabene-aktier til banken,
forklarede han, at der var tale om en form for marginindbetaling, og her tilbydes det at
overføre notabene-aktier, der skulle bringe banken på niveau. det kan godt være ham, der
har kontaktet szigethy for at opnå denne aftale.
foreholdt bind 4, side 40, redegørelse for forløbet fra juul september 2009 om, at han havde
spurgt til engagementet, forklarede han, at det er et udtryk for, at problemstillingen
vedrørende korral landede på hans bord, og han havde derfor behov for at blive opdateret.
foreholdt mail 14. august 2008 fra søren hansen til ham og henrik juul om, at der var
underdækning på ca. 1,1 mio.kr., bind 20, side 425, kan det være denne mail, han har vendt
med henrik juul for at forfølge problematikken.
han mener at kunne huske, at der opstod en dialog med sparbank ved frank matthiesen , jf.
mail af 11. september 2008 til henrik juul fra frank matthiesen, bind 4, side 45. han var ikke
så tæt på. det var frank matthiesen, der via sit samarbejde med korral sagde, at der var nogle
engagementer, som sparbank mente havde en fornuftig bonitet, som sparbank ville løfte ud af
banken.
han tror, at han blev orienteret om bankens konkursbegæring mod korral, jf. bind 4, side 53.
der kan godt have været reaktioner over for ham fra szigethy og brincker møller vedrørende
denne. foreholdt kreditindstilling af 5. november 2008 vedrørende en kreditfacilitet til korral
i forbindelse med tilbagekøb af guava aktier fra bankens egenbeholdning, bind 4, side 56,
forklarede han, at idéen var oplagt, idet banken allerede havde en risiko på guava, og banken
fik en debitor med en rimelig bonitet og sikkerhed i aktierne. der blev også givet sikkerhed i
anparter i first line estates. engagementet reducerede risikoen for tab. han husker ikke, at
sagen har været i bestyrelsen inden denne indstilling. der kan dog have været en indberetning
på et overtræk. han har ikke drøftet kreditindstillingen med ørskov.
                                             - 866 -
foreholdt bind 4, side 70, bestyrelsesmødereferat, mener han, at korral via ham bad om hjælp
til denne skatteproblematik. det blev et afslag af direktionen eller mikkelsen inden for deres
beføjelser.
foreholdt bind 4, side 74, kreditindstilling af 14. oktober 2009 vedrørende prolongering til 1.
november 2010, forklarede han, at han var med til at skaffe sikkerheden i fakturaen i
greentech for at styrke engagementet. korral havde oplyst, at de havde et betydeligt
tilgodehavende for en ydelse leveret til greentech, og det gjorde han kreditafdelingen
opmærksom på. han kan ikke forstå kritikken af denne sikkerhed. fakturaen var muligt
bestridt af greentech, men selv hvis greentech havde ret, var banken ikke stillet dårligere end
før, og havde korral ret, var banken bedre stillet. ved et nyt engagement vil man nok ikke
tillægge en bestridt faktura væsentlig sikkerhedsværdi, men her er det et forsøg på redde et
eksisterende engagement.
clarice
clarice var et investeringsprodukt, som oprindeligt var struktureret i proviso, og jan thorsen
havde som tidligere direktør i proviso bedst kendskab til det. carsten tanggaard var professor
og bestyrelsesmedlem i capee. kurt martin larsen var ansat i investment afdelingen. han ved
ikke, om denne havde at gøre med clarice.
clarice var den juridiske ramme om et investeringsprodukt, der indeholdt en større
ejendomsportefølje af ejendomme i italien til kontor og lettere erhverv, erhvervet for 1,7 mia.
kr.. de var udlejet til telecom italia, og clarice var et lukket system, hvor indtægterne fra
telecom italia kunne servicere gælden i clarice. hvert kvartal blev værdien i clarice beregnet
og oplyst. han mener, at det var sat sammen af to store tyske bank.
han har ikke haft med at gøre, at 12 kunder i proviso blev ejere i clarice. det er før holdings
køb af proviso. igennem længere tid var der ønsker om, at capee skulle have emner til sine
investeringer. clarice var en mulighed gennem at købe de b-notes, der gav kontrol med
clarice. hvis man kunne vederlægge de 12 ejere af b-notes i clarice med capee-beviser, var
det en elegant transaktion, som banken kunne tjene mange penge på. meget sent i forløbet
blev det kommunikeret, at de 12 b-notes ejere ikke ville acceptere vederlæggelse i capee-
                                            - 867 -
beviser men ville have kontanter. clarices værdi blev opgjort af en uafhængig tredjepart, og
han mener ikke, at ejerne fik færre penge, end hvis de havde fået capee-beviser.
banken havde en indtjening på 80-85 mio. kr. på transaktionen. det mener han, at sælgerne af
b-notes vidste. de havde kendskab til, at der var et fee på en procentsats af balancen. det stod
fuldstændig klart, at som følge af kravet om kontant vederlæggelse, var banken tvunget til at
syndikere denne transaktion ved at finde en partner, der ville være med til at gennemføre den.
det var nødvendigt at omsætte capee-beviser i kontanter for at skaffe den nødvendige
likviditet.
han havde ikke primært med denne transaktion at gøre, men var med på sidelinjen. jan
thorsen og niels kryger andersen var i frontlinjen, og der var advokatbistand fra lett.
henrik juul var fuldt informeret, og transaktionen var så stor, at den blev drøftet i bestyrelsen.
foreholdt bind 8, side 78, letts notat om købstilbud fra vagner vedrørende capee-beviser og
side 77 mail fra gunnergaard, direktør i capinordic property management, fik han fra private
banking afdelingen at vide, at nogle af de 12 sælgere havde accepteret capee-beviser, mens
andre ikke ville acceptere det. derfor skulle man finde en ny model, og det blev, at det skulle
afklares, om capinordic koncernen på anden vis kunne mobilisere likviditeten til at erlægge
kontanterne til sælgerne. der var to udfordringer, dels mangel på likviditet og dels størrelsen
af de samlede engagement med capee, der ville bringe banken i konflikt med fil. henrik
juul havde regnet på det og sagde, at en syndikering var nødvendig for at gennemføre denne
transaktion, der stadig vurderedes attraktiv. han kørte til vedbæk strandvej, hvor ole vagner
boede. vagner var da særdeles likvid, og han havde et møde med vagner og helle breinholt,
og der var lange tunge forhandlinger om, hvordan ole vagner kunne være en del af denne
transaktion, og hvilken forrentning vagner skulle have.
han havde intet incitament til at begunstige vagner. det handlede om at muliggøre
transaktionen, og det var ren købmandshandel for begge parter. foreholdt købstilbuddet bind
8, side 82, prøvede de begge at få en bedre pris. det, der lettede processen, var, at ole vagner
samtidig var investor i capee. forhandlingerne varede nogle timer. han kunne ikke se noget
alternativ til ole vagner, der skulle ”committe” sig til at aflevere 74,5 mio. kr. i kontanter.
hvis aftalen med vagner ikke var indgået, havde banken ikke kunnet oppebære de 40 mio.
                                              - 868 -
kr., der blev tjent på transaktionen. man kunne også have konstrueret det som et fee til
vagner. vagner ville have en del af bankens fee.
foreholdt bind 8, side 79 med anbefaling om fairness rapport i lett’s notat af 13. juni 2007,
var det ikke ham, der tog beslutningen om ikke at indhente en sådan rapport, men den er
formentlig taget i et fælles miljø, fordi man jo kendte clarice og de risici, vagner skulle tage,
og det, han skulle vederlægges herfor. det var nok rimeligt at give et vist afslag ved salg af en
stor post ikke noterede værdipapirer.
foreholdt bind 8, side 96, bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 25. september 2007,
forklarede han, at det var kendt af alle i bestyrelsen og ledelsen i banken og i capee, hvordan
transaktionen blev gennemført, og at ole vagner var køberen af capee-beviserne.
han havde ikke direkte dialog med niels kryger andersen, men han ved, at denne
konciperede prospektet for capee. kurt martin larsen var ansat i investment afdelingen og
kendte muligt ikke til transaktionen. jan thorsen indhentede dokumentet fra lett, så han må
have kendt til øvelsen. der lå et betydeligt arbejde i at bringe transaktionen på plads, der
skulle laves notaer til ole vagner, og transaktionen skulle beskrives i prospektet for capee.
jan thorsen og henrik juul og investment afdelingen superviserede gennemførelsen af
transaktionen med bistand fra advokater og tyske banker.
foreholdt bestyrelsesmødereferat vedrørende møde den 25. september 2007, bind 8, side 93,
forklarede han, at drøftelsen om bankens likviditet i relation til clarice gik på, at man
spændte buen hårdt i forhold til lovgivningen, og derfor drøftede man, om man kunne styrke
sit likviditetsberedskab. den købesum, der skulle vederlægges til de 12 b-notes ejere skulle
ud af banken og deponeres hos nordea, og derved kom der et træk på bankens likviditet. alle
var ”trukket i festtøjet”, fordi banken havde gennemført en så kompleks transaktion og fået et
betydeligt fee. både banken og koncernen havde tjent på dette.
foreholdt bind 8, side 92, indstilling til bestyrelsen om overskridelse af direktionsinstruksen
vedrørende beholdningen af unoterede andele, og referat herom på bestyrelsesmøde den 25.
september 2007, hvorefter ” hju: forklarede , at det er nødvendigt med en midlertidig
forhøjelse af fondsinstruksen, så banken kan erhverve kapitalandele i capee f.m.b.a.”, bind 8,
side 96, forklarede han, at det blev drøftet på bestyrelsesmødet, hvordan transaktionen blev
sammensat, og det var kendt, at ole vagner havde været ”medsyndikeret”. det er en
                                              - 869 -
tanketorsk, hvad der står i indstillingen om antallet af beviser, idet vagner reelt fik langt flere
beviser end reflekteret her. det var niels kryger andersen, der udarbejdede prospektet for
capee. der var usikkerhed om, hvorvidt der overhovedet skulle laves et prospekt eller bare en
værdipapirnote. derfor tog det nok så lang tid. han blev ikke konsulteret om prospektets
indhold.
sagsøgernes afhøring:
generelt
bestyrelsesmødet i holding den 19. januar 2010 bestod af to led. det første var sædvanligt,
hvor der blev opnået tilslutning til ny kapital til banken. han blev uden begrundelse bedt om
at forlade lokalet. han mener, at ørskov førte ordet indledningsvis, da han kom tilbage, og så
overtog frederic de mevius ordet. afskedigelsen kom bag på ham. begrundelsen var dels
bankens manglende eksekvering af indtjening på grønne projekter, og det andet var
koncernens resultat. den 19. januar 2010 kom der en ny resultatnedsættelse. han mener ikke,
at der blev sagt noget om hans person. han blev ikke bortvist. man havde engageret accura
advokater, og bestyrelsen ønskede at suspendere ham, og efter lange forhandlinger kom man
til en forståelse om fratræden samme dato. det var repræsentanter fra bestyrelsen, der var
udpeget til at tage denne forhandling, der fandt sted kl. 14 samme dag. han havde
advokatbistand fra advokat finn schwartz. der blev lavet en aftrædelsesaftale, hvor der blev
gjort op med fratrædelsesvarsel og bonus og andre benefits. da aftalen var skrevet under, blev
der offentliggjort en fondsbørsmeddelelse om koncernens resultat og hans fratræden. det var
aftalt, at hans tilgodehavende på ca. 12 mio. kr. skulle udbetales umiddelbart, og han
accepterede, at de først blev overført den 20. januar, hvor han skulle møde op for at hente sine
ting. allerede den 20. januar gjorde den nye direktør alverdens krumspring for ikke at
udbetale hans tilgodehavende. der var herefter en fogedretssag om udlevering af en bil, og
finn schwartz anbefalede en voldgiftssag. voldgiftssagen vedrørte, om han havde gjort sig
skyldig i væsentlig misligholdelse, og argumentet, der blev fundet på til lejligheden var, at
han havde handlet holding-aktier i markedet efter sin fratræden, og at dette skulle være
insiderhandel. det viste sig, at holding havde indberettet til finanstilsynet, at han havde
handlet aktier før den udtømmende fondsbørsmeddelse, men det var ikke rigtigt, og han havde
fået en bekræftelse på, at han efter sin fratræden ikke længere var insider. voldgiftssagen er
sat i bero, indtil en af parterne vælger at genoptage den.
                                               - 870 -
før bestyrelsesmødet den 19. januar 2010 havde han fået en melding fra henrik juul efter
finanstilsynets gennemgang af engagementerne, om at banken var blevet pålagt en række
mernedskrivninger i forhold til de allerede indregnede, og dette kunne medføre et behov for at
styrke bankens likviditet med op til 50 mio. kr., og dette forelagde han for holdings
bestyrelse den 19. januar 2010. han fik mandatet til kapitaltilførsel på de 50 mio. kr. efter en
drøftelse, der varede ca. en halv time. bestyrelsen var ikke modvillig på nogen måde.
umiddelbart derefter blev han bedt om at gå udenfor. han gik ned til henrik juul og
orienterede ham om mandatet til det beløb, som juul selv havde stipuleret som et maksimum.
foreholdt henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bestyrelsen, bind 1, side 799, forklarede
han, at han ikke havde udestående opgaver for banken, men på nogle af punkterne på listen
kunne han yde en indflydelse til fordel for banken. han kan ikke komme på yderligere
punkter, hvor han havde tilbudt assistance. der lå ikke nogen bemyndigelse i det. der lå det i
det, at hvis han som bestyrelsesmedlem og qua sin netværk kunne være banken behjælpelig
med at udvirke, at banken blev bedre stillet, så stod han til rådighed. det benyttede juul og
mikkelsen sig af. punkt 7 på listen kan han nok ikke genkende, men ellers er det punkter,
hvor han har assisteret. der er ikke noget ”af egen drift” her, og der har ikke været så konkret
en spiseseddel. i fjerde kvartal og op til tilsynets besøg, har han tilbudt at hjælpe. tilsynet har
måske stillet krav om yderligere oplysninger, og det kan han have tilbudt at hjælpe med.
disse tiltag er sket på bankens opfordring, det vil sige på henrik juuls opfordring. han deltog
ikke i møderne med tilsynet. det var ikke så konkret. på sorana havde han en drøftelse med
lorenz jørgensen om en forligsmæssig løsning, og det ville han selvfølgelig drøfte med
henrik juul. vedrørende punkt 11 fandt leveau tilsyneladende en mulig køber, og han blev
inviteret til et møde herom af henrik juul. han mener helt overvejende, at hans bidrag har
været enkeltstående og for at støtte banken. det er gjort i kontekst af bestyrelsesmedlem, men
han kan ikke afvise, at der kan være et overlap med hans rolle som koncerndirektør. som
eksempel kan nævnes engagementet med ole vagner, hvor han på vegne koncernen havde
mandat til at tilbyde et lån på 6,5 mio. kr., hvis banken gav afslag.
han har først set juuls liste efter sin fratræden. når juul bad ham om assistance til
bankspecifikke opgaver, var det i hans egenskab af bestyrelsesmedlem. både bestyrelsen i
holding og bestyrelsen i banken var vidende om, at han til tider støttede banken i forskellige
engagementer. han mener ikke, at der har været tale om konkrete engagementer. der har
været tale om ad hoc opgaver, efter at et engagement var blevet kreditvurderet og bevilget, når
                                             - 871 -
der herefter opstod problemer. det var kendt, at han gerne ville bistå med at skaffe
supplerende sikkerheder, hvis et engagement udviklede sig uhensigtsmæssigt.
han kan ikke huske, om han orienterede ørskov om sine forhandlinger med lorenz jørgensen
om p-husene. det kan han udmærket have gjort. det er hævet over enhver tvivl, at ørskov
vidste, at han deltog i drøftelsen af investment cases og indhentelse af supplerende sikkerhed.
han mener ikke, at han f.eks. skulle orientere ørskov om sine forhandlinger vedrørende
sorana. hvis der var et løsningsforslag, skulle det forelægges bestyrelsen.
han mener, at punkt 1 på listen, var et arbejde, der lå uden for kreditafdelingens kompetence.
det gælder også punkt 2. for så vidt angår. punkt 3 havde juul allerede opnået en
sikkerhedsstruktur, der ifølge bestyrelsen ikke var hensigtsmæssig, og den skulle han søge at
forbedre. i forhold til pkt. 4, mener han, at banken havde opnået de nødvendige
informationer. pkt. 5 kan han ikke have nogen holdning til. vedrørende pkt. 6 så opnåede
banken den sekundære panteret. pkt. 7 genkender han ikke i dialogen. vedrørende pkt. 8 er
det rigtigt, der har været en lang og tung proces, hvor han har forsøgt at få garagehandelen på
plads og bidrog med et eget selskab, men fordi der var en due diligence fejl i investment
afdelingen vedrørende moms, så blev lorentz jørgensen ved med at presse banken, og der
mente man nok i banken, at han var en værdig modstander for jørgensen. banken valgte ikke
at kontakte ham om bidrag.
pkt. 1 er en investment case og dermed uden for kreditafdelingen. således også punkt 2. man
kan delvis sige, at også 7 også falder uden for kreditafdelingens kompetence. det gælder også
11, hvor han ikke mener, at kreditafdelingen deltog i mødet om salget. ansøgningen nævnt i
pkt. 10 blev videregivet til kreditafdelingen.
hans direktørkontrakt i holding gav ham ret til at drive anden virksomhed ved siden af i
dka consult. dka var udtrykkeligt nævnt i hans direktørkontrakt. han erindrer ikke, om
han havde en ret, der gik udover dka. han havde ikke en pligt til at rapportere til holding
om sine aktiviteter. de aktiviteter, der var i dka, var relativt statiske i hans tid som
koncerndirektør. det blev drøftet i holdings bestyrelse, når dka afkøbte aktiviteter fra
capinordic. der var en lille uoverensstemmelse vedrørende nanocover, men det blev løst, så
forretningerne omkring nanocover gik til banken. dka havde ikke finansielle forretninger.
der var tale om andre typer forretninger, der ikke var sammenfaldende med
koncerninteressen i capinordic. ith blev først erhvervet af holding og derefter købt af dka.
                                             - 872 -
da det var afdækket, at en mulighed var at anvende ith til vedvarende energi, skulle den
løftes ud af capinordickoncernen, og det blev den med en merpris til banken.
han mener ikke, at der var regler for, hvilke aktiviteter han kunne varetage ved siden af sit
bestyrelseshverv i banken. han mener, at henrik juuls adgang til at drive virksomhed ved
siden af sit hverv som direktør er begrænset i lovgivningen, der sætter nogle begrænsninger.
udover fil § 78 mener han ikke, at der var en pligt til at orientere bestyrelsen, hvis der var et
engagement, han selv havde en interesse i. det skulle ske på arms length og på markedsvilkår.
når han havde en viden om et engagement, så delte han den med bestyrelsen. der kan sagtens
have været dialog, der ikke er reflekteret i bestyrelsesmødereferatet. hvis han har haft en
ejerinteresse på 5-10 % , har han måske ikke fundet det relevant at nævne, men i visse
tilfælde, f.eks. serendex, har han gjort det. hans investering i eurotrust kan han ikke huske,
om bestyrelsen var orienteret om. bestyrelsesmedlemmer skulle oplyse om aktietransaktioner,
men han kan ikke huske, om denne pligt kom før eller efter hans investering i eurotrust.
koncerninterne transaktioner
efter hans opfattelse havde han ikke videre indflydelse eller videre beføjelser i relation til
banken på grund af sin stilling som koncerndirektør. lån skulle som udgangspunkt placeres i
banken, men han havde som koncerndirektør en bemyndigelse til at yde lån fra holding, og i
enkelte tilfælde var det en konkret forretningsmæssig begrundelse for, at det skete her og ikke
i banken.
der var ikke nogen sammenhæng mellem kbus’ låneengagement i banken og i holding.
der var ikke tale om en opdeling af lånene, og der var også en betydelig tidsmæssig
forskydning. henrik juul havde bevilget engagementet i banken. han bevilgede
engagementet i holding, og han kan ikke svare på, hvorfor det ikke lå i banken. der må have
været en konkret forretningsmæssig begrundelse for det. måske havde der været behov for en
stillingtagen til lån her og nu, som ikke kunne afvente bankens sagsbehandling, der kunne
være længere. det ville ikke ligge inden for juuls bemyndigelse at bevilge de to lån som et
samlet engagement i banken. det kan være begrundelsen for, at han valgte at bevilge lånet i
holding.
                                            - 873 -
der kan godt være en situation, hvor banken vurderede, at et lån ikke var ”bankable”, men
hvor han vurderede, at der var så store forretningsmæssige interesser for holding, at han
vælger at bevilge lånet der. et eksempel er marienlyst, hvor koncernen havde en interesse i, at
lejlighederne kom tilbage til marienlyst, og at holding ikke skulle administrere disse
lejligheder, og der kan han have skønnet i kombination med andre forhold, at der skulle
bevilges et lån. banken havde ikke sagt nej til et lån til marienlyst. han kan ikke komme på
eksempler på, at banken havde sagt nej, og hvor han så har bevilget et lån, men han kan ikke
afvise, at det kan være sket.
henrik juul vidste, at han havde en lånebemyndigelse i holding, men han kendte næppe dens
omfang, og han kendte ikke til i hvilket omfang, der blev ydet lån i holding.
han havde i dka eller privat regi i bankens levetid forretningsmæssigt samarbejde med
synerco, kbus, toldbodgade, administrationsselskabet, tom larsen og tlp samt
nanocover. han havde ikke forretningsmæssigt samarbejde med anders moesgaard.
han havde ejerinteresser i eurotrust via et dka-selskab, der havde en marginal andel. han
mener, at dka havde ejerandele i underkanten af 30 % i daintel, i overkanten af 30 % i
serendex og på 25 % i lake dümmer. dka købte også produkter udbudt af keops. dka
lånte på et tidspunkt 75 mio. kr. af ole vagner.
henrik juul havde ikke noget kommercielt netværk til brug for tilførsel af forretning. det er
alene dette, han sigtede til med sin bemærkning om, at henrik juul ikke havde kommerciel
tæft. han mener, at juuls kommercielle netværk blev betydeligt udbygget i dennes tid i
banken, men det var et netværk, der kom via hans rolle som bankdirektør. bankens
forretningsmodel, hvor han selv og andre interessenter i holding tilførte forretninger, var et
godt udgangspunkt for en ny bank.
niels kryger andersen er ingeniør og har ikke naturligt den købmandsmæssige indstilling,
som han selv har, men det betyder ikke, at andersen ikke har blik for kommercielle interesser.
det er niels kryger andersen, der har konciperet samtlige bankens prospekter, så
selvfølgelig kunne han se de kommercielle interesser, ”men om han ligefrem forfulgte det, det
er nok noget andet”.
                                            - 874 -
banken var primært i lokaler på 3. sal, og holding var primært på 4. sal sammen med nogle
enkelte af bankens aktiviteter. hans reaktion over for henrik juul som følge af den aflåste
glasvæg, var som anført i mailen bind 6, side 521. ”vip medarbejderne” i banken, nævnt i
mailen, er niels kryger andersen og søren hansen. der var langt flere aktiviteter i hans
dagligdag end banken, og når han i en travl hverdag skulle være opmærksom på sager til
investment afdelingen, så ville det kompromittere hans dagligdag, hvis der var en adskillelse i
forhold til banken, og det ville kunne påvirke indtjeningen i såvel banken som koncernen.
der kunne være konkrete sager i investment afdelingen, hvor afdelingen fik kursfølsomme
oplysninger eller foretog analyser, som han ikke skulle have kendskab til før resten af
markedet. der var således forhold, der skulle være adskilt fra ham. de analyser, som blev
foretaget i kreditafdelingen, fik han kendskab til i bestyrelsen. der kan godt være
kundeforhold, som blev behandlet i kreditafdelingen, som ikke var et bestyrelsesanliggende,
og som han ikke havde behov for at få kendskab til. i forhold til kundeforhold har han som
bestyrelsesmedlem tavshedspligt, så han har svært ved at se, at der har været forhold i
kreditafdelingen, som han ikke måtte få oplysninger om. finanstilsynet har klare krav til
adskillelse. investment afdelingen skulle være adskilt fra market afdelingen. finanstilsynet og
revisionen har jo besøgt banken og sagt god for indretningen. der skulle findes den rette
balance, hvor kravene i fil selvfølgelig blev opfyldt, men hvor man samtidig tilgodeså
hensynet til bankens indtjening. henrik juul havde indgående kendskab til lovens krav. der
var ikke tale om at ”gradbøje” noget.
michael mikkelsen var en nøglemedarbejder i banken. foreholdt bestyrelsesmødereferat 28.
oktober 2009, bind 1, side 1323, hvor ørskov giver udtryk for, at mikkelsen ikke skulle være
nøglemedarbejder, vil han gerne se det oplæg, der var til bestyrelsen herom. uden det kan han
ikke forholde sig til ørskovs udtalelse. mikkelsen havde bevillingskompetence og kunne
tegne banken, hvilket efter hans opfattelse gør ham til en nøglemedarbejder. når der skete
nedskæringer i banken, holdt henrik juul kraftigt fast i, at der ikke måtte ske nedskæringer i
kreditafdelingen, og det er hans opfattelse, at afdelingen til tider kunne være overbemandet.
han ved ikke, om der var andre end medarbejderne i kreditafdelingen, der foretog
kreditvurderinger, men han vil forvente, at der var samarbejde på tværs af afdelingerne. i
forbindelse med eurotrust-olicom transaktionen var niels kryger andersen den primære
kontaktflade, og han havde været dybt inden i analysen af de enkelte developeraktiviteter og
                                               - 875 -
likviditetsbehovet i olicom. henrik juul har derfor valgt at trække på niels kryger andersens
viden i forbindelse med kreditvurderingen. foreholdt liste over sikkerheder i kreditindstilling,
bind 2, side 1887, forklarede han, at niels kryger andersen og investment afdelingen havde
gennemanalyseret og værdiansat alle aktiverne i aktiv gruppen og aktiviteterne i norge. der
blev givet sikkerhed i aktierne i aktiv gruppen, og aktiv gruppen indeholdt jo de
developeraktiviteter, som niels kryger andersen således havde vurderet. han husker ikke,
om andersen havde vurderet ejendommen på kanalvej.
foreholdt kreditindstilling vedrørende toldbodgade, bind 4, side 826, 22. januar 2009, der
hverken er underskrevet eller med fortrykte navne til underskrift, forklarede han, at denne
indstilling ikke er repræsentativ i forhold til spørgsmålet om underskrift af kreditindstillinger,
idet der er tale om en bevilling, der allerede var foretaget af bestyrelsen i december. han
husker drøftelsen i bestyrelsesmødet om underskrifter, og at han blev forklaret om det
praktiske i relation til konvertering til pdf-filer. han husker også, at han fik forklaret, at
indstillingerne blev fortløbende nummereret. han har ikke selv lagt vægt på, hvilke navne der
stod på indstillingen. han har lagt vægt på, at henrik juul og kreditafdelingen havde
analyseret et engagement og indstillet det til bevilling.
foreholdt bind 6, side 299, regneark vedrørende beregning af management fee til holding, har
han ingen forudsætninger for at udtale sig, om disse tal er rigtige. regnskabsafdelingen i
banken og i holding og revisionen har forholdt sig til tallene. det er hans overbevisning, at
de involverede medarbejdere har efterlevet det metodevalg, der er truffet.
han kan ikke specifikt huske, hvad han fik i løn som koncerndirektør i 2008. han fik ikke
bonus for 2008, men bonus for 2007 er måske udbetalt i 2008. han fik nok halvdelen af de 9
mio. kr., der fremgår af holdings regnskab for 2008 som udbetalt til direktørerne.
foreholdt retsbog 25. februar, side 15, om borbjerg holmgaard, forklarede han, at han og
henrik juul og muligvis også niels kryger andersen tog del i at finde modellen for at købe
borbjerg holmgaard. han tvivler på, at kreditafdelingen var involveret. foreholdt bind 13,
side 32, forklarede han, at banken erhvervede cb1 aps, før dette selskab endeligt erhvervede
borbjerg holmgaard. han var vidende om, at der var en realkreditfinansiering i niveauet 6,5
mio. kr., og at der blev søgt om gældsovertagelse. han ved ikke præcis, hvordan den
resterende del af købesummen blev finansieret. der var en mellemregning mellem banken og
cb1 aps. han skønner, at det lå inden for henrik juuls bevillingskompetence, uanset om der
                                              - 876 -
var tale om et lån eller en mellemregning. ejendommen ville godt kunne være blevet benyttet
af andre i koncernen, selv om den fortsat havde været ejet af banken.
vedrørende køb af aktier i aktie- og valuta invest forklarede han, at fondsbørsen har
definerer likvide og illikvide aktier ved hjælp af en beregningsmodel herfor. det er den
definition, han anvender, når han har betegnet alm. brand pantebrev som en relativt likvid
aktie. foreholdt retsbog 25. februar, side 16, forklarede han, at alm. brand pantebreve ikke af
fondsbørsen var defineret som en illikvid aktie. omsætning indgår som et parameter i
definitionen af en likvid aktie. han var vidende om, at det var en aktie, der blev handlet.
foreholdt bind 7, side 239 og side 241 om antallet af handler med alm. brand bank-aktier,
skønsmandens rapport, forklarede han, at det ikke ændrer hans vurdering. skønsmanden ser
ikke, hvilke øvrige købs- og salgsudbud der er vedrørende aktien. han lægger større vægt på
fondsbørsens vurdering end på skønsmandens. der er også et marked på børsen, der ikke er
synligt, og derudover er der otc markedet og placinghandler ved siden af. det er en alvorlig
fejl kun at se på de indberettede handler fra børsen, således som skønsmanden har gjort. den
usynlige del af markedet var alene synlig for fondsbørsen. han opfattede ikke aktien som
stærkt illikvid, men heller ikke som stærkt likvid. fondsbørsen tager stilling til hver enkelt
fondskode.
foreholdt retsbog af 25. februar side 16, om bankens køb fra aktie- og valuta invest af
aktierne i diba og vordingborg bank, forklarede han, at placeringen i banken ud fra en
koncernbetragtning var den rigtige, således at det var banken, der var anmeldt som
storaktionær. han mener, at man på koncernniveau fandt dette hensigtsmæssigt i efteråret
2008, da det skete. man havde ikke haft lejlighed til at gøre det tidligere.
fondsbørsmeddelelsen ved erhvervelsen i 2007 kommunikerede allerede formålet. det kan
være, at aktierne i den mellemliggende periode har været pantsat i fionia, således at købet
først kunne ske i efteråret 2008. vedrørende bankens køb fra holding af aktier i mercon var
det ikke et ultimativt krav, at aktierne skulle ligge i banken, men det fremmede bankens
tilknytning til mercon med deraf følgende muligheder for investmentopgaver til banken.
kreditpolitikken
                                               - 877 -
foreholdt retsbog 3. marts side 4, forklarede han, at det er reflekteret i
bestyrelsesmødereferaterne, hvornår kreditpolitikken blev fraveget. adr var på kant med
kreditpolitikken, og det kom guava også. henrik høtbjerg faldt måske også marginalt uden
for. bestyrelsen drøftede, om engagementet faldt uden for kreditpolitikken, og om andre
forhold trods dette talte for en bevilling. han mener ikke, at bestyrelsen generelt har valgt at
fravige kreditpolitikken. åbningen af den svenske filial fik ikke bestyrelsen til at reflektere
over udlånspolitikken. det er hans opfattelse, at udgangspunktet er, at et lån skal kunne stå
alene, men følgeforretninger kunne være attraktive og indgå som et parameter.
foreholdt kreditpolitikken af 16. maj 2007, pkt. 6, 1. afsnit, bind 1, side 202, vil han ikke
mene, at man behøver alle disse specifikke dokumenter for at foretage en kreditanalyse, men
det afhænger af den enkelte virksomhed. der foretages et skøn fra kreditafdelingens side et
skøn over, hvad der er nødvendigt. er virksomheden børsnoteret, har markedet allerede taget
stilling til en stor del af disse forhold. eksempelvis vedrørende eurotrust, der var noteret på
nasdaq, siger prospektet meget mere, end det, der er oplistet her, og giver et bedre
beslutningsgrundlag for bevillingen. når der i kreditpolitikken står ”virksomhedens
regnskaber”, så er det hans opfattelse, at når der er et revideret regnskab, så imødekommer
dette langt hen ad vejen kravene. der kan være eksempler på, at kvartalsvise balancer kan
være relevante, men da banken ikke tilbød driftsfinansiering, var der ikke det samme behov
for løbende monitorering.
begrebet ”det reelle kapitalgrundlag” i pkt. 6, afsnit 2, betyder efter hans opfattelse i denne
sammenhæng det revisoropgjorte kapitalgrundlag i årsrapporten, som er synonymt med
egenkapitalen. hvis der var engagementer med nyetablerede selskaber, var man tvunget til at
se på, hvad det reelle kapitalgrundlag var. et eksempel er administrationsselskabet, der havde
et betydeligt reelt kapitalgrundlag via egenkapitalen i bryggen.
foreholdt pkt. 7 om sikkerhedsstillelse, bind 1, side 202, forklarede han, at kundens
tilbagebetalingsevne dokumenteres f.eks. ved et revideret regnskab, der viser kundens
indtjeningsevne. kundens frie aktiver kan vise noget. banken tillagde kundens
egenkapitalgrundlag væsentlig betydning. kreditvurdering er et håndværk, hvori indgår et
betydeligt element af skøn. der kan være situationer, hvor kendskabet til debitors vilje tæller
tungere end kendskabet til debitors evne. der ses på debitors økonomiske bonitet, der kan
                                              - 878 -
foreligge enten i form af cash flow eller i form af egenkapital. der lægges i den forbindelse
betydelig vægt på den stillede sikkerhed. der kan så godt mangle betalingsevne.
foreholdt pkt. 8, liste over belåningsprocenter, side 203, forklarede han, at der efter hans
opfattelse er tale om en ekstremt konservativ tilgang fra henrik juuls side, og at det ville være
forsvarligt at tage sikkerhederne ind til markedsværdien. årsagen til disse belåningsprocenter
er nok også korrelationen til nedvægtningsværdien i relation til bankens
kapitaldækningsbehov. belåningsprocenterne har været drøftet i bestyrelsen. kreditpolitikken
er statisk. der er forskel på aktier, der kan være mere eller mindre likvide. nogle banker
sondrer mellem forskellige aktiers belåningsværdi. der er kreditinstitutter, der tager c20
aktier til 95 % i belåningsværdi. kreditpolitikken er en ramme, der udtrykker blanco på et
engagement. det blanco skal stå i forhold til den generelle indtjening på engagementet.
bestyrelsen kunne sikkert godt vælge at belåne en aktie til en højere procentsats. han mener,
at bestyrelsen generelt har accepteret satserne i kreditpolitikken, men han mente, at man mere
nuanceret skulle have forholdt sig til værdien af unoterede aktier og andre aktiver. det
drøftede de i bestyrelsen. banken havde en betydelig overdækning i forhold til det definerede
solvensbehov også efter, det blev hævet til 24 %. drøftelsen af belåningsprocenter blev først
aktuel, da der var et behov for effektivisering af kapitalbehovet. han mener, at man fastholdt
belåningsprocenterne, fordi det udtrykte et blanco, og så kunne man bedre drøfte om andre
sikkerheder servicerede dette blancoelement, og vist også på grund af korrelationen til
nedvægtningsværdi og fastsættelse af bankens kapitalbehov. han mener ikke, at man har
drøftet at sætte kautioner til andet end 0, men selvfølgelig har kautioner en værdi. i hans
referenceramme sættes kautioner til 0. det har han kendskab til fra jyske bank og
forstædernes bank. han mener også, at finanstilsynet sætter dem til 0.
foreholdt retsbog 3. marts side 4, forklarede han, at belåningsprocenterne var skønsmæssigt
fastsat af bestyrelsen, og bestyrelsen kunne have fraveget dem. kautionerne havde en værdi,
men fordi de ikke havde nedvægtningsværdi, var det svært at indregne dem.
foreholdt punktet om erhvervsejendomme, hvorefter sikkerhed i erhvervsejendomme ”som
hovedregel” sker i ”75 % af mæglervurdering udfra en her&nu salgs betragtning < 3 mdr.”,
forklarede han, at banken kunne godt vælge ikke at indhente en mæglervurdering. hvis der
var et regnskab, hvor revisionen havde forholdt sig til ejendommens værdi, kunne det være
lige så godt. mæglervurderingen gav mulighed for en nedvægtning, men banken kunne godt
                                             - 879 -
belåne en ejendom uden en mæglervurdering. dette er en guideline. der er stor forskel på,
hvad pengeinstitutter gør.
foreholdt pkt. 9, om kreditvurdering, side 203, hvorefter ”det centrale element i enhver
kreditvurdering er kundens fundamentale evne til at betale sine forpligtigelser ud af sit cash
flow. kundens aktivmasse skal dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående
negative handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via sine
aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cash flow”, forklarede han, at man i
banken lagde afgørende vægt på kundens egenkapital.
foreholdt retsbog 4. marts side 5, forklarede han, at der er en pris på alle aktiver, men nogle
kan tage længere tid at realisere. tyngden af bankens analyse var på revisors vurdering af, at
aktiver var optaget til korrekt markedsværdi, og at selskabet kunne servicere sine
forpligtelser. regnskaber uden forbehold blev tillagt betydelig vægt. kreditafdelingen
indhentede regnskaber og analyserede kundens historik, sammensætningen af lånet og af de
tilbudte sikkerheder. udover kredithåndværket var der et praktisk håndværk i kreditafdelingen
med blandt andet at producere dokumenter og overholde lovkrav.
foreholdt retsbog 4. marts, side 13, forklarede han, at rømø wellness var svær at realisere,
fordi der var en betydelig rentebærende gæld, så kreditorerne skulle tages i ed, og finanskrisen
betød, at den type aktiver var svære at realisere. nærmest alle aktiver var relativt sværere at
realisere på det tidspunkt. det medførte, at man krævede en større risikomargin ved udlån,
men det var stadig kundens aktivmasse, man lagde vægt på. der skete ikke det store udlån
efter finanskrisen.
cc invest
foreholdt retsbog 3. marts, side 9, om forlængelse af engagementet, forklarede han, at han på
det møde, hvor banken var stillet yderligere sikkerheder i udsigt, der oversteg det aktuelle
træk, bekræftede over for brian petersen, at engagementet blev forlænget. han stillede dette i
udsigt. banken har ikke tillagt dette tilsagn vægt, da banken efterfølgende stillede yderligere
konditioner. han havde ikke på mødet bemyndigelse til at forlænge engagementet, og det
vidste kreditafdelingen og forlængede engagementet. han mener, at tina jørgensen deltog i
                                             - 880 -
mødet. foreholdt bind 4, side 2111, brev til cc 14. marts 2008, forklarede han, at det ikke er
ham, der har rettet datoen vedrørende forlængelsen fra 1. oktober til 1. december. det er ikke
hans håndskrift. det kan godt være, at han har haft udkastet med på mødet, og at datoen så er
rettet efterfølgende.
mcs
foreholdt retsbog 3. marts, side 12, 2. afsnit, forklarede han, at det ikke var ham, der
bevilgede forhøjelsen. han kan ikke vide, om det var andre i kreditafdelingen end henrik
juul, der foretog bevillingen. foreholdt bind 1, side 1187, bestyrelsesmødereferat om denne
forhøjelse, fastholdt han, at han ikke har bevilget noget. det, der menes, i referatet er, at han
har indskærpet over for mark szigethy, at disse ubevilgede overtræk ikke var acceptable. han
kan ikke svare på, om bevillingen var givet før bestyrelsesmødet.
foreholdt bind 4, side 2980, posteringsoversigt med indbetaling fra vagner og
investorholding, sammenholdt med retsbog 4. marts, side 2, forklarede han, at han ikke
husker, om der var givet en transport direkte til banken, eller om der i betalingsinstruksen
stod, at beløbet skulle betales til banken. det er hans opfattelse, at henrik juul i hvert fald
vidste det. han vidste selv, at betaling var på vej, idet han nok selv havde været med til at
skubbe på for, at beløbet tilgik banken. han mener, at det blev drøftet i bestyrelsen.
eurotrust
foreholdt bind 2, side 373, kreditindstilling 3. oktober 2006 på 100 mio. kr., hvor han står
som kundeansvarlig, forklarede han, at han mener, at bevillingsindstillingerne var sendt til
bestyrelsesmedlemmerne forud for mødet. det kan kåre breinholt svare på, herunder hvorfor
kreditindstillingen har datoen den 3. oktober. han har ikke selv konciperet indstillingen. han
ved ikke, hvem der har. det kan være kåre breinholt, brian steffensen eller lars geisler.
kåre breinholt er ansvarlig for kreditbedømmelsen i indstillingen. den udtrykker hele det
forløb, der havde været med eurotrust fra sommeren 2006. han mener ikke, at kåre breinholt
vidste mere om eurotrust, end han selv gjorde, men det var breinholt, der forholdt sig til, om
denne bevilling kunne indstilles til bestyrelsen. når der i en kreditindstilling står ”indstilles til
                                               - 881 -
bestyrelsen”, så betyder det, at der er sket en kreditanalyse, der udmønter sig i en positiv
indstilling.
foreholdt sikkerhedsoversigt, bind 2, side 378, og retsbog 4, marts side 7, forklarede han, at
kreditafdelingen her må være kåre breinholt, der da repræsenterede kreditfunktionen, der
skulle følge op. han ved ikke, hvad der efterfølgende skete med optionen. foreholdt bind 1,
side 1232, bestyrelsesmødereferat pkt. 3.2, forklarede han, at aktien faldt relativt drastisk over
tid, og derfor indhentede man supplerende sikkerheder. foreholdt kreditindstilling, bind 2,
side 378, om ved hvilket kursfald der skulle ske realisation, forklarede han, at dette efter hans
opfattelse ikke er en stop loss klausul. der blev indhentet supplerende sikkerheder. han
mener ikke, at der blev solgt nogen aktier. selvfølgelig havde aktien en værdi. han har ikke
taget selvstændig del i overvejelser om realisation.
foreholdt retsbog 4. marts, side 8, forklarede han, at en developerejendom værdiansætter man
ud fra erhvervelsesprisen og en løbende kontering af de investeringer, der tilflyder
ejendommen. disse investeringer konteres på selskabets aktiv-side, men ikke på selve
ejendommen man kan ikke ud fra regnskabet direkte aflæse værdien. værdien i regnskabet
vil typisk være lavere end den reelle værdi. man kan af regnskabet drage den konklusion, at
revisor har forholdt sig til, at der var den nødvendige working capital til projektet 12 måneder
frem. ved en længere tidshorisont vil der være en usikkerhed, og selskabets historiske
indtjeningsevne har her betydning. man kan belåne alt her i verden, så man kan nok også
trække goodwill ud og belåne det selvstændigt, hvis man har kreativitet til det. i banken
indgik goodwill i vurderingen ved bevilling af lån. foreholdt bind 14, side 64, balance i
eurotrust og aktivgruppen før sammenlægningen, tal gengivet fra kreditindstilling 3. oktober
2006, forklarede han, at i forbindelse med, at aktivgruppen indskydes i eurotrust, skal der ske
en værdiansættelse ved konventionelle værdiansættelsesmetoder, hvor man ser på indtjening
og afkastkrav. i bind 2, side 375, kan man se, at man indregner en goodwill på 919 mio. kr.
den værdi er skabt af aktivgruppens forretningsmodel og er udtryk for en vurdering af den
fremtidige forventede indtjening, som eurotrust var villig til at betale dette beløb for.
validiteten af den 919 mio. kr. er efterprøvet af revisionen og formentlig også af
erhvervsstyrelsen. selskabets værdi var ikke udtrykt i egenkapitalen, der ikke siger noget om
selskabets evne til at skabe kapital. foreholdt retsbog 4. marts, side 7, om aktivgruppens
indtjening på 40 – 50 mio. kr., sammenholdt med bind 14, side 63, forklarede han, at der kan
                                             - 882 -
have været en skrivefejl i kreditindstillingen vedrørende årsresultaterne, men under alle
omstændigheder er der angivet en indtjening på 40,2 mio. kr. hvis kreditafdelingen skulle
lave en bevilling til aktivgruppen, ville man tage hele regnskabet for aktivgruppen. tabellen
side 63 viser kun driften. det er meget sjove tal, men det har ikke nogen funktionsværdi.
hvis man har udviklingsprojekter i milliardklassen og har investeret 200 mio. kr., så skal man
skaffe finansiering, hvilket vil give en negativ pengestrøm, men der er jo tilført en væsentlig
værdi. revisor skal forholde sig til selskabets fremadrettede evne til at gennemføre
projekterne og servicere gælden.. revisor skal forholde sig til de kommende 12 måneder, og
derefter stiger usikkerheden, men man kan så indskrænke antallet af projekter og derved
justere udgiftsniveauet. foreholdt bind 1, side 881, risikooplysning om eurotrust hvorefter
blandt andet ” der er tale om et stort engagement med et selskab, der har investeringstunge
aktiviteter. der vil kunne vare usikkerhed om aktivernes værdi, og på grund af det
begrænsede cash flow fra driften stilles der særlige krav til løbende finansiering”, er han enig
med tilsynet.
foreholdt hjælpebilag 19, bind 14, side 57, forklarede han, at i marts 2008 bestod bankens
involvering i eurotrust alene af engagementet i eurotrust og ikke andet. herudover skal man
selvfølgelig se på de engagementer i banken, hvor der var korrelationsrisici. han kender ikke
de specifikke ejerskaber til investorerne i eurotrust. banken havde udlån til investorerne
synerco, volleshave og dansk anlægsinvest. synerco var ikke følsom i forhold til eurotrust,
men volleshave og dansk anlægsinvest havde en større risiko, som dog blev elimineret via
erik damgaards kaution. han har deltaget i størsteparten af forhandlingerne om eurotrust-
olicom transaktionen. hans rolle var at forsøge at muliggøre transaktionen. han har ikke
deltaget i den praktiske udførelse med prospekter og sikkerhedsvurderinger, som lå i banken.
han var med til forhandlinger med roskilde bank. på closingdagen og -natten forsøgte han at
få en bekræftelse fra roskilde bank og andre banker på, at de ville fortsætte engagementet.
aktivgruppens advokat kruse madsen lagde afgørende vægt på disse mailbekræftelser.
foreholdt bind 2, side 1089, pkt. 6 om eksklusivitet, sammenholdt med retsbog 4. marts, side
14, forklarede han, at han ikke har konciperet aftalen, men hvis carnegie solgte aktiverne, så
ville banken blive kompenseret for sit arbejde med 15 mio. kr. bankens opfattelse var, at
carnegie havde et parallelt mandat, og er dette ikke rigtigt, har bo kristensen reflekteret det
forkert. han kan godt huske bestemmelsen om kompensation i eksklusivitetsklausulen. det
var måden at imødekomme muligheden for, at andre, herunder carnegie kunne sælge.
                                              - 883 -
foreholdt bind 2, side 1094, om ændring af kompensationsbeløbet til 25 mio. kr., kan han
godt huske, at der var en drøftelse, og at eurotrust sagde, at carnegie var langt fremme med
alternative køberemner, og så har banken måske presset på, men det er jo ”krig og
kærlighed”, og så ved man aldrig helt, hvad modparten gør.
foreholdt bind 14, side 66, forklarede han, at prisen på værdierne fra aktivgruppen ved
eurotrusts køb heraf blev fastsat fuldstændig arbitrært. som tidligere forklaret var det i 2.
halvår 2008 vanskeligere at opnå finansiering, og det var væsentligt, at olicom fik et billigt
aktiv for at blive en attraktiv investeringscase. foreholdt retsbog 4. marts, side 14 om
forskellen i carnegies vurdering på 900 mio. kr. og prissætningen ved eurotrusts køb,
forklarede han, at det ikke er seriøst at sammenligne disse tal. der var gået halvandet år..
værdien er målt henholdsvis oktober 2006, december 2007 og marts 2008. mandataftalen
med banken reflekterede en værdi på 250 mio. kr. i marts 2008.
lykkeposen
ølbycentervej
foreholdt bind 2, side 94, jf. bind 10 side 15, regnskabet for ølbycentervej, hvor ejendommen
er værdiansat til 7,1 mio. kr., bind 10, side 279, kreditindstilling om garanti på 10 mio. kr. til
fussing og hjermind, bind 10, side 18, note i regnskabet vedrørende materielle anlægsaktiver
og bind 1, side 1253, bestyrelsesmøde 17. juni 2008, forklarede han, at man skal passe på, at
man ikke sammenblandet begreberne. de ca. 7 mio. kr. er ”book value”, og det bekræfter
netop, at ejendommen kan have en højere markedsværdi end reflekteret i regnskabet. han
vidste inden værdiansættelsen til 7 mio. kr., at lykkeposen havde videresolgt ejendommen for
10 mio. kr., og det var man glade for i holding.
alpen holidays
foreholdt bind 2, side 2826, overdragelsespris på 7 mio. kr. for tilgodehavendet hos alpen
holidays , forklarede han, at han kan huske, at niels kryger andersen gjorde sig meget
umage for at få det opdaterede tilgodehavende. man opnåede en merpris på ca. 5,6 mio. kr. i
forhold til erhvervelsesprisen. prisen er udtryk for forhandlingsresultat i en større kompleks
situation. fordringen blev efter erhvervelsen vurderet af pwc til kurs 100.
                                              - 884 -
rømø wellness var for stort til lykkeposen.
olicom
foreholdt retsbog 4. marts, side 13, sammenholdt med bind 2, side 2005, notat om kanalvej,
hvorefter ejendommen ikke var klassificeret til benyttelse som beboelse, forklarede han, at
den masterplan, der lå for det område, hvor kanalvej lå, vurderede jesper jørgensen åbnede
mulighed for, at lokalplanen kunne ændres, så der kunne opføres privatboliger.
bo kristensen
foreholdt bind 2, side 1315, omtale af eurotrusts engagement, forklarede han, at den
sikkerhed, bo kristensen tilbød banken, var en ubehæftet ejendom med udsigt til kolding
fjord. det var den sikkerhed, der berettigede engagementet. bo kristensen oplyste ikke navne
på mulige købere (til rømø wellness), og han spurgte heller ikke om det.. han ved ikke, om
henrik juul eller andre i banken spurgte ind til det. en stiftelsesprovision på 30 % af udlånet
hænger sammen med, at det globale marked var støvsuget for likviditet, og prisen på likviditet
var skyhøj, selv om der var sikkerhed. bo kristensen har afvejet risiko og afkast i forhold til,
at dette lån var nødvendigt for at redde eurotrust. det er svært at reflektere
markedskonformitet, fordi man er uden for sædvanlige markedsforhold. bo kristensen var
tvunget til at tilbyde så høj en provision for at få lånet. markedet fungerede ikke, og bankerne
stolede ikke på hinanden. sædvanlige principper var sat ud af kraft. det var anarki.
engagementet med bo kristensen var en forretningsmæssig disposition til gavn for begge
parter.
alpen holidays
foreholdt retsbog 10. marts, side 2, om friværdi i alpen holidays, forklarede han, at de nåede
frem til, at der var en friværdi gennem den viden, der var opnået ved analysen i eurotrust.
investment afdelingen havde været dybt nede i alpen holidays, og bo kristensen forklarede,
hvad han vurderede var ejendommens markedsværdi. erhvervelsen af fordringen på alpen
holidays skete efter en forhandling som et led i en samlet pakke. de 7 mio. kr. var udtryk for
”book value” i eurotrust. de var vidende om, at den reelle værdi af fordringen var højere, og
                                              - 885 -
efterfølgende vurderede niels kryger andersen og pwc, at værdien var kurs 100. han har
ikke nogen viden om, at fordringen skulle være nedskrevet.
han mener, at bo kristensen nævnte, at en mæglervurdering var sat i værk, men på
tidspunktet for mødet ultimo 2008, var det primært bo kristensens oplysninger, man lagde
vægt på. i den efterfølgende kreditanalyse fik man verificeret, at der var en friværdi. der var
viden om, at hotellet var nyetableret, og at der var behov for en styrkelse af working capital.
han har ikke deltaget i kreditanalysen, men han ved, at henrik juul og kreditafdelingen fik et
betydeligt datamateriale, der dannede grundlag for en vurdering af det forventede
likviditetsbehov. det havde kostet ca. 13 mio. euro + moms at opføre/renovere hotellet.
banken ville opnå sikkerhed i friværdien, og så skulle hotellet drives i den relativt korte
periode, indtil de potentielle købere ville erhverve hotellet. han ved ikke, hvad der var
indskudt af egenkapital i selskabet. mellemregningen med aktionærerne var rentebærende
gæld, men den kunne konverteres til egenkapital. man valgte at give banken sikkerhed ved
transport i mellemregningerne. de, der blev hårdest ramt, af finanskrisen, var bankerne.
derefter var det byggeretskvadratmeter i udkantsområder og boligejendomme.
erhvervsejendomme i københavn blev ikke hårdt ramt. det var typisk de ejendomme, der
havde et højt finansieringsbehov, der blev ramt. erhvervsområdet blev ikke ramt særligt
hårdt. lån til et hotel er ikke udtryk for en eksponering i ejendomsbranchen, men i hoteldrifts-
branchen. følsomheden for finanskrisen var forskellig for forskellige aktivklasser. hotellet
var følsomt på grund af den relativt høje finansiering, men hvis hotellet kunne sælges for
opførelsesprisen eller sågar under denne pris, ville banken få sit tilgodehavende hjem.
bankens interesse var at finansiere alpen holidays og få indfriet nogle engagementer i
banken, der var påvirket af eurotrusts problemer. prisfastsættelsen for lånet var derfor en
anden end for lånet til bo kristensen.
foreholdt retsbog 10. marts, side 5, om knud larsens vurdering, forklarede han, det var
henrik juul, der havde dialogen med knud larsen, men som han husker det, var der tale om,
at knud larsen i sin første vurdering værdiansatte hotellet som ”ikke going”, eller også
handlede det om, at knud larsen anvendte et forudbestemt afkastkrav. knud larsen havde et
møde herom med henrik juul, men ikke med ham.
synerco, dansk anlægsinvest og volleshave
                                              - 886 -
foreholdt retsbog 10. marts, side 7, om opdeling af lånet på tre selskaber, og direktørens
bevillingskompetence, bind 1, side 171, forklarede han, at direktørens kompetence beroede på
den tidligere bevilling. det er rigtigt, at man afgav nogle sikkerheder, , men det er hans
opfattelse, at dette lå inden for direktørens kompetence. der er efter hans opfattelse tale om en
gråzone. kåre breinholt har foretaget et skøn, som bestyrelsen efterfølgende har bakket op
om.
synerco
foreholdt retsbog 10. marts, side 11, om dka’s kaution for synerco og bind 2, side 3483,
vedrørende dka’s for polinvests betaling af gæld, forklarede han, at det skal ses i
sammenhæng med de sikkerheder, der lå i forstædernes bank for synerco engagementet.
essensen var, at tilgodehavendet i polinvest var nedskrevet til 9 mio. kr. det var tanken, at
der kun skulle trækkes på sikkerhederne, herunder fordringen på polinvest, hvis synerco ikke
selv kunne betale. at der blev trukket på sikkerhederne, var en konsekvens af, at synerco ikke
kunne betale. det er rigtigt, at hans kaution vedrørte tilgodehavendet hos polinvest, men der
var tale om 3. mandspant, og der skulle kun trækkes på dette, hvis synerco ikke selv kunne
betale. de facto påtog dka sig den samme risiko, som hvis man havde kautioneret direkte
for synerco.
savoretti
foreholdt retsbog 10. marts, side 17, forklarede han, at der var tale om et lån, hvor tyngden
var på ”investeringskreditlignende” vilkår. banken nåede aldrig helt at få egentlige
investeringskreditter på plads, blandt andet fordi it-programmerne ikke kunne håndtere stop
loss. uden stop loss kan det ikke betegnes som en egentlig investeringskredit, der er et lukket
kredsløb. der har været et spektrum fra lån, hvor tyngden var på sikkerhederne, til lån, hvor
man lagde mere vægt på viden om kundens økonomi. hvis skalaen gik fra 1 til 10, hvor 10
var den rene investeringskredit, så var lånet til savoretti nok 7 eller 8 på skalaen. der var på
dette engagement sikkerheder, der dækkede trækket på lånet med en faktor 10.
foreholdt bind 3, side 237, kreditindstilling, hvorefter kreditten faldt uden for bankens
almindelige kreditpolitik, er det hans opfattelse, at lånet faldt uden for et enkelt parameter i
                                             - 887 -
kreditpolitikken, men samlet set lå den indenfor. det er ikke et krav, at kunden opfylder alle
betingelser i kreditpolitikken.
foreholdt bind 1, side 200, pkt. 3.3. i kreditpolitikken, og punkt 9, om kreditvurdering,
forklarede han, at den pågældende kunde kom med så store sikkerheder udefra, så derfor
stillede man sig tilfreds med den viden, man havde fra anders moesgaard, og viden om
kundens øvrige aktiviteter.
foreholdt risikooplysning bind 1, side 881, risikooplysning fra finanstilsynet, er han enig
med finanstilsynet, og det var kreditafdelingen også, men den risiko blev indregnet ved at
tage en ”ekstrem haircut” ved vurderingen af sikkerhedernes værdi. det, som tilsynet siger, er
det, der allerede var indregnet ved kreditvurderingen.
lake dümmer
der mangler et ”ikke” i forklaringen i retsbogen for den 10. marts, side 19, 3. afsnit,
1.sætning, idet det var helt normalt, at der ikke var opnået myndighedsgodkendelser.
essensen i tyskland er, at lokalplanen ofte skal opnås sammen med byggegodkendelsen, der
kræver ”proof of funds”. han vil tro, at der lå en masterplan for området. man kan ikke
overføre dansk praksis for planer og myndighedsgodkendelser til tyske forhold. banken
kunne trække på tyske advokater for at få disse forhold afklaret. foreholdt retsbog 10. marts,
side 19, forklarede han, at det ikke var udgangspunktet, at selve købesummen kunne
serviceres ved hjælp af cash flow fra campingplads og havn, det gav bare en ”comfort”.
centerplan allokton
foreholdt retsbog 11. marts, side 8, forklarede han, at løsningen, hvor banken overtog 3,3
mio. aktier vederlagsfrit, gav en ”benefice” til banken. foreholdt samme retsbog side 9, om
aktiehandlen med centerplan allokton, forklarede han, at aktierne var på bankens egen bog
og blev solgt videre til en uafhængig kunde. hvis denne handel ikke kunne eksekveres, måtte
aktierne gå tilbage på bankens egen bog, og så måtte banken sælge dem bedst muligt og tage
et eventuelt tab. man kan ikke føre handelen med centerplan allokton tilbage.
                                             - 888 -
foreholdt posteringsoversigt bind 3, side 1290, hvor centerplan alloktons konto krediteres i
november 2009, sammenholdt med at anders johnsons køb skete i marts 2009, forklarede
han, at henrik juul, niels kryger andersen og michael mikkelsen var dybt involveret i dette,
og at de fik rådgivning fra de svenske advokater om, at de skulle sikre, at de levede op til
aftalen med anders johnson m.fl. foreholdt bind 16, side 234, mailkorrespondance mellem
torben lyst og johnny krohn rasmussen m.fl. november 2009, forklarede han, at man her
kan se, at aktierne går over på bankens egenbeholdning. han var ikke selv involveret i
processen med denne transaktion, men han har løbende spurgt til, om det var kommet på
plads.
foreholdt bind 18, side 134, om anders johnsons anmeldelse af fordring i bankens
konkursbo, forklarede han, at han ikke har set den før denne retssag. han husker ikke at være
blevet inddraget i sagen om dette krav.
kbus
foreholdt retsbog 11. marts, side 11, og bind 3, side 1362, brev fra morsø sparekasse 4.
december 2007, forklarede han, at han ikke husker, at morsø sparekasses krav til
sikkerhedsstillelse i form af pant i aktierne i holding på det tidspunkt gav anledning til
overvejelser om ændring af bankens engagement med kbus. som han husker det, lå kbus’
engagement på det tidspunkt på direktionsniveau.
foreholdt bestyrelsesmødereferat pkt. 7, bind 1, side 1254, hvor der tales om at ”der sker
fortsat rentetilskrivning, indtil morsø sparekasse overtager engagementet”, forklarede han, at
det er uspecifikt, hvilket engagement der tales om. når morsø sparekasse overtog holdings
engagement, ville der komme et provenu til nedbringelse af kbus’ engagement i banken.
efter hans opfattelse er det holdings engagement, der tales om på bestyrelsesmødet.
guava
foreholdt retsbog 11. marts, side 15, forklarede han, at hvis man har et låneforhold, der er
klausuleret til et bestemt formål, så skal det fremgå af lånedokumentet. fremgår det ikke, kan
kunden i princippet anvende lånet til andre formål. der er tale om en serviceoplysning fra
guava til banken, når det anføres, at lånet er til brug for en akkvisitionsstrategi. hvis
                                            - 889 -
låneformålet havde afgørende betydning for bestyrelsen, havde man stillet yderligere krav for
at sikre anvendelse til dette formål. som han husker det, så havde kreditten taget en drejning
over i en mere driftspræget kredit, og derfor skulle den afvikles, da dette faldt uden for
bankens kreditpolitik. der var en betydelig tidsmæssig forskydning mellem bevillingen, og
det forhold, at man blev opmærksom på, at kreditten havde taget en drejning. banken
vurderede herefter, at bankens kapital kunne anvendes bedre.
adr
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 3884, forklarede han, at efter hans opfattelse var jesper
jørgensen en ny kunde i banken. han har tillid til, at kreditafdelingen havde styr på det, når
de angav, at der var tale om en ny kunde. han ved ikke, hvad der var forholdet mellem, hvad
der skulle anvendes til færdiggørelse af nyropsgade og likviditetstilførelsen til comx. det
centrale var færdiggørelse af nyropsgade. comx var et projekt, der havde bankens interesse,
fordi det var en potentiel equity case. han ved ikke, hvad likviditetstilførslen skulle anvendes
til.
foreholdt regnskabstal for adr for 2004 og 2005 i kreditindstillingen, bind 2, side 3885,
forklarede han, at han ikke kan svare på, om kreditafdelingen havde indhentet nyere
regnskabstal. han stillede som bestyrelsesmedlem generelt krav om, at kreditafdelingen
indhentede de oplysninger, der var nødvendige for at afgive en indstilling til bestyrelsen. han
har ikke specifikt stillet krav om regnskabstal for 2006. han havde tillid til kreditafdelingen.
det relevante var her værdiansættelsen af ejendommen i kombination med regnskabstallene.
foreholdt bestyrelsesmødereferat bind 2, side 3888, hvor henrik juul anfører blandt andet, at
”vedrører kredit til færdiggørelse af ejendom sælger forventer at kunne sælge ejendommen
for ca. dkk 250 mio. bevillingen er betinget af vurderingsrapporten på ejendommen, der
endnu ikke er fremsendt til banken”, forklarede han, bevillingen var betinget af
vurderingsrapporten, og der var en drøftelse af, hvordan man sikrede anvendelsen af midlerne.
det var i forhold til færdiggørelsen af nyropsgade. han kan ikke uden at se
lånedokumenterne svare på, om der var en betingelser vedrørende anvendelse af midlerne.
det havde i et eller andet omfang betydning, at man allokerede midler til færdiggørelsen, men
han kender ikke de konkrete tal herfor. foreholdt bind 2, side 3864, årsrapport 2005 for adr,
                                              - 890 -
og forbehold fra revisor om, at ”selskabets bogføring giver ikke et pålideligt grundlag for
udarbejdelsen af årsrapporten, idet der i væsentlig omfang mangler dokumentation for
afholdte omkostninger, oppebårne indtægter, aktiver og passiver”, forklarede han, at det
bærende element for bevillingen var ejendommens værdi. han mener også, at 2006
årsrapporten imødekom revisors forbehold i 2005 årsrapporten.
hvis et revisionsmæssigt forbehold ikke er reflekteret i kreditindstillingen, så har
kreditafdelingen vurderet, at det ikke havde betydning, og så har bestyrelsen ikke fået
kendskab hertil.
foreholdt årsrapport 2004/2005 for nyropsgade, bind 2, side 3848, med revisionsforbehold
om, at ”selskabets bogføring giver ikke et pålideligt grundlag for udarbejdelsen af
årsrapporten, idet der i væsentlig omfang mangler dokumentation for afholdte omkostninger,
oppebårne indtægter, aktiver og passiver”, forklarede han, at hvis dette ikke fremgår af
indstillingen til bestyrelsen, har bestyrelsen ikke fået kendskab til det. bestyrelsen vidste godt,
at jesper jørgensen var lidt uden for det primære segment i banken, og at han ikke havde styr
på alt, men man opfattede investeringen i nyropsgade som en god forretning, og fandt, at
sikkerheden var tilstrækkelig.
foreholdt bind 2, side 1628, prospekt vedrørende olicom marts 2008, omtalen af
samarbejdsaftale med adr fra januar 2007, hvorefter adr skulle sikre selskabets drift frem
til en omlægning af olicom a/s’ aktiviteter fra venture investeringer til
ejendomsinvesteringsselskab kunne gennemføres”, forklarede han, at det kendte han ikke til
ved bevillingen til adr.
foreholdt posteringsoversigt bind 3, side 225, og bind 2, side 3903, vurdering af ejendommen
i nyropsgade 13. februar 2007, forklarede han, at han ikke har taget del i udbetalingen af
pengene. man kan se af posteringsoversigten, at der er betalt tinglysningsgebyr den 7. februar
2007, og henrik juul må så have vurderet, at man efter at have fået pant kunne udbetale den
første del af bevillingen. han vil argumentere for, at udbetaling af 5 mio. kr. med pant i
ejendommen lå inden for henrik juuls mandat. han ved ikke, om banken da havde modtaget
specifikationshæfte og vurderingsrapport. den 13. februar modtages vurderingsrapporten, og
der indhentes supplerende sikkerheder.
                                             - 891 -
foreholdt bind 2, side 3908, om skønnet årlig leje, forklarede han, at der var tale om
hotellejligheder, der skulle udlejes kortvarigt, og på dette tidspunkt havde man ikke fået
ibrugtagningstilladelse. han tror, at jesper jørgensen havde flere idéer om, hvordan
udlejningen skulle foregå. han vil forestille sig, at man har lagt
gennemsnitsbelægningsprocenten på den form for udleje i københavn, som er på ca. 90 %, til
grund. han ved ikke, hvilket grundlag mægleren har haft ud over oplysninger fra jesper
jørgensen. vurderingen er indhentet af michael mikkelsen.
foreholdt retsbog 10. marts, side 14, om mail fra jesper jørgensen til henrik juul 8.
september 2008, bind 3, side 122, forklarede han, at han måske har haft møde med jesper
jørgensen, men han husker ikke sammenhængen. jesper jørgensen havde en række andre
aktiviteter, herunder flere ejendomme, som han fandt interessant, idet de måske kunne skabe
forretninger for banken. han har nok haft møde med ham ca. 5 gange på 6-7 år.
                                           oskar jensen
foreholdt kreditindstilling, bind 3, side 2193, forklarede han, at det er nødvendigt at definere,
hvad der menes med ”ny kunde”. ud fra kreditindstillingen er der tale om en ny facilitet. han
mener, at der havde været tidligere henvendelser fra oskar jensen, men oskar jensen var ikke
da kontoførende i banken. foreholdt regnskabstal i kreditindstilling, bind 3, side 2194,
forklarede han, at han ikke ved, hvilke regnskabstal, kreditafdelingen havde, men steen bryde
havde været revisor for oskar jensen, så der kan have været yderligere oplysninger. steen
bryde var på det tidspunkt ikke længere partner i horwath revisorerne, men oskar jensen fik
stadig rådgivning fra steen bryde. på grund af regarantien fra oskar jensen holding aps var
dette selskabs regnskabstal tilstrækkelige. ejendommen lå i datterselskabet, hvis værdier også
tilflød holdingselskabet. og oplysningen om, at den efterfølgende finansiering var opnået af
datterselskabet, siger, at andre end banken havde vurderet, at den købte ejendom kunne
finansieres. det ville man ikke kunne opnå, hvis oskar jensen ejendomme var insolvent. han
så det ikke da som et problem, at den samlede koncernbalance ikke forelå. han husker ikke,
om ørskov var med i beslutningen om denne bevilling.
                                              - 892 -
foreholdt henrik juuls notat om, at bevillingen var vendt med claus ørskov, forklarede han,
at det betyder, at henrik juul havde fået en viden om oskar jensen fra claus ørskov. henrik
juul har undervejs skiftet holdning til spørgsmålet om, hvorvidt der var en § 78 problematik.
han opfatter bevillingen sådan, at oskar jensen havde fået en investeringsramme, der
forøgede koncernens working capital. oskar jensen kunne i princippet bruge pengene til
noget andet, men det er vigtigt at vide, at det var en kendt kunde, så man havde tillid til, at
oskar jensen ville disponere det fornuftigt. det var over en lang årrække en af københavns
dygtigst drevne developervirksomheder.
for ham ville det ikke gøre en forskel, om provenuet blev anvendt til køb af nye projekter
eller til eksisterende projekter. foreholdt bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1212,
bemærkningen om, at engagementet skulle følges nøje, forklarede han, at der var behov for
nøje at følge, om engagementet blev overholdt. derudover over skulle man være opmærksom
på udefrakommende omstændigheder, der kunne påvirke engagementet. han mener ikke, at
de skulle følge anvendelse af de enkelte dispositioner over bevillingsrammen.
foreholdt bind 3, side 2249, kreditindstilling vedrørende efterbevilling af ændret
sikkerhedsform, hvorefter der er ”modtaget pant i hele anpartskapitalen” og ”selskabet har
underskrevet udbyttebegrænsningserklæring, der ikke tillader udlodning uden bankens
samtykke”, og årsrapport 2007 for københavns ejendomme side 2401, og oskar jensen
holding, bind 3, side 2411 og 2428, om foreslået udbytte, forklarede han, at han ikke ved, om
banken havde tilladt dette udbytte.
tlp
foreholdt retsbog 18. marts side 7 og 8, og posteringsoversigt bind 3, side 3159, vedrørende
punktet ”indfrielsen af gældsbrev”, forklarede han, at han vil gå ud fra, at det var udligning af
gæld til dka. der var løbende gældsmellemværender mellem tlp og dka. han vil tro, at
overførslen til ham personligt, var indfrielse af et lån, men han husker det ikke. foreholdt
kreditindstilling, bind 3, side 3053, vil han gætte på, at gælden er opstået i forbindelse med
erhvervelse af aktier i dka renewagy.
forholdt bind 3, side 3057, hans mail til henrik juul 14. juli 2009, om overtræk til tlp,
forklarede han, at han ikke specifikt kan huske, hvorfor henvendelsen kom via ham. det
                                             - 893 -
ligger der ikke noget særligt i. foreholdt mail fra michael mikkelsen, bind 3, side 3078, om at
det ansøgte overtræk på 300.000 kr. mindede om rentebeløbet på toldbodgade, og forespurgt,
hvorfor tlp dækkede toldbodgades renter, forklarede han, at han ikke kan forklare hvorfor ,
men tlp ejede jo toldbodgade, så det er vel ikke unaturligt. ud fra posteringsoversigt i
toldbodgade, bind 4, side 1386, og posteringsoversigt bind 3, side 3184, kan han ikke følge
pengestrømmene, og han er derfor usikker på, om der overhovedet var tale om, at tlp
dækkede toldbodgades renter.
foreholdt bind 3, side 3122, mail til ham fra martin hjort hansen, 5. august 2009, kan han
ikke svare på, hvorfor der bliver skrevet til ham. han vil gætte på, at der mangler noget i
mailtråden.
foreholdt bind 1, side 799, pkt. 6 i henrik juuls brev af 20. januar 2010 til bestyrelsen,
forklarede han, at det er hans opfattelse, at han muliggjorde den sekundære pant i colexon-
aktierne, og den kom på plads senere uden hans mellemkomst. det var formentlig ham, der
havde forhandlingerne, fordi han havde et samarbejde med tlp, og han ville gerne gå et
ærinde for banken. foreholdt opsigelsesbrevet, bind 3, side 3138, og posteringsoversigt bind
3, side 3185, forklarede han, at man havde afkrævet kunden en sekundær panteret, og kundens
engagement var overholdt til punkt og prikke, derfor var opsigelsen usaglig og i strid med god
bankskik. en bank skal således give en saglig begrundelse for at opsige et engagement.
tzarevo
foreholdt retsbog 25. februar, side 11, og aftalen mellem tzarevo og holding, bind 3, side
3758, forklarede han, at banken havde en interesse i at få personkredsen bag projektet ind i
banken. aftalen tjente efter hans opfattelse bankens tarv, idet banken havde interesse i at
sælge aktierne, og han har overordnet drøftet det med henrik juul. rammen, og hvad
kreditten skulle bruges, til var drøftet. som tidligere forklaret, ville holding tilbyde lånet, hvis
bankens kreditanalyse faldt ud til, at lånet ikke kunne bevilges. hvis banken havde sagt nej,
så havde aftaleparterne sat sig sammen igen og fundet en løsning. der er tale om en
rammeforståelse, hvor man senere kan drøfte, hvordan man når parternes intention, hvis
forudsætninger svigtede. holding har fra bankens fødsel og indtil 19. januar 2010 haft
bankens interesser for øje.. en styrkelse af banken var i holdings interesse.
                                             - 894 -
                                   henrik høtbjerg jespersen
foreholdt retsbog 11. marts, side 18, og bind 3, side 3864, mail til ham fra henrik juul 4.
september 2008, forklarede han, at banken skulle lave sin egen selvstændige kreditvurdering,
og det afspejler hans svar på mailen. henrik juul må så have vurderet, at engagementet kunne
bære uden panteretten. foreholdt bind 3, side 3872, kreditindstilling, havde han ikke noget
med den at gøre. hvis henrik juul havde sagt nej, havde han nok fundet en anden løsning.
han gav bare spørgsmålet videre. foreholdt mail, bind 3, side 3865, om kredittens løbetid,
forklarede han, at der er tale om en generisk betragtning. når en kunde har brug for kapital, er
det hensigtsmæssigt at have den fornødne tålmodighed. låneaftalens punkt om
genforhandling den 1. oktober 2010, bind 3, side 3874, er i overensstemmelse med god
praksis.
                                            nanocover
foreholdt retsbog 11. marts, side 16, og bind 3, side 3624, aftale af 1. marts 2007 mellem cc
invest, lindforch og capinordic a/s om køb af 2/3 af anparterne i nanocover, mener han, at
han på det tidspunkt via dka ejede 50 % af lindforch. foreholdt koncerndiagram, bind 3,
side 3539, husker han ikke, hvornår banken blev aktionær i nanocover. nanocover var da
primært et steen bryde engagement. han vil gætte på, at det var efter aftalen med holding,
bind 3, side 3624. foreholdt bind 3, side 3539, kreditindstilling 8. juli 2008, forklarede han,
at han ikke mener, at han i juli 2008 ikke havde andre aktier i nanocover, end hvad der følger
af ejerskabet af lindforch. han vil tro, at han dengang vidste, at nanocover havde søgt en
bevilling i banken, men han var ikke involveret i bevillingsprocessen. han husker ikke,
hvornår banken blev aktionær. det var nok efter aftalen af 1. marts 2007. foreholdt bind 3,
side 3539, kreditindstillingens beskrivelse af lånets formål, forklarede han, at der nærmest var
to rekonstruktioner af nanocover, og i begge rekonstruktioner var banken og birgitte drewes
og en ekstern advokat involveret, så han var orienteret om det. han mener, at lindforch
tegnede aktier i den anden rekonstruktion for 2,8 mio. kr. der var en række franchisetagere,
som havde tilgodehavender med konverteringsret eller tegningsrettigheder, så det var en ret
kompliceret situation. han mener, at muligheden for at konvertere til aktier var udtryk for et
kommercielt potentiale. han husker ikke, hvornår det blev konstateret, at nanocovers produkt
                                             - 895 -
ikke havde den forventede kommercielle værdi. han kan ikke svare på, om banken har
vurderet, at lånet kunne stå alene, men der var stillet banken en række yderligere indtjeninger
i udsigt.
foreholdt bind 3, side 3542, brev fra banken til finanstilsynet 11. juli 2008, havde han
kendskab til, at der blev rettet en sådan henvendelse, men han var ikke med til at udfærdige
den. foreholdt side 3614, bind 3, mail fra torben lyst til henrik juul 26. maj 2009,
forklarede han, at torben lyst på daværende tidspunkt var hans personlige assistent og
direktør i nanocover. det står lidt uklart for ham, hvem torben lyst repræsenterede her.
direktøren i nanocover rettede henvendelse til ham og til lyst og til mange andre for at
afværge konkursen. det kan godt passe, at han har drøftet dette med lyst og med henrik juul.
han opfattede det sådan, at han ”agerede postkontor uden specifik kasket”. det var bankens
suveræne beslutning, om man ville hjælpe nanocover. han har ikke øvet indflydelse på, om
banken skulle låne til nanocover. foreholdt bind 3, side 3621, mail fra mikkelsen til juul 1.
oktober 2009, hvori han anfører blandt andet, at ”tidligere end 1. marts 2007 havde
lindforch interesse i nanocover og dermed havde de også interesse i at vi udbetalte penge.
vedhæftede optionsaftale er mellem capinordic a/s, lindforch og cc investment. det er
lasse og steen bryde der indgår aftalen. konklusion: det vi fik at vide i går var ikke
korrekt”, forklarede han, at han ikke har orienteret mikkelsen om sin interesse i nanocover.
det skulle han heller ikke, men det har mikkelsen haft adgang til via fondsbørsmeddelelser.
foreholdt bind 3, side 3627, hans mail til juul og mikkelsen 29. december 2009 om, at han
anbefaler 1.650.000 stk. nanocover-aktier mod overdragelse af det samlede tilgodehavende,
svarende til at banken har lige under 5 %”, forklarede han, at kombinationen af bankens
tidligere ejerskab og denne konvertering medførte, at banken lige kunne holde sig under 5 %,
så banken undgik at blive associeret med ”selskabstømmere og andre hang-arounds til
nanocover”. hans anbefaling var på denne baggrund, men han kan ikke svare på, på hvis
vegne han anbefalede dette. synerco var gået konkurs og dka havde erhvervet synercos
ejerandel i nanocover og solgt noget heraf videre til tlp. lindforch var i hvert fald
storaktionær i nanocover, og som han erindrer det, var ejerandelen mere end 30 %, men det er
en oplysning, der kan indhentes via fondsbørsen. han var aktionær i rovsing management,
og han mener, at dka lige efter indskuddet af nanocover i rovsing management havde 50-
60 % af aktierne i nanocover. dka har på et tidspunkt måske lånt penge til nanocover.
                                             - 896 -
serendex
foreholdt retsbog 11. marts side 18, og kreditindstilling, bind 4, side 341, forklarede han, at
han ikke var involveret i kreditbehandlingen. der er en fejl i kreditindstillingen, idet det var
anparterne i de to datterselskaber drugrecure og pharmaorigin, der var pant i, jf.
håndpantsætningserklæring, bind 4, side 331. der blev lavet en ”juletræsøvelse” ved, at
drugrecure og pharmaorigin, der var stiftet længe før denne låneansøgning, blev indskudt i
serendex. kreditanalysen kunne derfor foretages på grundlag af disse selskabers regnskaber.
foreholdt mail 11. november 2008 fra michael mikkelsen til kurt martin larsen og dennes
svar, bind 4, side 333, hænger kurt martin larsens svar om at ”jeg kender kun selskabet
serendex aps perifert. jeg har læst og kommenteret deres business plan, men vi har ikke
indgået en egentlig aftale mellem os og selskabet. jeg kan fremsende business planen, men
jeg tvivler på, at den vil give mening for jer, idet den efter min mening er manglefuld”, fint
sammen med hans forklaring i retsbogen af 11. marts, side 19 øverst om, at der parallelt var
en sag i investeringsafdelingen. det var niels kryger andersen, der var den primære
kontaktperson, og investment afdelingen var inde og ”veje” serendex-casen. foreholdt bind 4,
side 344, kreditindstillingens bestemmelse om stiftelsesprovision, forklarede han, at dette ikke
kan sammenlignes med den provision, bo kristensen betalte. serendex gav mere end fuldgod
sikkerhed, og der var mulighed for, at banken kunne opnå følgeforretninger. der var på det
tidspunkt stor interesse i banken for at skaffe nye opgaver, da der ikke længere var så mange
opgaver for investment afdelingen.
foreholdt bind 4, side 351, mail 5. maj 2009 fra lars heslet, forklarede han, at heslet havde
relation til serendex. der var en drøftelse om, hvorvidt bankens sikkerhed var i konflikt med
en aftale om, at cat science skulle acceptere, at der blev stillet sikkerhed i datterselskaber.
når han skulle tale med mikkelsen, må det have været som repræsentant for serendex. dka
havde ydet lån i størrelsesordenen 5-10 mio. kr. til serendex. dka har tjent mange penge på
investment banking opgaver.
daintel
foreholdt retsbog 18. marts, side 19, forklarede han, at en del af forklaringen vedrørende
serendex er kommet til at stå under daintel, herunder oplysningen om pant i de to selskaber
                                             - 897 -
med værdifulde patenter. foreholdt kreditindstilling 14. oktober 2008, bind 4, side 218,
forklarede han, at daintel også kunne have rettet henvendelse til aktionærerne. disse havde
dog allerede indskudt store beløb, og bankens finansiering kunne også være billigere. han
var vidende om, at selskabet søgte denne kredit, men han deltog ikke i
kreditsagsbehandlingen. daintel blev vurderet af niels kryger andersen, og han havde ikke
den samme positive vurdering som resten af verden. bind 20, side 437, mail fra kurt martin
larsen 1. oktober 2008 viser, at der var møder mellem daintel og investmentafdelingen, der
også modtog en business plan. man kan heller ikke i relation til daintel sammenligne
stiftelsesprovisionen med bo kristensens. det er i øvrigt ikke ham, der har bevilget lånet eller
fastsat stiftelsesprovisionen. risikoprofilen i relation til bo kristensen var en helt anden.
dka’s ejerandel på 25.75 % er formentlig korrekt anført bind 4, side 218. han mener, at
dka-miljøet i alt kapitalindskød 7 mio. kr. i daintel.
korral
foreholdt retsbog 18. marts, side 13, og bind 4, side 12, mail til ham fra peter brincker møller
20. februar 2008, forklarede han, at han opfattede henvendelsen som et åbenbart
bankanliggende. der var mange, der skrev capinordic som synonym for banken. foreholdt
bind 4, side 30, mail fra juul til michael mikkelsen 17. april 2008, og mail fra mikkelsen til
juul 16. april 2008, forklarede han, at han ikke aner, hvem den ”ældre herre” var. foreholdt at
det var omkring det tidspunkt, hvor han bad om, at tvangsrealiseringen af nanocover-aktier
blev sat i bero, kan det måske være christian rovsing, men han er helt blank. han kan ikke
svare på, hvad et sådant møde har handlet om. foreholdt bind 4, side 40, mail fra juul 9.
september 2008 med en redegørelse for aftalen med korral, og retsbog 18. marts, side 14,
forklarede han, at han i en travl hverdag som koncerndirektør ikke samtidig kunne være inde i
alle bankens gøremål, og han bad derfor henrik juul om at opdatere ham. foreholdt bind 20,
side 423, mail til ham fra christian sundberg 21. april 2008, forklarede han, at han havde
kendskab til, at sparbank havde interesse i at overtage nogle specifikke engagementer. han
husker ikke, hvorfor han var inde i sagen på det tidspunkt. det må have været på et konkret
opdrag fra banken.
nordicom
                                            - 898 -
foreholdt bind 1, side 1276, bestyrelsesmødereferat 25. november 2008, og mail om aflysning
af bestyrelsesmøde den 25. november 2008, bind 4, side 579, husker han ikke noget om
overvejelser om aflysning af dette bestyrelsesmøde.
foreholdt bind 4, side 614, den håndskrevne aftale med vagner, og retsbog 18. marts, side 10,
forklarede han, at vagners temperament forudsatte, at banken kvitterede for at have modtaget
hans ”ønskeseddel”. der var en tilspidset stemning, fordi vagner mente, at han havde nogle
aftaler, som banken ikke mente, at han havde. nogle af de engagementer, der er nævnt i
”ønskesedlen”, skulle behandles i bestyrelsen, og der skulle udarbejdes kreditindstilling. der
var bilag til behandlingen af engagementerne i bestyrelsesmødet den 19. december 2008, men
han husker ikke nærmere indholdet heraf.
dka consult
foreholdt bind 4, side 708, kreditaftale mellem dka consult og banken af 25. september
2009, forklarede han, at han formentlig ikke har fundet anledning til at oplyse claus ørskov
om bestemmelsen i kreditaftalen om, at banken kun havde adgang til at opsige i tilfælde af
misligholdelse fra låntagers side.
forholdt retsbog 11. marts, side 20, og bankens almindelige forretningsbetingelser om
opsigelse, bind 4, side 713, forklarede han, at der var en forhandling, hvor banken
accepterede at give andre opsigelsesbetingelser end de almindelige forretningsbetingelser. en
række andre kunder har opnået en tilsvarende betingelse vedrørende bankens adgang til
opsigelse.
toldbodgade
foreholdt bind 22, side 42, ønsker han ikke at tage stilling til sagsøgernes skematiske
opstilling af engagementet. han har forklaret om pengestrømmene.
østre landsrets dom om omstødelse er endelig, og dka har betalt ca. 1 mio. kr. til
toldbodgades konkursbo. der er indgået en ”rammeforståelse”, ”hvor der skal tilflyde nogle
informationer” for så vidt angår det resterende beløb.
                                            - 899 -
foreholdt retsbog 18. marts, side 2, forklarede han, at banken havde ganske mange
forretningssamarbejder med kbus. kbus havde nogle overtræk i september 2009, så på det
tidspunkt mente han ikke, at kbus skulle søge om yderligere lån i banken.
der var i forhold til trækket i banken på 15 mio. kr. værdier i toldbodgade på ca. 30 mio. kr.
det er derfor for ham en gåde, at der ikke er flere penge i toldbodgades konkursbo.
banken havde et engagement med dka på 25 mio. kr., og direktøren i dka har vel skønnet,
at mellemregningen mellem dka og toldbodgade var en fornuftig forretningsmæssig
disposition frem for at søge yderligere lån i banken. han husker ikke at have drøftet
yderligere lån i banken til dka. han husker, at banken indhentede et review på dka pr. 30.
september 2008, og at dette viste en betydelig egenkapital og betalingsevne.
foreholdt retsbog 18. marts, side 3, forklarede han, at når han ikke havde detailviden om
toldbodgade, så var det, fordi det var uden hans sfære, men han vidste, at der var nogle
mindre udlån til dka, uden at han kendte de nøjagtige beløb. der var også et mindre
mellemværende med holding.
foreholdt bind 4, side 1131, gældsbrev fra dka til toldbodgade, aftale mellem toldbodgade
og dka om lån af colexonaktier bind 4, side 1104, og retsbog 18. marts, side 5, samt tom
larsens forklaring i retten i holbæk, bind 4, side 1355, forklarede han, at han ikke havde
specifikt kendskab til tom larsens planer, men det kan godt være, at tom larsen har sagt, at
han måske en dag ville tilbagekøbe toldbodgade fra bregnerødvej auto.
foreholdt retsbog 17. marts, side 16, og kontoudskrift dka, bind 4, side 796, overførsler fra
bregnerødvej auto den 24. juni 2009 og 6. oktober 2009, forklarede han, at bregnerødvej
auto havde investeret i projekter, som dka havde ejerinteresser i, f.eks. polinvest, serendex
og rovsing management. han kan ikke huske, hvad de specifikke overførsler vedrører.
administrationsselskabet
foreholdt bind 1, side 3570 om følgeforretninger, forklarede han, at carsten leveaus tilførsel
af sikkerheder og ydelser skete kontinuert både før og efter centerplans og carsten leveaus
personlige konkurs. han vil ikke gætte på tidspunkterne for de enkelte sikkerheder.
østmarken kom ind i forbindelse med, at investment afdelingen fik en opgave med bovista.
                                                - 900 -
det er således sket før konkursen. han mener, at alle tre sikkerheder nævnt i opstillingen, dvs.
p-husene og havnegade, ligger før konkursen. carsten leveau hjalp med at finde kunder, der
kunne løfte sikkerheder ud af banken. carsten leveau havde flere ”siloer”. der var også
”siloer” med aktiviteter, der ikke var berørt af konkurserne. den levende del af cl’s koncern
stillede ikke sikkerheder for ”den døde del”, men carsten leveau leverede ydelser til banken,
hvor han hjalp med at sælge de allerede stillede sikkerheder. han kom også med nye kunder
til banken og løsningsmodeller.
foreholdt bind 4, side 1474, aftale mellem centerplan og julemosegaard om delvis salg af
anparterne i bryggen, og bind 21, side 5, option om delvis overdragelse af bryggen,
forklarede han, at han ikke ved, hvorfor der er indgået to separate aftaler. de er konciperet af
birgitte drewes. det er nok primært ham, der har forhandlet med carsten leveau og forelagt
det for julemosegaard. banken havde en interesse i, at der tilflød centerplan likviditet.
foreholdt balance i bryggen, bind 4, side 1502, hvorefter egenkapitalen er den samme i 2007
og 2008, forklarede han, at hverken han eller tom larsen ulejligede sig med at se bryggen,
fordi prisen var så attraktiv, at det var hævet over enhver tvivl, at der ikke var nogen
tabsrisiko. der skulle være et signifikant nedslag, så der ikke var nogen tabsrisiko. hvis
centerplan ikke udnyttede optionen, havde julemosegaard købt meget billigt. han var
opmærksom på, at centerplan som følge af roskilde bank havde fået nogle udfordringer, som
var uforudsigelige, og at centerplan nok skulle have en ny finansieringskilde. foreholdt
optionsaftalen, bind 21, side 6, forklarede han, at optionen bortfaldt ved centerplans konkurs.
foreholdt bind 20, side 704, mail til ham fra carsten leveau, forklarede han, at leveau havde
en opfattelse af, at han som følge af blandt andet aftalen om parkeringshusene var blevet
stillet en facilitet på 15 mio. kr. i udsigt. leveau mente også, at holding havde fået tumba og
kristiansstad billigt. leveau mente, at hvis banken kunne sælge nogle af aktiverne videre
med profit, skulle leveau have en del af fortjenesten. i leveaus opfattelse var det banken, der
havde faciliteret salget af aktiverne, og han skelnede nok ikke så skarpt mellem, hvem der
havde finansieret det. der var finansielle fingeraftryk fra både holding, vagner og dka.
tumba og kristiansstad lå i et datterselskab til holding på daværende tidspunkt. 3. sidste
afsnit i leveaus mail, er udtryk for, at han mente, at han havde givet banken præference i
forhold til de mange andre banker, centerplan arbejdede med, og derfor mente han, at banken
skulle leve op til, at han fik en facilitet eller en konsulentbetaling for sin indsats. foreholdt
                                               - 901 -
bind 20, side 706, leveaus skitse vedlagt mailen, afsnittet om k/s bryggen, forklarede han, at
han mener, at leveau havde nævnt for ham, at han gerne ville have k/s bryggen retur. hans
og julemosegaards holdning var, at man gerne ville hjælpe leveau med at få et aktiv til en
”superbillig pris”, så leveau kunne komme på fode. det skal ses som en mulighed for at give
leveau en chance. ejendommen blev vurderet af pwc i maj 2009 i forbindelse med
aflæggelsen af årsrapporten, og der var en lille regulering på et par millioner. beskrivelsen
heraf er i årsrapporten for 2008, på side 1499 i bind 4. erhvervsmarkedet var ikke så påvirket
som boligmarkedet af finanskrisen. der var måske en påvirkning på 5-10 % i forhold til
sommeren 2008.foreholdt bind 20, side 707, mail fra lyst til leveau blandt andet om
fremsendelse af dokumenter vedrørende k/s bryggen, forklarede han, at torben lyst skiftede
fra at være advokat i banken til at blive pa (personlig assistent) for ham omkring dette
tidspunkt. banken havde været med til erhvervelsen af snorresgade og havde alle dokumenter
liggende, og derfor tillægger han det ikke den store betydning, at lyst hjalp julemosegaard
med erhvervelsen, selv om man i en perfekt verden måske skulle have brugt en ekstern
advokat. banken havde også hjulpet centerplan med at erhverve snorresgade.
foreholdt bind 20, side 771, mail fra torben lyst, hvor denne sender udkast til
overdragelsesaftale vedrørende k/s brygges/snorresgade, er det hans opfattelse, at lyst
repræsenterede både julemosegaard og centerplan. foreholdt side 773, udkast til
overdragelsesaftale, forklarede han, at han var med til at forhandle prisen. der var som sagt en
vilje til at give leveau et aktiv til langt under værdien for, at han kunne komme på fode igen.
foreholdt bind 20, side 776, mail fra juul til leveau med kopi til ham, forklarede han, at han
ikke deltog i mødet. foreholdt side 779, hans mail til juul om ”kan vi ikke lave "aconto"
kredit til carsten leveau som oprindelig aftalt - jeg bliver ringet ned - han skal nok komme
med regnskabet efterfølgende naar der er en gulerod ?”, og side 777, mail fra leveau til juul,
forklarede han, at den ”gentleman agreement”, der var med leveau, havde været drøftet
mellem ham og juul, hvor juul qua sit mandat i banken havde nikket til det. banken havde
en interesse i at have en så imødekommende leveau som muligt, så denne kunne hjælpe
banken fremover, og det betød, at banken skulle leve op til det, som juul tidligere havde
nikket til. det var hans opfattelse, at der var en juridisk bindende aftale mellem leveau og
banken, selv om der ikke var nogen skriftlig aftale.
                                              - 902 -
foreholdt bind 4, side 1571, hans mail 2. juni 2009 til juul om de skulle ”anvende 5 min. på
leveau sagen”, forklarede han, at det er et svar på en mail fra henrik juul om, at det så svært
ud med 10-15 mio. kr. leveau havde tilført banken indtægter for et tocifret millionbeløb og
derudover havde leveau tilført koncernen forretninger, og derfor ville han gerne bidrage til at
løse bankens commitment over for leveau og samtidig give leveau mulighed for at tjene
penge på ”hans eget aktiv”.
enten skulle leveau have en finansiering fra banken efter en kreditvurdering, og kunne det
ikke lade sig gøre, havde leveau adgang til finansiering via dka og julemosegaard.
foreholdt bind 4, side 1432, vurdering af ejendommen i snorresgade af 18. november 2007,
og bind 1, side 257. pkt. 8, i bankens kreditpolitik om, at en mæglervurdering ikke må være
mere end 3 måneder gammel, forklarede han, at det, der står i kreditpolitikken, hænger
sammen med muligheden for nedvægtning. han tillægger validiteten af revisorernes
vurdering større vægt end en mæglervurdering. den offentlige ejendomsvurdering af
snorresgade var jo 138 mio. kr., så der var så mange andre valide bud på værdien end en
mæglervurdering.
foreholdt mail af 10. august 2009 fra lyst til leveau, bind 4, side 1585, afsnit om forskel på
interne og eksterne dokumenter, forklarede han, at det var, fordi essex over en periode fandt,
at det var rimeligt, at der tilflød essex 500.000 kr. han kan ikke svare på, hvem lyst her
repræsenterer. der er tale om en fortsættelse af den tidligere proces. han tilbagedaterer ikke
dokumenter.
clarice
foreholdt retsbog 18. marts, side 16 og 17, om bankens fortjeneste, forklarede han, at der var
fuld transparens vedrørende bankens fortjeneste, herunder overfor claus ørskov. det var et
kompliceret forløb. han kan ikke svare på, om capees bestyrelse var bekendt med bankens
fortjeneste. foreholdt bind 8, side 151, prospekt 11. juli 2008, og side 229, om
forvaltningsaftalen, forklarede han, at han sad i bestyrelsen for cpm på det tidspunkt. aftalen
omfattede indkøb af ejendomme og forvaltning af kapital. der var ingen ansatte i capee, men
cpm havde 2-3 ansatte. han kan ikke svare på, om capee havde udgifter til administration,
der ikke var omfattet af aftalen. foreholdt side 230 om honorar til cpm, forklarede han, at
                                             - 903 -
han mener, at succeshonoraret blev aktualiseret som følge af indtjeningen i clarice, der
forplantede sig til capee. epra/nareit indekset er et europæisk indeks for ejendomme.
foreholdt bind 3, side 2724, administrationsudgifter, ser dette rigtigt ud, foreholdt tallet side
2776, er dette inklusiv succeshonorar, og tallet side 2828 svarer også til hans erindring.
foreholdt bind 8, side 231, om honorar ved køb og salg af ejendomme, og bind 8, side 3,
udvisende gebyr/provisionsindtægt til banken på godt 36 mio.kr. vedrørende clarice,
forklarede han, at honoraret reguleret i aftalen med cpm på den halve procent blev delt med
banken. det andet fee på ca. 70 mio., som bliver delt mellem ole vagner og banken, er en
diskretionær aftale, som ikke er en del af forvaltningsaftalen. der var tale om fee for
faciliteringsopgaven varetaget af banken vedrørende salg af b-notes.
claus ørskov har forklaret blandt andet følgende:
foreholdt bind 1, side 2274, om bankens nøglepersoner, og bestyrelsesmødereferat bind 1,
side 1323, forklarede han, at der ikke skete nogen ændring af vurderingen af michael
mikkelsens position i banken. det var en konkret drøftelse vedrørende fratrædelsesvilkår.
han har været advokat siden 1986, og de sidste 15 år har han mest beskæftiget sig med fast
ejendom og finansiering. kontakten til capinordic kom i foråret 2005 fra peter forchhammer,
som han havde kendt i ca. 10 år og havde stiftet bekendtskab med i forbindelse med nogle af
sine klienters projekter med ham. capinordic bestod da af et børsnoteret selskab, der havde et
datterselskab, ”unifond”, i sverige. han blev spurgt, om han ville indtræde som
bestyrelsesformand, og han sagde ikke nej til interessante henvendelser. han blev inviteret til
et møde af peter forchhammer, der fortalte ham, at han og lindblad havde købt en aktiepost,
og de tre havde et indledende møde. han havde ikke mødt lasse lindblad forud for dette
møde. ole vagner, erik damgaard og steen bryde var ikke da inde i billedet. erik damgaard
kom ind i 2005, og bryde og vagner formentlig først i 2006. i løbet af første halvår 2005 var
det primært et selskab, der beskæftigede sig med unifond i sverige. han kan tilslutte sig
lindblads forklaring om denne periode. det første store, der skete, var erhvervelsen af gp
børsmæglerselskab med henblik på etablering af et skandinavisk finanshus. han har ikke på
noget tidspunkt udført advokatopgaver for capinordic. i løbet af 2006 og 2007 rejste man i alt
ca. 2,5 mia. i kapital. en velhaverbank er et angelsaksisk fænomen, som er udbredt i england
                                              - 904 -
og usa, men ikke rigtigt fandtes i danmark. det var noget, man fandt meget interessant.
steen bryde og hans investorkreds tilsluttede sig, og umiddelbart efter kom ole vagner.
ole vagner vidste han godt hvem var, men havde ikke nærmere forbindelse til ham før
capinordic. steen bryde og erik damgaard kendte han heller ikke. eirikur jóhannsson kom
ind som repræsentant for de islændinge, der var medejere af keops. sten larsen kendte han
ikke. ved en kapitaltegning i sommeren 2006 blev han selv aktionær, som han husker det for
6-7 mio. kr. frederic de mevius kom via en kontakt i steffen møllers fondsmæglerselskab,
der havde en stor velhaverkapitalforvaltningsafdeling. det var ultimo 2007/primo 2008. han
kendte ham ikke i forvejen. de mevius er uddannet investment banker, og han var meget
begejstret for konceptet. lars öijer sad som han husker det i unifonds bestyrelse, så han
mødte ham på bestyrelsesmøderne der. han var tidligere kreditmand fra en svensk bank. kaj
egon hansen kom ind i foråret 2009, hvor bankens bestyrelse var skåret ned til 3 medlemmer
på grund af finanskrisen, fordi man ville lave en lille operativ enhed. banken havde brug for
et bestyrelsesmedlem, som kunne være revisionsudvalgsmand, og henrik juul kendte kaj
egon hansen, der var gammel bankmand. han havde ikke forudgående kendskab til kåre
breinholt, men breinholts hustru helle breinholt havde et tæt samarbejde med ole vagner,
og breinholt blev bragt i forslag og ansat i efteråret 2006. henrik juul var med som konsulent
ved bankens stiftelse. det lyder rigtigt, at han som forklaret af lindblad blev anbefalet af
advokatfirmaet eversheds. juul var med til at håndtere bankens etablering. konceptet fra
starten var den lille nichevelhaverbank, som skulle starte med at blive etableret ved at nogle
virksomheder skød store beløb ind i banken, og selv sammen med deres netværk skulle være
bankens kunder. rammerne begyndte at tegne sig henover sommeren 2006, og da var det
klart, at steen bryde og lasse lindblad skulle være sideordnede koncerndirektører, og at de
også skulle sidde i bestyrelserne i banken og de øvrige datterselskaber. det var aldrig på tale,
at lindblad skulle være bankdirektør. de svenske aktiviteter var lige så vigtige som banken,
og det var meningen at lave det store koncernkoncept på skandinavisk basis. bryde og
lindblad skulle udvikle koncernen, og det var også det, der skete. kursen steg, før banken
overhovedet var stiftet. det var det konceptet med et skandinavisk finanshus, markedet var
begejstret for. de holdt en reception, hvor deltagere fra investeringsafdelinger i andre banker
fortalte ham, at de ville give rigtig meget for de kunder, der var i det lokale. både de selv og
markedet opfattede det som konceptets styrke, at så velhavende og transaktionsdrevne
mennesker satte sig sammen og etablerede en bank. man startede jo i princippet fra 0, men
                                              - 905 -
her var der mennesker, der i kraft af deres forretninger og forretningsforbindelser kunne
generere betydelig omsætning. han så det ikke som et problem, at der kunne være
interessemodsætninger. det er jo reguleret i fil, og det var professionelle seriøse mennesker.
det stod i både lindblads og brydes direktørkontrakter, at de måtte have forretninger ved
siden af. steen brydes netværk var 3- 6 gange større end lindblads. koncernen var
interesseret i, at direktører og bestyrelsesmedlemmer drev forretning ved siden af, der kunne
generere forretninger til banken. bankens kunder var forretningsforbindelser og
forretningsforbindelsers forretningsforbindelser. det var ikke ”friends and family”. det var
meningen, at kundegrundlaget skulle vokse. han havde ikke nogen daglig gang i banken. han
sad i bestyrelsen i alle koncernens selskaber, og det var på et tidspunkt 8-9 selskaber, der var
underlagt danske, svenske og luxembourgske finanstilsynsregler. der var bestyrelsesmøder i
banken mere end en gang om måneden. nogle enkelte gange talte han i telefonen med henrik
juul, måske 10-15 gange over bankens levetid. han havde derudover nok 7-8 møder uden for
bestyrelsesmøderne med henrik juul i denne tid. han havde ikke adgangskort til banken. han
har aldrig talt i telefon med michael mikkelsen eller været på hans kontor. han havde ikke
nogen direkte kontakt med bankens andre medarbejdere, bortset fra i bestyrelsesmøderegi.
når henrik juul siger, at han har ”vendt” en kredit med ham, kan der være tale om, at juul
vedrørende en ny kunde eller en kunde, hvor der var særlige forhold, kan have ringet og
spurgt til hans umiddelbare holdning til en problemstilling. hans rolle var blandt andet at
være bindeled mellem direktionen og bestyrelsen, og juuls formål har nok været at afklare,
om han på forhånd ville sige, at noget var udelukket. der var ikke tale om, at han gav
bevillinger eller tilsagn. han ville finde det kritisabelt, hvis direktøren ikke havde en sådan
kontakt til bestyrelsesformanden.
uden for bestyrelsesmøderne havde han ikke kontakt til ole vagner, bortset fra de møder de
havde, før banken blev etableret, og mødet den 19. december 2008. han havde heller ikke
sådan kontakt til bryde og damgaard. peter forchhammer havde han kontakt til om andre
forretninger. forchhammer var meget interesseret i kursen på capinordic, men bortset fra det,
talte de ikke udenfor bestyrelsen om forhold i capinordic. han havde ikke private relationer
til de øvrige bestyrelsesmedlemmer. han har ikke udført advokatopgaver for ”lasse lindblad
miljø”. han erindrer ikke, at lindblad har vendt spørgsmål med ham på den måde, som juul
gjorde det.
                                            - 906 -
i bestyrelsen vidste de ikke, hvor en konkret kunde kom fra. det er vigtigt at huske på, at
steen bryde også var koncerndirektør frem til januar 2008, og han havde et større netværk og
var mere udadvendt end lindblad. hver gang aviser omtalte banken, viste de et billede af
lindblad, og ofte blev lindblad også omtalt som bankdirektør. offentligheden fandt aldrig ud
af at sondre mellem banken og det børsnoterede selskab.
han havde ingen opfattelse af, at lindblad blandede sig utidigt i kreditafdelingen. man var i
bestyrelsen klar over, at mange kunder henvendte sig til koncernledelsen, når de ville have et
engagement i banken. opfattelsen var, at lindblad var en meget skarp bankmand, og at det
nok var meget hensigtsmæssigt, at han screende kunderne og fik dem det rigtige sted hen.
lindblad var en meget skarp investment banker. han var god til at se og strukturere idéer.
investment banking er ”hjallerup marked med penge”. lindblad var på bestyrelsesmøder
den, der var mest aggressiv over for juul og mikkelsen angående kreditarbejdet. mikkelsen
og juul optrådte som en enhed på bestyrelsesmøderne og præsenterede sagerne sammen og
supplerede hinanden. der var ikke tale om, at de hver havde deres sager. det var et
professionelt miljø, herunder med 3 bankuddannede i bestyrelsen. han har aldrig opfattet
mikkelsen som trykket af selskabet. lindblad er jo en kontant herre. når han stillede skarpe
spørgsmål, fik juul og mikkelsen måske ”lidt nedadvendte mundvige”, men ikke den ene
mere end den anden. han har ikke den opfattelse, at han har været med til at bevilge lån under
tvang, eller at juul og mikkelsen var tvunget til at lave en positiv kreditindstilling. det er helt
ved siden af at tale om tvangsbevillinger. kreditindstillingerne var rationelle og fornuftige
beskrivelser. bestyrelsens grundlag var de kreditindstillinger, vi har set i sagen.
underliggende dokumenter i form af regnskaber, aftaler, mails osv. kom ikke frem i
bestyrelsen. dette materiale har han ikke kendt til før under denne sag. der var en atmosfære
af, at man i bestyrelsen som høge holdt øje med, at ingen fik noget, de ikke skulle have. det
var dybt forretningsmæssigt. det er helt utænkeligt, at f.eks. vagner eller damgaard ville
acceptere en begunstigelse af lindblad. hans kontakt til revisionen var de møder, der var i
forbindelse med regnskabsaflæggelse mv., men ikke kontakt derudover. han blev ikke ved
sine møder med revisionen gjort bekendt med problemer med overholdelse af
forretningsgange, kreditpolitik mv. det var juul, der varetog kontakten til finanstilsynet. det
første møde med finanstilsynet var i efteråret 2006, hvor der var møde med et par
repræsentanter for tilsynet, der kom på besøg og sagde, at de var bankens kontaktpersoner.
det næste var inspektionen i 2007, som blev afrapporteret i efteråret 2007. han deltog i et
                                             - 907 -
møde med tilsynet, revisor og hele bestyrelsen, hvor tilsynet afrapporterede. han husker, at
stemningen var formel og professionel, og man får jo ikke ros af tilsynet, men juul spurgte
som afslutning, hvad der var deres overordnede karakter. tilsynet svarede, at de jo ikke gav
karakterer, men sluttede så alligevel af med ”lad os så sige, det er et pænt nital”. det var af
afgørende betydning, at tilsynet var tilfreds. når tilsynet påpegede noget, blev det
øjeblikkeligt adresseret. den næste snitflade mod tilsynet var i maj/juni 2008, hvor de fik
besked om, at tilsynet ville undersøge større ejendomsengagementer i en række banker.
tilsynet undersøgte samtidig de 10 største engagementer. dette møde mundede ud i, at en
række af de klassifikationer tilsynet havde givet i 2007, blev nedjusteret, og der blev stillet
højere krav til solvens. efter en dialog mellem direktion og tilsyn, blev solvensen sat til 24 %.
tilsynet erklærer generelt ikke, om de er tilfredse, men erklærede altså heller ikke
utilfredshed, og så var det 24. undersøgelsen af banken blev forceret, og den blev undersøgt
som den første, fordi der var en ansøgning om en filial i sverige, hvilket intet dansk
pengeinstitut havde ansøgt om før. det gav nok tilsynet nogle grå hår og gjorde nok, at
solvenskravet blev ekstra hårdt. tilladelsen til den svenske filial kom i sommeren 2008.
i slutningen af 2008 foretog finanstilsynet igen en gennemgang af bankens engagementer, og
det var ved denne lejlighed, at henrik juul fik bistand fra advokat thomas kjøller for at få en
”second opinion” om, hvordan banken skulle forholde sig ved kreditvurderinger. han mener,
at bestyrelsen var orienteret om dette på forhånd. undersøgelsen blev gennemført i
november/december 2008 i samarbejde mellem finanstilsynet og direktionen, og der var ikke
som ved de ordinære undersøgelser en afrapportering til bestyrelsen. den mundede ud med et
møde mellem henrik juul og finanstilsynet i januar 2009, og henrik juul og michael
mikkelsen lavede en opgørelse over bankens kapital og lavede en indstilling vedrørende
solvensprocenten til bestyrelsen, der skulle tage stilling hertil, hvorefter denne skulle
forelægges finanstilsynet, der ikke sagde ok for solvensprocenten, men undlod at bestride
den. det foregår ikke sådan, at finanstilsynet foretager en positiv godkendelse af en
solvensprocent. en manglende kritik må opfattes således, at forholdet anses for at være i
orden. banken havde da en fri kapitalreserve på ca. 200 mio. kr., og bestyrelsen valgte derfor
at bibeholde solvensprocenten, som var fastlagt i sommeren 2008. der var måske tale om en
lille regulering på ½ %. han husker det bestyrelsesmøde, hvor man tog stilling til
indstillingen om solvensprocenten, hvor man konstaterede, at der var fri kapital på ca. 200
mio. kr., hvilket gav mulighed for med en solvensprocent på 25 at udvide udlånet med ca. 800
                                                - 908 -
mio. kr. under normale omstændigheder, dvs. hvis ikke bankepakke 1 med
udlånsbegrænsning var kommet. bestyrelsen fandt derfor, at banken var i en komfortabel
position selv efter 4. kvartal 2008. han mener, at finanstilsynet ved mødet i januar 2010
sagde, at det i januar/februar 2009 må have stået ledelsen klart, at banken var i en meget svær
situation. dette var meget fremmed for ham som bestyrelsesformand. der var ikke nogen
henstillinger fra ft om ikke at give yderligere udlån. det var selvfølgelig enhver klart i
starten af 2009, at der havde været betydelige tab, og at man havde haft et meget dårligt
resultat i 2008, primært som følge af udviklingen i 4. kvartal, som var meget skræmmende,
men samtidig var det også klart, at man havde en høj solvensgrad – formentlig den højeste i
danmark. de fik i bestyrelsen løbende orientering om, hvor meget luft der var til udlån med
bankpakkens begrænsninger. der var ikke nogen i bestyrelsen, der på det tidspunkt mente, at
banken var i en farlig situation. der var fokus på at forfølge sikkerheder og nedbringe
engagementer. kaj egon hansen sagde på et tidspunkt i foråret 2009, at det var som at sidde i
et inkassobureau.
det næste, han hørte om i forhold til finanstilsynet var i efteråret 2009, hvor der blev varslet
en ordinær undersøgelse af banken . det var en gennemgang af stort set hele kreditbogen i
banken, og det var henrik juul og michael mikkelsen, der forestod alt det praktiske. det
første, de hørte i bestyrelsen, var på det sidste bestyrelsesmøde i december 2009, hvor henrik
juul sagde, at det gik pænt og ordentligt, men at der selvfølgelig var nogle udeståender. det
foregik en forhandling med finanstilsynet, hvor der var en vis form for ”armlægning”. der
var bestyrelsesmøde i starten af januar 2010, hvor henrik juul sagde, at der var ved at tegne
sig nogle faresignaler, fordi der hele tiden kom nye krav fra finanstilsynet til hensættelser og
nedskrivning af sikkerheder, og derfor besluttedes det, at henrik juul skulle tage en kontakt til
tilsynet og sige, at hvis dette fortsatte, så ville man på et tidspunkt ende med, at der var behov
for kapitaltilførsel. foreholdt bind 1, side 1333, forklarede han, at henrik juul redegjorde for
retssagerne, som det fremgår af dette bestyrelsesmødereferat. de øgede krav fra finanstilsynet
fremstod ikke på dette tidspunkt som uoverstigelige krav, men konklusionen var, at
direktionen skulle ”tage action” ved at rette henvendelse til tilsynet. han mener ikke, at der
kom flere oplysninger før den uge, hvor lasse lindblad blev fyret fra holding. der skulle
være afrapportering fra finanstilsynet til bestyrelsen en torsdag i januar. om mandagen forud
herfor, den 18. januar 2010, havde henrik juul møde med tilsynet, hvor de forvarslede, hvad
de ville forelægge for bestyrelsen, og udgangen på det møde var henrik juuls brev til lasse
                                             - 909 -
lindblad, hvor han skrev, at banken kunne komme i en situation, hvor han gerne ville have
carte blanche til at forhøje kapitalen med 50 mio. kr., hvilket han ønskede, at lindblad skulle
forelægge for bestyrelsen. det kom på bestyrelsesmøde i holding tirsdag den 19. januar 2010.
på det tidspunkt var han selv og frederic de mevius, en af mevius’ folk, mogens de linde og
ulrik finnemann i bestyrelsen. lindblad forelagde juuls anmodning om yderligere kapital og
efter en relativ kort forhandling blev det besluttet at give dette carte blanche til forhøjelsen på
50 mio. kr. der har aldrig været nævnt ordet likviditetsproblemer i holdings bestyrelse i den
periode, hvor han sad i bestyrelsen. det var ikke et issue. første halvdel af dette
bestyrelsesmøde i holding var behandling af de ordinære sager, herunder en
regnskabsmeddelelse om nedjustering af resultatet for 2009. så var der en pause, hvor der var
en ”executive session”, hvor lindblad blev sendt uden for døren, og det kom frem, at de to
storaktionærer ønskede at skille sig af med lindblad, og at de havde en ny direktør i kulissen.
det vidste han ikke på forhånd. han havde fornemmelse af, at mogens de linde var
hovedmand bag dette. de mevius bakkede så op. han sagde selv, at dette var noget, man
burde have talt med bestyrelsesformanden om på forhånd, og at det derfor var passende, at
han også trak sig. det ønskede de linde og de mevius ikke og bad ham blive til den ordinære
generalforsamling i maj, hvilket han sagde ja til. lindblad blev så opsagt med den
begrundelse, at resultatet ikke havde været som forventet, og at det ikke var lykkedes ham at
implementere den strategi om at satse massivt på grøn energi, som bestyrelsen i holding i
august 2009 havde besluttet. i foråret og sommeren 2009 var der sat et kæmpe strategiarbejde
i gang i hele koncernen, fordi det stod klart, at blandt andet investment banking ville ligge
underdrejet i en periode. der blev indkaldt eksperter fra udlandet, og det udmøntede sig i en
plan, som blev meldt ud til markedet i august 2009. det var en del af planen, at lindblad
skulle koncentrere sig om datterselskaberne, at aktiverne skulle lægges der, og at han ikke
skulle lave forretninger i holding. derimod skulle han sætte sig tættere på ledelsen i
datterselskaberne, herunder banken, og sørge for, at datterselskaberne implementerede
strategien. populært sagt kan man sige, at det var en konsekvens af denne instruks til
lindblad, at han skulle blande sig mere i banken. der blev ikke i bestyrelsen som
begrundelse for afskedigelsen af lindblad talt om sammenblanding af interesser. det
handlede om økonomi. det handlede nok også om, at de lindes og lindblads temperamenter
ikke passede sammen.
                                              - 910 -
det næste, der skete, var, at om onsdagen kom brevet fra henrik juul til bestyrelsen. der er
ingen tvivl om, at der var udbrudt en vis form for panik i organisationen. der var kommet en
ny direktør, der ingenting vidste, og denne var blandt andet begyndt at gennemgå sager i
banken sammen med mogens de linde. samtidig var lasse lindblad med sin viden smidt ud.
som følge af holdings bestyrelses beslutning i sommeren 2009 om, at lindblad skulle sætte
sig tættere på ledelsen i datterselskaberne, var det ikke en overraskelse, at han også var tæt på
ledelsen i banken. han opfattede juuls brev af 20. januar 2010 som en form for nødskrig.
man stod dagen før et møde med finanstilsynet. om torsdagen den 21. januar var der
bestyrelsesmøde før mødet med finanstilsynet. der redegjorde juul for situationen som
gengivet bind 1, side 1336. den nye koncerndirektør henrik vad og advokat kim toftgaard,
der kom fra mogens de lindes advokatfirma. deltog han mener, at henrik vads konklusion
på juuls brev var, at lindblad var fuldstændig ligegyldigt, fordi det arbejde, lindblad skulle
gøre, kunne enhver gøre. han selv var mest fokuseret på mødet med finanstilsynet. juul
gennemgik det, der er refereret i pkt. 7. 2, bind 1, side 1337. juul sagde, at der nok ville være
noget polemik om et krav, som tilsynet sagde, at de havde set for sent. det var eurotrust
kravet. juul sagde, at det var indregnet i den operationelle risiko, at der lå en redegørelse for
bankens egne advokater, der kvantificerede kravet, og at man havde spurgt professor
ørgaard, der også havde kvantificeret kravet.
så gik man til møde med finanstilsynet. det startede meget dramatisk med, at vicedirektøren
i finanstilsynet startede med at sige, at sagen havde ændret sig dramatisk de sidste 24 timer,
da der var tilgået tilsynet oplysninger om krav mod banken, som man ikke havde hørt om før.
han sagde, at dagen før, var banken under stregen for krav om kapitaltilførsel, men nu var de
over stregen, og det ville formentlig udmønte sig i et krav fra tilsynet om betydelig
kapitaltilførsel. så blev plancherne gennemgået, og der var ikke nogen dialog eller
konklusion. juul forsøgte at sige noget, men det kom han ikke langt med. onelinerne på
plancherne blev læst, og der blev givet en kort forklaring, men der var mange plancher, og
mødet varede kun ca. 1 time, og stemningen lagde ikke op til kommentarer. vicedirektøren
sagde også indledende, at banken havde været under skærpet tilsyn. det havde han aldrig hørt
før, og efter mødet spurgte han juul, hvad det betød, og juul sagde, at det kendte han ikke
noget til. der blev ikke sagt noget om, hvor længe banken havde været under skærpet tilsyn.
det er ikke noget, banken havde fået at vide. de fortsatte så bestyrelsesmødet som opfølgning
på det, der var sket. de nye folk skulle jo sætte sig ind i betydningen af det, de havde hørt, og
                                              - 911 -
om det var rigtigt eller forkert. der var givet en frist for banken til at komme med en
supplerende redegørelse. der var ikke nogen konklusion på bestyrelsesmødet den dag. det var
henrik vad og advokaterne fra accura, der overtog styringen. om fredagen var der et mere
uformelt møde med ham, henrik juul, vad og advokaterne, hvor der ikke var nogen
konklusion. så var der nogle mails henover weekenden, og mandag udtrådte han af
bestyrelsen i forståelse med henrik vad. der var kaos. man havde varslet fyring af blandt
andet henrik juul og michael mikkelsen, og alle andre var bange for at blive fyret.
han anså sin funktion for at være bindeled mellem bestyrelsen og direktionen og at tage del i
risikostyringen i virksomheden. hans vigtigste ledelsesredskaber var forretningsplaner og
risikostyring. risikostyringen håndterede man dels ved at ansætte en ledelse, der havde det,
der praktisk og teoretisk skulle til, og ved at læse materialet til bestyrelsesmøderne og
vurdere, om det var rationelt. i banken var det suppleret med, at man i 2007 ansatte en
compliance officer, som havde ansvaret for, at interne regelsæt fulgtes og ændredes løbende i
takt med, at bekendtgørelser mv. stillede nye krav. i en bank indtager revisionen en betydelig
rolle ved at sikre, at politikker og forretningsgange bliver overholdt. han læste
revisionsprotokollaterne nøje, og de blev drøftet i bestyrelsen. det var noget, man lagde
afgørende vægt på i bestyrelsen. hvis revisionen siger, man skal gøre noget, så retter man
selvfølgelig ind – eller tager diskussionen med revisionen, men det var ikke aktuelt i banken
at være uenig med revisionen. han så tilsynet som det sidste bullet point i risikostyringen. det
er rigtigt, at der kom påbud fra finanstilsynet, men det kommer til alle banker. dengang var
det ikke offentligt tilgængeligt, så man vidste ikke, hvilke påbud andre banker fik, men ingen
banker lever uden. de påbud, der blev givet, blev forfulgt til punkt og prikke. et påbud skal
håndteres hellere i dag end i morgen. en risikooplysning opfatter han som en
servicemeddelelse fra tilsynet på basis af tilsynets erfaring, så det var bare at forfølge det man
kunne forfølge. det er ofte sund fornuft. det blev aldrig nævnt i bestyrelsen, at
kreditafdelingen skulle være underbemandet. der var heller ikke kritik herom fra tilsynet. da
krisen havde ramt, hægede juul om kreditafdelingen, hvor der ikke måtte ske nedskæringer.
det er ikke et krav, at en bank har en kreditafdeling. juul betegnede sig selv som kreditbisse.
han var ikke involveret i, at mikkelsen sagde op. bestyrelsen blev efterfølgende orienteret
om, at der havde været en dialog med mikkelsen, og at han ændrede titel fra kreditchef til
kreditdirektør og fik en pæn lønforhøjelse. der blev ikke sagt noget om, at han ville have flere
medarbejdere. han har ikke set mikkelsens krav før denne sag. han kan tilslutte sig lindblads
                                               - 912 -
redegørelse for bankens ”fødsel og død”. 2006 og 2007 var rene jubelår i banken. der var
overskud fra dag 1. han kan ikke forholde sig til, at dette skulle skyldes ”unaturlige
indtægter”. han mener, at banken i 2007 var den bank, der introducerede flest selskaber på
nasdaq. i løbet af foråret 2008 gik gassen lidt af ballonen, og aktierne satte sig noget, men
det blev opfattet som basalt set meget sundt, idet de kom fra et historisk højt niveau. sub
prime krisen i usa startede i 2007, og bankerne blev pålagt at angive i regnskabet, om man
var påvirket heraf. banken var ikke på nogen måde eksponeret i forhold til sub prime krisen. i
maj/juni kom finanstilsynet på banen, og solvenskravet blev forhøjet fra 12 til 24 %. i juli
2008 meldte roskilde bank ud, at de havde likviditetsproblemer. reaktionen var, at de nok
havde været for aggressive i deres tilgang, men at det nok løste sig ved, at et større
pengeinstitut købte banken. det blev set som et isoleret problem. i august 2008 blev roskilde
bank overtaget af det private beredskab. det var en ny konstruktion i bankverdenen, men det
blev ikke set som kritisk.
forbrugshøjkonjunkturen toppede i august 2008, men det ser man jo først retrospektivt, og det
næste markante pejlemærke var 15. september 2008, hvor meddelelsen kom om, at lehmann
brothers gik i en betalingsstandsningslignede situation. set fra bankens synspunkt var det en
amerikansk begivenhed, som de ikke troede, ville have betydning for banken. samme dag
gav nykredit indløsningstilbud til aktionærerne i forstædernes bank til en gunstig kurs.
direktøren for nykredit har senere sagt, at det formentlig var danmarkshistoriens dårligst
timede virksomhedsovertagelse. det viste sig, at konsekvenserne af lehmann brothers bredte
sig som ringe i vandet. 10. oktober 2008 kom bankpakke 1 som et lyn fra en klar himmel.
efterfølgende fandt man ud af, at danske bank havde meddelt regeringen, at hvis de ikke fik
statsstøtte i milliardklassen, ville de ikke åbne om mandagen. det vidste man jo ikke dengang.
banken havde ikke relation til interbankmarkedet og havde ikke likviditetsproblemer. det
blev diskuteret i bestyrelsen, om man skulle tilslutte sig bankpakke 1. juul mente egentlig, at
det var for dyrt, men de kunne ikke i bestyrelsen overskue at stå udenfor. det var der en
række små lokale sparekasser, der gjorde. banken blev derfor tilsluttet beredskabet i
bankpakke 1. efteråret 2008 var vanvittigt dramatisk, hvor dårlige nyheder væltede ind,
herunder at irland og island var på vej mod statsbankerot. der blev også vedtaget en form for
europæisk finansieringspakke. fra midten af oktober 2008 var man i bankens bestyrelse klar
over, at dette var alvorligt. en del af bankens kunder havde engagementer i roskilde bank,
og de, der havnede i roskilde banks røde bank, var nærmest dødsdømte. det var næsten
                                             - 913 -
umuligt at skifte bank på det tidspunkt. bankens kunder blev af andre banker bedt om at
indfri deres engagementer og sikkerheder blev realiseret. det kundesegment, der i 2006, 2007
og første halvdel af 2008 havde været en stor succes, viste sig nu at være sårbart. han havde
hidtil anset det som et aktiv, at kunderne også havde lån og dermed var kreditvurderet i andre
banker, men nu var det en passiv. bankens lån havde dermed fået en dårligere bonitet, og
banken måtte forholde sig til en ny hverdag, hvor fokus skiftede. banken har aldrig været
ekspansiv og var i forhold til andre banker lavt gearet. i 2009 var der fokus på at finde en ny
strategi, samtidig med at man arbejdede for at sikre det, man havde på bøgerne.
banken døde af det kaos, der opstod i januar 2010 med den nye ledelse. han fulgte det kun på
sidelinjen via pressemeddelelser og fondsbørsmeddelelser, men indtrykket var kaos, hvor
ledelsen hele tiden fandt på nye hensættelser, der udløste nye kapitalkrav fra finanstilsynet.
koncerninterne engagementer
service level agreement
bestyrelsen i holding havde vedtaget en politik for koncerninterne transaktioner, og på et
tidspunkt i 2007 redegjorde brian steffensen for det arbejde, der i økonomifunktionen blev
foretaget i samarbejde med revisionen for at få fastsat de rigtige priser i koncernen. det var et
kæmpe arbejde, og man var nu i samarbejde med revisionen kommet frem til den rigtige
model for afregning mellem holding og datterselskaberne. der har ikke været kritik fra
revisionen af service level agreement.
borbjerg holmgaard
han var involveret i transaktionen med borbjerg holmgaard, der var en udløber af eurotrust-
olicom transaktionen, og han kan tilslutte sig det, lindblad har sagt. alle var indforstået med,
at hotellet i skagen skulle ud af bøgerne. han havde et møde med juul, da der var kommet en
køber, fordi der skulle underskrives en aktienota. han mener, at der da lå en betinget aftale.
han drøftede med henrik juul, at borbjerg holmgaard kunne anvendes som kursusejendom.
det var ikke øverst på listen at købe en kursusejendom, men det var hensigtsmæssigt for
koncernen at købe den og fornuftigt i sammenhængen. han kender lilienhoff, der udbød
                                             - 914 -
ejendommen og havde udarbejdet et prospekt, og i august 2008 havde han ikke idé om, at
prissætningen ikke skulle være fornuftig.
alm. brand pantebreve a/s
transaktionerne med køb af aktier i alm. brand pantebreve a/s fra aktie- og valutainvest
mv. involverede ham ved, at henrik juul kontaktede ham om, at banken skulle købe en
aktiepost fra et datterselskab i holding, og at det var naturligt, at aktierne lå i banken, der
havde en markets afdeling, der kunne håndtere det. det ville overskride juuls bemyndigelse,
og de blev enige om, at det skulle på et bestyrelsesmøde, hvor han kunne få en bemyndigelse.
det fik han. det var meldt ud allerede ved apportindskuddet, at der var en idé i, at banken
erhvervede disse aktier for at få et samarbejde med andre banker. han kan tilslutte sig
lindblads forklaring. det eneste, der kan undre, var, at det ikke var eksekveret tidligere.
dansk otc.
bestyrelsen traf beslutningen om dansk otc, der var vurderet af både bankens egen revisor
og en ekstern revisor. det var et langt forløb med internt arbejde i banken. det har aldrig
været hensigten at flytte likviditet fra banken til holding.
mercon
mercon havde hverken bestyrelsen i banken eller i holding ret meget at gøre med. han
husker en præsentation, der blev lavet af niels kryger andersen i slutningen af 2007 for
frederic de mevius-koncernen, før denne investerede i holding, hvor mercon blev nævnt som
et eksempel på en virksomhed, man havde udviklet og børsnoteret. de mevius var stærkt
begejstret. mercon kom op i slutningen af 2009, hvor han havde en drøftelse med lindblad og
juul hver for sig, der begge mente, at det var fornuftigt at føre mercon ned i banken, fordi det
var bankens folk, der sad i bestyrelsen, og banken havde en interesse i at lave forretninger
med mercon. det var i tråd med strategien om, at forretningerne skulle væk fra holding. han
tilsluttede sig, da transaktionen samlet lød fornuftigt.
                                              - 915 -
han mener ikke, at han har hørt, at det skulle være problematisk, at man anvendt kursen på
fondsbørsen ved handelen med aktier internt i koncernen. det er ham en gåde, at man skulle
anvende andet. han kan tilslutte sig lindblads forklaring herom.
kreditpolitik
man skal i en bank have en kreditpolitik. det er den ramme, man lægger for bankens
kreditgivning. bestyrelsen kunne uden tvivl bevilge et lån, der ikke ord til andet stemte med
kreditpolitikken. det er bestyrelsen, der fastlægger kreditpolitikken, det vil sige, at
bestyrelsen kan afvige fra kreditpolitikken og lave den om. det er organisationen, der skal
overholde kreditpolitikken, der skal suppleres af forretningsgange. det er forkert, at
bestyrelsen konsekvent skulle have fraveget kreditpolitikken. foreholdt bind 1, side 199, pkt.
1 i målsætningen, forklarede han, at det jo er en politisk programerklæring, men der ligger
heri, at man kun vil låne ud til kunder med en lav kreditrisiko. han husker et interview med
danske banks kreditdirektør, der sagde, at der ikke noget, der hedder for høj risiko, men kun
forkert prissætning. der lå i bankens kreditpolitik, at man ikke lånte ud uden en
kreditvurdering, der viste, at kunden kunne opfylde sine forpligtelser, men der er jo en risiko
ved alle aktiver. kreditvurdering beror på et skøn. der var ikke en facitliste i bestyrelsen.
foreholdt bind 1, side 201, pkt. 3.4 om en hovedregel om fuldt dækket basis for
investeringskreditter, forklarede han, at fra den første kreditpolitik fra oktober 2006 var det
sådan, at capinordic havde investeret i en række it-platforme, hvor man skulle drive en
forretning med handel med værdipapirer. saxo banks it-platform for valutahandel var
forbilledet, og idéen var, at man uden at lave en egentlig kreditvurdering kunne tage kunder
ind til handel med aktieprodukter på fuldt dækket basis. tanken var således, at der skulle
stilles krav om spredning i investeringerne og en sikkerhed, der gav god overdækning, med en
automatiseret stop loss funktion. det er en fantastisk forretningsmodel, når den fungerer, men
den blev som forklaret af lindblad aldrig implementeret, fordi den nødvendige it-platform
ikke blev udviklet. denne form for udlån er de rene investeringskreditter. i den anden ende af
spektret har man en kunde, der kommer og gerne vil investere, og så kræver banken nogle
sikkerheder, men derudover foretager banken en kreditvurdering af personen og/eller
virksomheden. disse lån er også investeringskreditter. de eksempler, vi har set på
investeringskreditter, bortset fra savoretti, er i princippet personkreditter baseret på en
                                              - 916 -
traditionel kreditvurdering af kunden. at der i disse tilfælde ikke er tale om fuld dækning er
ikke i strid med kreditpolitikken.
foreholdt kreditpolitik pkt. 6 om dokumentationskrav, bind 1, side 202, forklarede han, at der
indgår mange facetter i den samlede vurdering af kundens evne og vilje til at betale. var et
regnskab gammelt, så forudsatte han, at kreditafdelingen havde foretaget en vurdering af den
mellemliggende periode, at der ikke var tale om det rene ragnarok. der er ikke tale om ”en
rigoristisk tilgang til at sætte nogle flueben”. det er en samlet vurdering af alle forhold ved
kunden, der er kendskab til.
foreholdt pkt. 8 om sikkerheder og pkt. 9 om kreditvurdering, husker han tydeligt det første
oplæg til kreditpolitik, hvor juul underholdt bestyrelsen om, at der i bankverdenen er to skoler
på det teoretiske plan. der er formueskolen og cash flow skolen. bankens kreditpolitik tog
stilling til, at begge skoler var anvendelige. det blev drøftet, at der er et overlap mellem de to
skoler, da aktiver kan gøres til kontanter og omvendt. banken skulle kun yde kortere kreditter,
og bestyrelsen anbefalede derfor primært juul, at man skulle se på formuen, idet man måtte gå
ud fra, at en formue på 1 eller 2 år nok ikke var gået så meget i opløsning, at formue ikke
kunne dække lånet. han husker ikke en aktiv diskussion om de enkelte belåningsprocenter i
skemaet over sikkerheder. der har måske været diskuteret et enkelt punkt. i
kreditindstillingerne blev kautioner taget ind til 0. at tage den meget konservative tilgang,
som var juuls politik, medførte, at banken brugte en større del af sin kapital på det enkelte
engagement. de kunne godt have optaget unoterede aktier til en sikkerhedsværdi, så de kunne
nedvægte engagementerne, og han mener, at tilsynet i deres første rapport sagde, at det ikke
var en god idé, at kautioner konsekvent optoges til 0, fordi det gav et skævt billede af
bankens sikkerheder. de kunne have valgt en mindre konservativ kreditpolitik og dermed
boostet bankens udlånsvirksomhed betydeligt, men det var et valg man traf med juul som
primus motor.
spørgsmål fra sagsøgerne om de generelle emner:
set fra et overordnet synspunkt var der fra bestyrelsens side ingen tvivl om, at lindblad var
involveret i bankens igangløbning og relativt korte liv, blandt andet fordi en række kunder
henvendte sig til ham eller til steen bryde. set fra bestyrelsens synspunkt var det udmærket,
                                             - 917 -
at kunderne gik gennem den ”si”, der var lindblad eller bryde, så kun de interessante kunder
kom videre til banken.
han husker ikke, hvem der tog initiativ til hans fratræden fra bankens bestyrelse, eller om han
talte med de linde eller vad, men det var en fælles beslutning, at det var mest
hensigtsmæssigt efter forløbet ved mødet med tilsynet og det efterfølgende forløb, hvor han
gav udtryk for, at de nye folk ikke kunne overskue situationen. han kunne ikke gøre nogen
forskel, fordi den nye ledelse selv mente, at de havde styr på det.
foreholdt kreditpolitikken pkt. 9, bind 1 side 203, vedrørende cash flow og formue,
forklarede han, at det er henrik juul, der har skrevet kreditpolitikken, og han har ikke tænkt,
at det skulle formuleres anderledes for at vise, at man lagde betydelig vægt på formue. hvis
revisor havde påpeget, at det stod forkert i forhold til bankens praksis, så havde de nok
ændret det.
foreholdt kreditpolitikken pkt. 8 om procentsatser, forklarede han, at han ikke har kendskab
til, hvordan andre banker optager kautioner. det var henrik juul, der oplyste for bestyrelsen,
at der var tale om en konservativ tilgang.
han har set et påbud fra tilsynet til en ældre jysk sparekasse om at skrive sin kreditpolitik ned
på papir.
hvis bestyrelsen bevidst foretog en generel afvigelse af kreditpolitikken, så ville det være
hensigtsmæssigt at ændre den, men der har ikke været tale om nogen general fravigelse i
banken.
før banken blev etableret, lå der mange kontanter i holding, og der blev foretaget en række
udlån, hvoraf nogle senere blev ført ned i banken.
lånesager i holding efter bankens etablering blev ikke behandlet i bestyrelsen i holding, og
de blev ikke orienteret, fordi lånerammen til direktøren i holding var så beskeden. den kunne
godt have været 5-10 mio. kr., men han husker ikke den præcise ramme.
                                              - 918 -
generelt
han har aldrig hørt om, at michael mikkelsen ikke underskrev indstillinger, som mikkelsen
var uenig i. på et tidligt tidspunkt spurgte lindblad til rationalet bag, hvem der underskrev
hvad. juul svarede, at det skulle bestyrelsen ikke bekymre sig om, det var ligegyldigt, om det
var juul, mikkelsen eller begge, der underskrev. det afgørende var, at
bestyrelsesindstillingerne blev nummereret fortløbende og indsat i en mappe sammen med
bestyrelsesreferatet, så man kunne se, hvilke indstillinger der havde været forelagt.. det var
uden betydning, om indstillingerne var underskrevet. han har aldrig hørt forbehold om, at
juul eller mikkelsen ikke kunne gå ind for en indstilling, der blev præsenteret for bestyrelsen.
der var en indstilling vedrørende nordicom i november 2008, hvor der ikke var en positiv
indstilling til bevilling, men hvor beslutningen bare blev overladt til bestyrelsen.
direktionsbevillinger
flemming herrestrup sørensen kender han ikke. han mener, at han er revisor i horwath. han
er ikke venner eller i familie med ham eller med lasse nørgaard, søren jonasson, henrik
hermann, henrik schimming, niels henrik nissen, anders ibsen eller henrik høtbjerg
jespersen.
direktionsbevillinger hørte han kun om, hvis de stod som efterretningssager eller de af andre
grunde kom op i et bestyrelsesmøde. der var et bilag til bestyrelsesmøderne med, hvad der
var bevilget, men ikke kreditindstillinger eller andre bilag.
han mener ikke at være blevet orienteret om bevillingerne til nanocover, tzarevo eller
garantien til korral. det samme gælder daintel og serendex.
de enkelte engagementer
foreholdt bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1127, det første bestyrelsesmøde 3. oktober
2006, forklarede han, at banktilladelsen kom dagen efter, og det vidste man. der var to møder,
formiddag og eftermiddag, hvor hele skelettet blev sat på plads.
                                              - 919 -
bestyrelsesmøde 2, 3. oktober 2006
keops, eurotrust, kbus, mcs holding, cc finans
foreholdt bind 1, side 1129, det andet bestyrelsesmøde 3. oktober 2006 om eftermiddagen,
pkt. 4 a om overtagelse af engagementer fra capinordic, husker han ikke navnene på
engagementerne, men som tidligere forklaret var der i holding givet en række engagementer
forud for bankens etablering. disse engagementer var kreditbehandlet og
bestyrelsesbehandlet i holding. han husker drøftelsen omkring keops, der på det tidspunkt
var et velrenommeret børsnoteret selskab. udover at være et § 78 engagement, var det et
engagement til en meget stor ejer i capinordic, og det skulle derfor efter fil § 182 godkendes
af finanstilsynet. fordi tilsynet skulle godkende det, var det ”lidt gratis” at godkende det i
bestyrelsen. foreholdt kreditindstilling bind 2, side 3245, vedrørende globework, kan han
ikke bidrage med noget, udover at bestyrelsen altså var komfortabel med konstruktionen og
sikkerhedsstillelsen. kautionerne var med de kapitalgrundlag, der var, i sig selv godt nok til at
godkende indstillingen.
han husker ikke i detaljer, hvad der blev drøftet om de enkelte engagementer. han kendte
ikke bo kristensen og peter juul, men han kendte deres rolle i aktivgruppen, og han vidste,
at aktivgruppen var skudt ind i eurotrust og var en meget succesfuld virksomhed på dette
tidspunkt.
foreholdt bind 2, side 373, kreditindstilling eurotrust, forklarede han, at han som interesseret
i aktier kendte selskabet og vidste, at det var børsnoteret og meget succesrigt med en
betydelig egenkapital. goodwillposten fremgår af indstillingen, og han kan fuldt ud tilslutte
sig lindblads forklaring om, hvordan værdien heraf ansattes. han mener, at sikkerheden i
aktier i europe vision ikke var afgørende, da det var en ophørende funktion i eurotrust og
ikke det, der var interessant fremadrettet. det var den grønne energi og ejendomsudviklingen,
der var interessant. i 2006 var der stor investorbevågenhed omkring ejendomsudvikling både
vedrørende bolig og erhverv og omkring grøn energi. næsten kun finans havde større
interesse.
på daværende tidspunkt havde han ikke megen viden og harry og anette rosenberg. han
mener, at han tidligere havde hørt om harry rosenberg som ejendomsmand. foreholdt bind 3,
                                              - 920 -
side 1308, kreditindstilling vedrørende kbus, forklarede han, at der var en betydelig
overdækning i form af pant i aktier til en dagsværdi på 6 mio. kr. og kaution fra personer, der
var gode for et trecifret millionbeløb. det engagement ville han bevilge med lukkede øjne.
han kendte ikke mark szigethy eller mcs holding, og han vidste ikke, at lindblad havde
været kollega med szigethy. foreholdt bind 4, side 2836, kreditindstilling vedrørende mcs,
husker han ikke noget, udover hvad der fremgår af indstillingen.
foreholdt bind 4, side 2014, kreditindstilling cc finans, forklarede han, at det var et steen
bryde relateret engagement, der blev bevilget på grundlag af en analyse og de sikkerheder,
der var. der var en drøftelse af, at det skulle bruges til finansiering af fast ejendom ved nogle
sælgerpantebreve, og om det var interessant at finansiere nogen, der skulle konkurrere med
banken, men holdningen var, at det ikke var reel konkurrence, da det var på et lavere niveau.
derimod var det for administrativt tungt. han husker ikke noget om et tidligere afslag. da
sagerne lå i holding, var lindblad relateret til nogle af engagementerne og steen bryde til
andre. det var helt naturligt, at lindblad eller andre stod som kundeansvarlig på de
engagementer, som de havde været ansvarlige for før bankens etablering.
han husker ikke præcis, hvordan og hvornår de fik indstillingerne, men det var jo alle
engagementer, der havde været behandlet før mødet den 3. oktober. det var ikke noget, der
kom som et chok efter frokost.
bestyrelsesmøde 26. oktober 2006, bind 1, side 1134
flemming herrestrup sørensen
han husker, at det var et krav fra tilsynet, at referatet skulle være et forhandlingsreferat og
ikke et beslutningsreferat. det var også et tilsynskrav, at der ikke måtte være uvedkommende
til bestyrelsesmøderne, og derfor bemærkede han, at de tilstedeværende skulle være ansat i
banken. de var jo i en transitionsperiode, hvor udskillelsen af de ansatte fra holding ikke var
helt på plads.
                                            - 921 -
rammen til kåre breinholt var for snæver, og det var uproduktivt, at bestyrelsen skulle
trommes sammen for at tage stilling til mindre engagementer. at bemyndigelsen skulle
udvides, var ikke noget, han selv havde fundet på.
engagementet med flemming herrestrup sørensen er et eksempel på et engagement, der efter
hans opfattelse skulle kunne bevilges af direktionen. han vidste, at banken havde dette
strukturerede investeringsprodukt med greentech og keops aktier. det interessante var, at der
var en rentegivende del og en aktiegivende del, og kombinationen blev anset for attraktiv. der
var tale om køb af en pakke, der var låst. flemming herrestrup kunne ikke have fået denne
kredit uden individuel kreditvurdering, idet der ikke var overdækning. konceptet med
automatiserede investeringsprodukter var ikke parat her.
foreholdt bevillingsresumé, bind 4, side 2312, forklarede han, at der ikke var overdækning på
sikkerhederne, men der var tale om en person med en meget betydelig formue. det er et
eksempel på en konkret og individuel kreditvurdering. han mener, at man kan have tillid til,
at en revisor her har bekræftet oplysningerne om kundens økonomi, der forelå i form af
kundens egen opgørelse.
samme forhold gør sig gældende for bestyrelsens stillingtagen til cc.
bestyrelsesmøde 16. november 2006, bind 1, side 1143
han kan ikke tilføje noget vedrørende bevillingen til keops.
opdelingen af kreditten til globework i tre separate kreditter godkendte bestyrelsen, fordi
boniteten var tilstrækkelig, navnlig ved krydskaution fra de tre debitorer. den burde nok have
stået som en efterbevilling, fordi breinholt havde truffet en beslutning om at ændre
sikkerhedsstrukturen for et engagement, hvis størrelse lå ud over hans bemyndigelse.
bestyrelsesmøde 19. januar 2007, bind 1, side 1162
per bram nielsen, synerco, adr
                                             - 922 -
foreholdt kreditindstilling bind 4, side 3023, per bram nielsen, forklarede han, at han godt
mener, at man kunne give bevillingen uden de oplysninger, som per bram nielsen ikke ville
give, hvis der var tilstrækkelige yderligere oplysninger om kunden, og det var der. der var
oplysninger om hans selskab, og søren hansen kendte ham som den ældste kunde i gp
børsmæglerselskab.
foreholdt indstilling bind 2, side 3411, vedrørende synerco, forklarede han, at som han
husker det, blev han kontaktet af breinholt i slutningen af 2006 om, at synerco skulle bruge
yderligere 25 mio. kr., der var afdækket med 20 mio. kr. i kontanter. det skulle bruges til et
vindmølleprojekt, hvor pengene skulle falde inden nytår. synercos egenkapital var 527 mio.
kr. i 2005, og der var oplysninger om, at 2006 nok ikke var et negativt år for synerco. han
sagde, at det ville han godt tage på sin kappe, og så kunne den forelægges for bestyrelsen
efterfølgende. det samme sagde lasse lindblad. der er tale om en efterbevilling.
han kender ikke jesper jørgensen. han vidste, at han var i ejendomssektoren. han fokuserede
vedrørende bevillingen til adr på, at man skulle følge, hvad pengene blev brugt til. derfor
spurgte han, hvem der skulle følge det, og fik at vide, at det var kreditafdelingen. det var i
starten af bankens levetid, og de skulle pejle sig ind på, hvordan sagerne skulle følges.
banken skulle ikke være en byggesagsbank, det var for administrativt tungt. der var tale om
en mand, der kunne kaste sager af sig, men ellers var det ikke en type forretning, der skulle
være et kerneforretningsområde. han var ikke bekendt med revisors bemærkning til
regnskabet. generelt havde han ikke andet kendskab end, hvad der fremgik af
kreditindstillingerne. de modtog ikke kopi af regnskaberne. foreholdt kreditindstilling bind 2,
side 3885, forklarede han, at man følte sig komfortabel med sikkerheden. der blev givet pant i
ejendommen.
bestyrelsesmøde 21. februar 2007, bind 1, side 1172
savoretti.
han kendte ikke noget til savoretti. han vidste, hvem anders moesgaard var og kendte til
walls, der var et meget succesfuldt ejendomsudviklingsselskab. han kendte ikke mikkelsens
mail, bind 3, side 240. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 236, forklarede han, at aktierne
var optaget til en meget konservativ værdi, og der var derfor en meget betydelig overdækning,
                                               - 923 -
der berettigede dette engagement. det var håbet, at dette engagement kunne føre til yderligere
forretninger.
bestyrelsesmøde 20. marts 2007, bind 1, side 1178
lake dümmer
foreholdt bind 2, side 335, brev af 28. februar 2007 til credit suisse vedrørende am gruppen,
forklarede han, at henrik juul fortalte ham, at am gruppen havde fundet et projekt i
tyskland, og at der var en række andre interesserede parter, og de havde derfor brug for en
erklæring til credit suisse. det var juul, der konciperede teksten. der var tale om et ”letter of
comfort”, så credit suisse kunne se, at det ikke var spild af tid at tale med disse mennesker.
det var ikke en bankgaranti. erklæringen var uden forpligtelse, hvis am gruppen ikke ville
købe alligevel. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 351, hvor der tales om en
garantistillelse, forklarede han, at da var synerco kommet med i projektet.
bestyrelsesmøde 12. april 2007, bind 1, side 1181
lake dümmer
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 357, forklarede han, at han ikke forud herfor vidste, at
dka var medinvestor. låntagerne havde store idéer med lake dümmer arealet. det er
sjældent, at man i den initielle fase i et sådant projekt har en byggetilladelse. de opfattede det
ikke som et problem, at dka var medinvestor. der var tidligere bevillinger, hvor et
bestyrelsesmedlem havde interesser. det var en del af forretningskonceptet, at ejerne af
banken også var kunder. man så på, hvem der stod bag projektet. det var klart, at det
nystartede spv ikke kunne lægge ryg til engagementet, men med de sikkerheder og
kautioner, der var, fandt bestyrelsen, at det var et engagement, man gerne ville have på
bøgerne. engagementet var baseret på kendskabet til debitorerne og deres formueforhold, ikke
så meget på selve projektet. derudover ønskede man pant i grundstykket.
bestyrelsesmøde 22. maj 2007, bind 1, side 1186
cc invest
                                              - 924 -
foreholdt bind 4, side 2076, kreditindstilling til cc, husker han, at det var et steen bryde
relateret selskab, men han husker ikke meget andet. han husker ikke, hvad der lå bag
oplysningen om, at engagementet skulle overgå til csv.
at lindblad gav oplysninger om en kunde, tændte ikke alarmlamper. det var kendt i
bestyrelsen på det tidspunkt, at lindblad kendte mcs og mark szigethy. det er utænkeligt, at
lindblad har sagt, at han har bevilget en forhøjelse. det kunne han ikke.
bestyrelsesmøde 25. juni 2007
lake dümmer
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 433, vedrørende lake dümmer, forklarede han, at man
godt vidste, at der var noget støj mellem de tre parter, og at anders moesgaard havde handlet
noget på egen hånd, og at navnlig dka anså det for uhensigtsmæssigt. der var ikke noget
galt med selve projektet, men der var noget galt med den tekniske udførelse i tyskland,
relateret til anders moesgaard. man mente nu at have fundet en løsning på set up’et, hvor
man også ændrede sikkerhedsstrukturerne.
bestyrelsesmøde 25. august 2007, bind 1 side 1196
lake dümmer, eurotrust, notabene/guava
det var nok først i juni, at der var ”støj” vedrørende dette projekt. han mener, at der var et
problem med, at man havde forudsat, at der var pant i grunden, og det viste sig at være
teknisk vanskeligt, og derfor bevilgede man lånet, før dette var på plads.
forehold kreditindstilling bind 3, side 482, forklarede han, at dka bibeholdt sin oprindelige
stilling ved at kautionere pro rata, og på grund af den ”støj”, der havde været mellem ejerne,
tilbød de to andre ejere at udvide deres kaution. derfor accepterede banken at bevilge lånet
uden pant i grundstykket.
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 843, vedrørende bevilling af 40 mio. kr. til
bridgefinansiering til eurotrust, forklarede han, at hans billede af eurotrust var det samme
som i oktober 2006. man var klar over, at der var tale om to meget likviditetskrævende
                                               - 925 -
aktiviteter. derfor var der en dialog om at udskille den ene division. i efteråret 2007 kom der
nogle meget høje værdiansættelser vedrørende aktivgruppen. han husker, at han havde en
telefonisk drøftelse med henrik juul. det var naturligt i lyset af, at eurotrust var en meget stor
kunde, at juul vendte med ham, om denne bevilling havde gang på jorden i bestyrelsen. der
var ikke udtryk for, at de aftalte, at lånet kunne bevilges. foreholdt lindblads bemærkning i
bestyrelsen, bind 1, side 1196, om europevision, forklarede han, at det som tidligere forklaret
ikke var det primære, men aktierne havde selvfølgelig en værdi.
foreholdt bind 3, side 1772, kreditindstilling notabene, forklarede han, at han ikke ved
bevillingen opfattede det som en driftskredit. han opfattede, at notabene havde en
opkøbsstrategi, som de havde forfulgt med stor succes, og at de havde en betydelig
egenkapital. det var en interessant og transaktionsdrevet kunde. en driftskredit er ikke mere
risikofyldt end andre lån, men det kræver en anden håndtering end det, der var bankens
primære fokus. hvis der var kommet en interessant kunde og havde bedt om en driftskredit,
kunne man da godt have overvejet det, hvis man troede, det ville føre til andre forretninger.
så kunne man fravige kreditpolitikken. men det var ikke det, der var sket her. kreditten blev
ikke bevilget som driftskredit. foreholdt koncerndiagram bind 3, side 1775, forklarede han, at
bestyrelsen ikke foretog en regnskabsanalyse for at afdække, hvilket selskab der skulle tages
pant i. det er kreditafdelingens arbejde. når man fik at vide, at der etableredes
virksomhedspant, så troede man på det, og på at det skete i det rigtige datterselskab.
bestyrelsesmøde 25. september 2007, bind 1, side 1201
clarice
som bestyrelsesmedlem i capee anså han sig selv som inhabil i relation til clarice
transaktionen og havde ikke noget med den konkrete transaktion at gøre. de var 4
bestyrelsesmedlemmer i capee, og det var de tre andre, der forestod arbejdet vedrørende
clarice og også besigtigede ejendommen i italien. han kendte godt set up’et i store træk.
bestyrelsen vidste, at ole vagner havde faciliteret transaktionen, og at han havde lagt 75 mio.
kr. på bordet. om man vidste, præcis hvor mange capee-beviser, han købte, ved han ikke.
der var lovgivningsmæssige barrierer, der gjorde, at banken ikke kunne overtage den fulde
portefølje af capee-beviser. han har ikke konkret viden, men det er hans opfattelse, at ole
vagner har tabt i hvert fald 90 % af pengene. der er ingen andre, der ville have lagt 75 mio.
                                             - 926 -
kr. for beviserne. det var, fordi vagner var styrtende likvid på det tidspunkt. han kendte
clarice-projektet, og han var interesseret i det.
foreholdt bind 8, side 257, fra capees prospekt, forklarede han, at når man læser pkt. 5.2.1.
kan man få den opfattelse, at de oprindelige b-notes ejere fik capee-beviserne. det er lidt
noget vrøvl, hvad der står her. der er en modsætning mellem pkt. 5.2.1 og 5.2.2., men det er
uden betydning, idet det kommer ud på ét. prospektet er konciperet af niels kryger andersen.
han kan ikke se, at der skulle have stået noget om ole vagners erhvervelse i prospektet.
prospektet er lavet for potentielle investorer i capee, der skal vide, hvad der er for en type
virksomhed før og efter udstedelsen af beviserne, og at prissætningen i transaktionen er rigtig.
at banken var presset til at sælge beviserne til en lavere kurs, kan han ikke se, har relevans
for en potentiel investor. det samme gælder salget af beviser til henrik strandgaard.
opfattelsen i bestyrelsen var, at banken tjente over 40 mio. kr. på denne transaktion, der var
en fuldstændig succes. givet omstændighederne, hvor sælgerne af b-notes trak i håndbremsen
og krævede kontanter, så var det en succes. han mener ikke, at capee er blevet snydt i forhold
til aftalen med cpm [capinordic management]. uden at have deltaget i forhandlingerne, så
mener han, at det, der blev lagt op til bestyrelsen i capee, var en ejendomsportefølje med et
renteafkast, og det var det, bestyrelsen i capee tog stilling til. det har ikke noget med cpm at
gøre.
det lå i kortene fra starten, at banken tjente penge som mellemhandler. det orienterede han
ikke bestyrelsen i capee om. det anså han ikke for relevant. da han underskrev prospektet,
var han ikke opmærksom på det forkerte i pkt. 5.2.1. foreholdt bind 8, side 258, pkt. 5.3.4. i
prospektet om forskelle i den offentlige udbudskurs, forklarede han, at der ikke var udbudt
beviser til ole vagner, det var gået gennem banken. der var vedhæftet værdipapirnota om
værdien, som var ca. kurs pari, og som var vurderet af en revisor. pkt. 5.3.4. må omhandle
personkredsen omkring capee og ikke personkredsen omkring banken. det er åbenlyst, når
man tænker sig om. ole vagner betragter han ikke på tidspunktet for transaktionen som en del
af personkredsen omkring capee. ole vagner var involveret i clarice. vagner ejede ham
bekendt ikke capee-beviser forud for erhvervelsen for transaktionen.
bestyrelsesmøde 22. maj 2007, bind 1 side 1186
                                              - 927 -
han kendte ikke carsten leveau, men vidste, hvem han var, og hvad centerplan var. han
mener, at man på et tidspunkt i bestyrelsen talte om, at man skulle forsøge at få ham ind som
kunde. peter forchhammer havde haft et samarbejde med leveau, og forchhammer
fungerede som ”ambassadør for banken”. han mener også, at lindblad havde en snitflade i
forhold til leveau. han husker ikke en omtale af centerplan på et strategimøde. foreholdt
kreditindstilling, bind 3, side 746, forklarede han, at man i bestyrelsen var opmærksom på
oplysningerne i kreditindstillingen om værdien af de igangværende projekter, herunder
opskrivningen af ejendommens værdi. det er den måde man værdiansætter på indenfor fast
ejendom han mener, at oplysningerne om negativt cash flow var en historisk oplysning, og at
der ikke fremadrettet ville være et negativt cash flow. det påkaldte sig ikke negativ
opmærksomhed, at der allerede var udbetalt to rater. der var ingen betænkeligheder ved
sagen. det blev opfattet som dygtigt bankarbejde, at man havde fået denne kunde i folden.
finanstilsynets karaktergivning juni 2007
den samlede tilbagemelding til bestyrelsen skete først i efteråret, men de fik en
tilbagemelding fra direktionen om, at finanstilsynet var overordentligt tilfreds – eller i hvert
fald ikke utilfreds, da man jo ikke får pluspoint fra finanstilsynet. han mener ikke, at
bestyrelsen dengang fik arket med karaktererne.
bestyrelsesmøde 25. september, bind 1, side 1202
oskar jensen
han har kendt henrik wessmann siden 90’erne, hvor de havde et samarbejde om nogle
ejendomme, og han kom i bestyrelsen for oskar jensen. han sad i bestyrelsen i en række af
koncernens selskaber fra ca. 1999. virksomheden oskar jensen er grundlagt i 1950’erne.
steen bryde kendte også oskar jensen, da horwath revisorerne blev revisorer for koncernen i
2006. foreholdt bind 3, side 2389, forklarede han, at københavns investeringsejendomme
a/s var et datterselskab under oskar jensen holding. det var et større selskab. foreholdt bind
3, side 2393 og 2398, supplerende revisionsoplysninger, forklarede han, at baggrunden herfor
var, at der var en diskussion i ledelsen, om hvordan man bedst synliggjorde værdierne i
selskabet. en investeringsejendom optages i regnskabet til markedsværdien, mens en
udviklingsejendom skal optages til anskaffelsesprisen med tillæg af nogle
                                             - 928 -
udviklingsomkostninger. en del af ejendommene i koncernen var en blanding af investerings-
og udviklingsejendomme, hvor der var et løbende cash flow samtidig med, at man udviklede
ejendomme. en del af disse ejendomme var endvidere solgt på betinget skøde, således at man
kendte den endelige værdi af ejendommen efter, at den var værdiudviklet. direktion og
revisor kom derfor frem til en ”mellemmodel” til værdiansættelsen af disse ejendomme, der
gav et mere retvisende billede af værdierne. han deltog ikke i drøftelser med revisorerne, men
fik dem refereret. han mener med sindsro, at man kunne lægge oplysningerne i regnskabet til
grund.
foreholdt bind 3, side 2194, kreditindstilling vedrørende garanti for oskar jensen, og bind 3,
side 2189, mail 26. april fra henrik juul om behandlingen i bestyrelsen, forklarede han, at han
godt kan huske indstillingen. det var et indløsningstilbud, oskar jensen havde givet til ejerne
af et selskab, der ejede en ejendom i købmagergade. finansieringen heraf var på plads via en
anden bank. i oskar jensen opfattedes denne garanti som lidt af en formssag, idet
finansieringen var på plads, og ingen regnede derfor med, at garantien nogen sinde ville blive
aktuel. den endte også med ikke at blive til noget. indstillingen blev – som han husker det –
behandlet ved, at bestyrelsesmedlemmerne modtog materialet og hver for sig skulle melde
telefonisk tilbage til henrik juul eller kathrine von grumbkow. han så ikke nogen risiko ved
garantien. bankens pris på 1,3 mio. kr. var nok lidt ”kras”. det var måske også derfor, det
ikke blev til noget. det var steen bryde, der havde introduceret oskar jensen til banken i
foråret. i september 2007 kom oskar jensen på egen foranledning og bad om et lån. henrik
juul spurgte ham, hvad han mente om virksomheden. der var ikke tale om, at han bevilgede
et lån til oskar jensen. der var tale om en generel orientering om virksomheden. oskar
jensen havde da en balance på ca. 3 mia. kr. og havde mange danske og udenlandske
bankforbindelser. at oskar jensen kom til banken, var ikke udtryk for, at koncernen havde
udtømt sine lånemuligheder i andre banker. koncernen fik masser af faciliteter andre steder
efterfølgende.
bestyrelsesmøde november 2007, bind 1, side 1212
oskar jensen
han mener ikke, at han gjorde noget forkert ved at deltage i behandlingen af den første
indstilling vedrørende oskar jensen. han husker godt, at han havde en akademisk diskussion
                                               - 929 -
med henrik juul om fil § 78. henrik juul sagde, at da han ikke var i bestyrelsen i oskar
jensen holding, så slap de uden om § 78 ved at give lånet til dette selskab. senere var der så
en, der gjorde opmærksom på, at der var lagt aktier i københavns investeringsejendomme
a/s til sikkerhed, og så opstod problemet, om det gjorde det til § 78. det mente han ikke. han
mener ikke, at det bliver § 78, fordi en kunde lægger aktier i et selskab, som et
bestyrelsesmedlem i banken sidder i bestyrelsen i, til sikkerhed. de andre
bestyrelsesmedlemmer var trætte af diskussionen, og han valgte derfor at forlade lokalet
under behandlingen af bevillingen på mødet i november 2007.
foreholdt bind 3, side 2267, mail fra henrik juul 20. november 2007, forklarede han, at han
må have set kreditindstillingen, selv om han ikke deltog i behandlingen. han mener, at ole
vagner efter mødet brokkede sig over, at der var pant i aktierne i det selskab, der ejende
ejendommene og ikke i ejendommene. det var mest hensigtsmæssigt, at der var pant i
aktierne for at undgå hele tiden at rykke pantet for byggelån, og derfor vedtog de dette.
foreholdt bind 3, side 2390, årsrapport 2007 vedrørende københavns
investeringsejendomme, forklarede han, at det formentlig er cfo michael mazzoni, der var
dirigent ved generalforsamlingen. der kunne ikke udbetales udbytte uden, at banken sagde
god for det. den endelige godkendelse af årsrapport og indstilling om udbytte skete på en
”skrivebordsgeneralforsamling”, hvor cfo’en var dirigent, og hvor han ikke selv var til
stede. i sin indstilling af årsrapporten til godkendelse, varetog han ikke specifikt bankens
interesser, og han havde ikke de enkelte låneaftaler for de mange kreditorer present. han var
således ikke opmærksom på klausulen om udbyttebegrænsning i aftalen med banken. han
ville gå ud fra, at hvis der var en klausul om udbyttebegrænsning i en låneaftale, så ville den
blive overholdt, og at ledelsen i oskar jensen havde styr på dette. han mener ikke, at udbyttet
blev udbetalt. han husker ikke, i hvilket omfang der tidligere var udbetalt udbytte. i efteråret
2007/foråret 2008 havde oskar jensen en lang række meget store projekter, der blev
videresolgt på betingede skøder. heraf var det største absalons gårde på strøget, der var
videresolgt til et islandsk relateret selskab for noget der lignede 2 mia. kr. og med en avance
på 2-300 mio. kr. til oskar jensen. der var et potentielt salg af oskar jensen. denne
investment banking opgave gik til carnegie, og der var i foråret 2008 meget seriøse
forhandlinger om salg, og de mest seriøse potentielle køber var sjælsø gruppen, der
samarbejdede med en islandsk kapitalfond. der var forhandlinger med i størrelsesordenen
750-800 mio. kr. til ejerne af oskar jensen koncernen. det blev dog ikke til noget. i
                                               - 930 -
sommeren 2008 var man i island ved at tabe pusten, og der opstod problemer med
finansieringen af de 2 mia. kr. vedrørende absalons gårde, og der blev indgået en aftale om,
at køberne kom ud af handelen. man var ikke nervøs for, at man ikke kunne sælge til andre. i
juli 2008 kom problemerne i roskilde bank, som var en af oskar jensens store
bankforbindelser – dog ikke hovedbankforbindelsen. alt, hvad der var ejendomsselskaber,
blev placeret i den røde del af roskilde bank, og det gav problemer for oskar jensen. ultimo
september 2008 meddelte wessmann, at to af de betingede handler blev annulleret af
henholdsvis jeudan og opelfonden med begrundelse i usikkerhed om markedsforholdene. det
var handler på tilsammen 500 mio. – 1 mia. kr. wessmann gik så til advokat for at søge en
ordning. denne udvikling kunne ikke være forudset ved bevillingen i 2007.
bestyrelsesmøde 30. oktober 2007, bind 1, side 1209
adr
han har besigtiget hotellet med lasse lindblad på et tidspunkt, hvor der var en diskussion
om, hvordan man skulle håndtere salget, fordi det ikke var et almindeligt hotel, men
hotellejligheder. han mener, at lindblad ringede til ham og spurgte, om han havde lyst til at
se hotellet. da han har arbejdet meget med fast ejendom, var det nok naturligt at spørge ham.
han gjorde det mest af interesse. man var i bestyrelsen opmærksom på, at der kunne være
investment cases i kølvandet på jesper jørgensen. han ved ikke, hvorfor juul sagde, at
hotellet var solgt, for det var det jo ikke, men der må have været en form for aftale.
finanstilsynets undersøgelse
det var samme dag, at der var møde med finanstilsynet.
efterretningssager
tom larsen/tlp holding
juul skulle fremkomme med efterretninger på lån over en vis størrelse. han kendte tom
larsen fra arbejdet i ith, hvor tom larsen senere var direktør, og han selv var
bestyrelsesformand. ith var en investment case i koncernen, hvor holding købte en aktiepost
i ith, der havde afhændet sin virksomhed og var en pengekasse, hvor man skulle finde en ny
                                            - 931 -
virksomhed at putte i. han var i ith’s bestyrelse og der var et større udredningsarbejde med
forskellige investeringsmuligheder, og det endte med, at man gik ind i grøn energi og overtog
dka renewable. tom larsen kom så med over i ith fra renewable. tom larsens selskab
tlp holding var medejer af den koncern, som ith købte. ith-transaktionen var en dybt
professionel transaktion, som banken tjente mange penge på. lindblad var hovedaktionær i
dka renewable. banken faciliterede transaktionen og stod for notering af den nye
virksomhed på børsen. der var en direktion i ith, før tom larsen kom ind, og det var denne
direktør sammen med revisorerne, der stod for forhandlingerne med renewable. det var
direktionen og investment banking afdelingen, der stod for bankens facilitering af
transaktionen. det var noget, der udløste millionhonorarer.
mcs holding
han kan godt huske diskussionen om håndtering af mcs. han og den øvrige bestyrelse havde
ikke grundlag for at bedømme oplysningerne fra juul og lindblad om, at der ikke var en
tabsrisiko.
bram gruppen
foreholdt kreditindstilling bind 4, side 3046, forklarede han, at hvis disse oplysninger om per
bram nielsens private formue havde foreligget året før ved bevillingen, så havde de ikke talt
imod bevillingen, tværtimod.
tlp
han erindrer ikke, at nogen studsede over, at lindblad gav oplysninger om tlp. alle vidste,
at lindblad var tæt forbundet med tom larsen.
bestyrelsesmøde 14. januar 2008, bind 1, side 1227
finn helmer
han har ingen relationer til finn helmer, men vidste hvem han var – populært kaldtes han
”gigamanden”. det lå klart, at der var et samarbejde mellem finn helmer og peter
                                              - 932 -
forchhammer. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 3216, forklarede han, at sikkerheden i
comendo-aktierne og kautionen fra forchhammer i sig selv var nok til at bevilge lånet.
tlp holding
han husker ikke, at der blev drøftet andet, end hvad der fremgår af referatet. der var ikke
noget at bemærke, da det var oplyst, at der blev taget hånd om overtrækket.
bestyrelsesmøde 25. februar 2008, bind 1, side 1232
finn helmer
han har en fornemmelse af, at der var noget teknik omkring comendo-aktierne, der
besværliggjorde engagementet. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 3238, forklarede han,
at det var dette, der skulle ske vedrørende aktierne. man kunne ikke få aktierne, før
transaktionen var gennemført.
overtræk og restancer
overtræk har selvfølgelig en interesse for bestyrelsen, men man fik en oplysning om, at der
var taget hånd om det.
bestyrelsesmøde 13. marts 2008, bind 1, side 1236
cc investment
foreholdt bind 4, side 2110, orientering til bestyrelsen om status på stratos gruppen,
forklarede han, at steen bryde blev sagt op på grund af den ballade, han havde forårsaget
vedrørende nordic tankers, og der var speciel fokus på steen bryde relaterede engagementer.
foreholdt bind 4, side 2111, brev af 14. marts 2008 til cc investment, forklarede han, at det,
der var interessant for bestyrelsen, var, at alt, hvad der var steen bryde relateret, blev
håndteret. her var der så nogen, der havde taget hånd om det og sørget for fuld dækning, og at
det var lindblad, der havde været primus motor, var der ikke noget mærkeligt i. lindblad
havde nok lettere ved at få steen bryde til at makke ret. de forøgede sikkerheder i
kombination med en forlængelse var en overordentlig fornuftig løsning for alle parter. det
                                              - 933 -
kunne ikke være bedre. at der ikke var tale om en fastlåst situation fremgår af, at michael
mikkelsen senere ændrede aftalen.
bestyrelsesmøde 20. maj 2008
strandgaard invest
han havde ingen relation eller kendskab til strandgaard. foreholdt kreditindstilling bind 4,
side 3836, forklarede han, at diskussionen i bestyrelsen havde fokus på, at banken havde et
stort antal capee-beviser, som var en dødvægt på balancen, og man ville gerne finde kunder
til at aftage dem. der var så kommet en interesseret kunde forbi, som drev en betydelig
virksomhed inden for fast ejendom. det attraktive var, at man fik en seriøs kunde ind, der
købte en stor del af capee-beviserne. de var bevidste om, at det ikke var det cypriotiske
selskab, der var grundlaget for bevillingen men det forhold, at man havde sikkerhed i
beviserne. han ved ikke, hvordan kursen på beviserne blev fastsat. michael mikkelsen gav
ikke udtryk for uenighed i indstillingen, eller at det var gået for hurtigt. der var heller ikke her
en forpligtelse til at fortælle om kursen ved salget til clarice 1 år før.
eurotrust
han mener, at banken fik væsentligt bedre sikkerheder, der oversteg udvidelsen af lånet på
23,3 mio.kr.. bestyrelsen og navnlig lindblad mente, at eurotrust-olicom transaktionen ikke
var tilstrækkeligt belyst i kreditindstillingen. de var godt klar over, at der var en stor case om
opsplitning og man ville gerne have at ideen hermed kom klart frem i kreditindstillingen.
bestyrelsen var ikke bevidst om, at det var en efterbevilling. det kom først frem til sidst, da
juul gjorde dette klart. det var en fornuftig disposition, så det var der ikke bemærkninger til.
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 1143, er det givetvis rigtigt, at han og juul har drøftet
udvidelse mod væsentligt forøgede sikkerheder, og han har givetvis sagt, at det lød fornuftigt,
og at juul skulle lave en indstilling på det. han tror, at olicom helt åbenlyst var inde i billedet
på dette tidspunkt.
bestyrelsesmøde 17. juni 2008, bind 1, side 1252
adr
                                            - 934 -
foreholdt kreditindstilling om en udvidelse af lånet, bind 3, side 46, forklarede han, at det må
karakteriseres som et nødvendigt udlån for at holde skibet flydende og bibeholde værdien af
pantet. der var stadig tilstrækkelige sikkerheder. jesper jørgensen havde stadig en anseelig
formue, men der var et problem med hotellet.
fussing og hjermind
han husker ikke, om det blev oplyst, at det var en eurotrustsag. garantien var en normal
bankmæssig transaktion. nu, hvor han har set dokumenterne, kan han godt se rationalet bag
garantien, som nok ikke var forklaret godt nok dengang.
centerplan
centerplan var ikke på det tidspunkt et problematisk engagement. der skulle orienteres om
ændringer i store engagementer, uanset om det var plus eller minus.
kbus
han mener ikke, at hverken han eller den øvrige bestyrelse havde del i aftaleflowet om kbus
og morsø sparekasse. han erindrer ikke noget om, hvorvidt hele kbus’ engagement skulle
overtages af morsø sparekasse.
bestyrelsesmøde 26. august 2008, bind 1, side 1257
i sommeren 2008 var et stort antal mennesker i banken beskæftiget med eurotrust-olicom,
men det var ikke noget, han var inde i i detaljer. alle i bestyrelsen kendte hovedtrækkene fra
drøftelsen på bestyrelsesmødet i juni.
foreholdt bind 2, side 1164, finansieringstilsagn underskrevet af ham, og kreditindstilling side
1166, forklarede han, at han blev orienteret om, at man nu efter lange og svære forhandlinger
var kommet til en løsning, der skulle implementeres. han husker ikke, hvorfor lige han skulle
underskrive finansieringstilsagnet. han tror, at henrik juul og lasse lindblad fandt det
passende, at formanden viste sit ansigt og skrev under.
                                              - 935 -
der var i instruksen en frist på 4 uger for forelæggelse for bestyrelsen ved efterbevillinger.
man manglede imidlertid at skrive, at dette ikke gjaldt juli måned. det var af rent praktiske
årsager, at der ikke blev indkaldt til bestyrelsesmøde i juli måned. han tror således ikke, at
der var kommet nogen, hvis man havde gjort det. han kan med til vished grænsende
sikkerhed sige, at bestyrelsen ikke var kommet til en anden konklusion, hvis der havde været
møde i juli 2008.
cc finans
michael mikkelsen havde strammet afviklingsskruen i forhold til aftalen med lindblad.
synerco
dette overtræk gav ikke anledning til uro eller bemærkninger. nedmigreringen angår den
interne kredit-score model. solvensprocenten var blevet mindre, og det gav en dårlige score
på kreditscoremodellen. det var det, der blev orienteret om. der har ikke noget med oiv
[objektiv indikation for værdiforringelse] at gøre.
jesper jørgensen/adr
det kan godt have været på dette tidspunkt, at han besigtigede hotellet.
centerplan
de var særligt opmærksomme omkring store ejendomsengagementer, således som
finanstilsynet havde bedt dem om.
lake dümmer
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 587, forklarede han, at det var en rent professionelt
begrundet beslutning, der blev truffet om frigivelse af dka’s kaution. banken havde stillet
betingelse om yderligere sikkerheder, der oversteg dka’s kaution. det er helt legitimt at
                                              - 936 -
ønske sig frigivet fra sin kaution, når man har solgt sin ejerandel, og de to andre kautionister
blev vurderet fuldgode. det blev ikke delt nogen vennetjenester ud, og henrik juul gav udtryk
for, at han var glad for, at dka kom ud af dette engagement, da det gav unødigt besvær.
strandgaard
foreholdt kreditindstilling bind 4, side 3963, forklarede han, at det ikke var oppe i
bestyrelsen, hvilken kurs der skulle betales for capee-beviserne. strandgaard havde vist sin
interesse for capee og nu også for capinordic, og han var jo det, man ville anse for en
kernekunde, så det var en forretning, man ønskede.
bestyrelsesmøde 30. september 2008, bind 1, side 1263
likviditet
ordet udlånsstop er nok lidt forkert valgt. det skal ikke forstås sådan, at banken ville stoppe
sin virksomhed og ikke låne penge ud mere. det var af mere tekniks betydning omkring
indskud og likviditet..
foreholdt bind 2, side 3482, aftale mellem synerco, dka og polinvest, forklarede han, at han
blev ringet op af henrik juul, der fortalte, at der var opstået en penibel situation omkring
synerco og bad ham komme til et møde. juul fortalte ham, at synerco havde været i en
situation, hvor synerco ville nedbringe sine likviditetskrævende aktiviteter. synerco havde
derfor solgt anden tranche af et bulgarsk ejendomsprojekt til et capinordicselskab til en meget
attraktiv pris. samtidig havde synerco solgt polinvest til et dka-selskab. desværre viste sig,
at aktierne i polinvest var pantsat til forstædernes bank. synerco bad nu om, at 6 mio.kr. af
købesummen fra anden tranche af det bulgarske projekt kunne udbetales til forstædernes
bank, der havde et relativt stort engagement med synerco og ellers ville gøre helvede hedt for
synerco. banken skulle overveje, hvor meget man ville rokke båden. banken havde pant i
købesummen, og derfor var diskussionen, om man skulle beholde hele købesummen, eller
skulle slippe de 6 mio. kr. for, at synerco kunne komme ud af klemmen. det blev derfor
aftalt, at 6 mio. kr. af købesummen skulle anvendes til at gøre forstædernes bank glad.
derudover skulle dka stille noget kautionssikkerhed. juul fortalte ham, at synerco havde en
                                             - 937 -
kreditramme i banken på dækket basis, hvor der var plads til at trække 6 mio. kr. juul sagde,
at banken godt kunne nægte dette træk, men det ville være i strid med aftalen. der var
enighed om, at den bulgarske del var en form for ”styringspant” og ikke afgørende for
engagementet med synerco. banken havde en interesse i, at synerco overlevede, blandt andet
fordi lake dümmer ville være i risiko, hvis synerco faldt fra. derfor besluttede de i
fællesskab at efterkomme synercos ønske om, at 6 mio. kr. af købesummen gik til
forstædernes bank. han havde ikke detaljeret viden om synercos økonomiske situation på
dette tidspunkt. han mener, at forchhammer havde sagt i pressen, at nu måtte bankerne holde
op med at presse ham, og at han stadig var god for omkring 100 mio. kr. juul sagde, at man
skulle huske på, at købesummen fra dka vedrørende polinvest havde synerco brugt til at
købe andre aktiver, der ikke var likviditetskrævende, herunder et internetspil, der senere blev
meget succesfuldt, og således fortsat var en levende virksomhed.
bestyrelsesmøde 10. oktober 2008, bind 1, side 1268
nordicom
banken havde et tæt samarbejde med nordicom. derfor kom sagen op som noget naturligt.
det var lige efter vedtagelsen af bankpakke 1, og der manglede nogle bekendtgørelser. det
viste sig, at engagementet ikke ville være i strid med fil.
bestyrelsesmøde 6. november 2008, bind 1, side 1269
eurotrust
banken havde faciliteret, at en række af bankens private banking kunder havde ydet lån til
eurotrust, og de fik at vide, at nogen havde klaget over, at de ikke fik deres penge. de ville
nødigt miste disse kunder.
nordicom
erik damgaards udtalelse om eksponering i ejendomsengagementer var et led i en principiel
diskussion. der var en konkret indstilling vedrørende nordicoms opførelse af max banks
hovedsæde. diskussionen var baseret i den konkrete indstilling. der var aldrig nogen
principiel vedtagelse om ikke at gå ind ejendomsprojekter. det blev vurderet fra sag til sag.
                                             - 938 -
bestyrelsesmøde 25. november 2008, bind 1, side 1276
foreholdt bind 4. side 579, mail om aflysning af dette bestyrelsesmøde, forklarede han, at der
var et fysisk bestyrelsesmøde den 25. november 2008. der må ligge noget materiale efter
mailen om aflysning om, at mødet alligevel blev holdt.
banken havde på dette tidspunkt rigeligt med likviditet og solvens, og bestyrelsen var fuldt ud
komfortabel med engagementet med nordicom. foreholdt bind 4, side 583, mail fra
mikkelsen, 21. november 2008, hvor han kraftigt fraråder dette lån, forklarede han, at dette
ikke kom til udtryk i mikkelsens forelæggelse af indstillingen. pantet var meget sikkert på det
tidspunkt, så han kunne ikke forestille sig, at banken ville lide tab.
bestyrelsesmøde 19. december 2008, bind 1, side 1277
foreholdt bind 4, side 828, den håndskrevne aftale med ole vagner, forklarede han, at han,
juul og lindblad havde et møde med ole vagner før bestyrelsesmødet, hvor vagner kom
med en række ønsker til engagementer med banken, og det drøftedes, men ikke på
bevillingsniveau. der var en tvist mellem banken og vagner på grund af bankens køb af
nordicom-aktier for 36 mio.kr. ifølge henrik juul havde banken købt disse aktier efter aftale
med vagner om, at han fandt købere hertil. vagner havde så mange aktier i nordicom, at hvis
han fik en til, skulle han give indløsningstilbud til de øvrige aktionærer, hvilket ville koste
ham milliarder. vagner bestred denne aftale med banken. de aftalte, at det var
hensigtsmæssigt, at vagner udtrådte af bankens bestyrelse, hvilket vist skete omkring kl. 12.
bestyrelsesmødet startede vist kl. 15 eller 15.30. da det var slut, var der et nyt møde med
deltagelse af ham selv, vagner, juul, lindblad og lars öijer med diskussion af købet af
nordicom-aktier. han havde hørt rygtet om, at damgaard var på vej ud af bestyrelsen, fordi
de banker, der havde pant i hans aktier, var ved at realisere dem. der skulle senere være et
møde med vagner, juul og lindblad om ”garagehandlen” med centerplan. det deltog han
ikke i. han har underskrevet dokumentet, bind 4, side 614, og det har henrik juul også.
dokumentet var et resultat af mødet med vagner om formiddagen inden bestyrelsesmødet.
det var en meget delikat sag, og det var vigtigt at få vagner ud af bestyrelsen uden for meget
ballade. det blev opfattet som en ønskeseddel. det var ikke en bevilling. det har vagner
                                              - 939 -
heller aldrig gjort gældende. man kan jo også se, at noget efterfølgende blev bevilget og andet
ikke.
på mødet med vagner efter bestyrelsesmødet blev situationen ridset op, og juul og lindblad
gjorde det klart over for vagner, at der var en aftale om, at vagner skulle skaffe købere til
nordicom-aktierne, ellers hæftede han selv. der var konstateret et tab på 26 mio. kr. på
aktierne, der var ingen købere, og vagner var på vej til caribien. det var nødvendigt at finde
en løsning inden årets udgang. vagner fralagde sig ethvert ansvar og forlod flere gange
mødet, hvor han måtte kalde ham tilbage. lindblad fik så idéen til den løsningsmodel med et
spv, der blev implementeret. det var efter hans vurdering risikofrit for banken, fordi man fik
sikkerhed i holdings gæld til vagner. denne gæld var opstået som forklaret af lindblad ved,
at vagner finansierede køb af holding-aktier. han husker ikke, at tom larsen og
toldbodgade var i spil som spv den 19. december, men det var åbenlyst, at der skulle findes
et tredjemandsselskab med en ejer og direktør, man kunne stole på. tom larsen og
toldbodgade opfyldte disse krav. ellers risikerede man, at de penge, der kom ind fra holding,
blev brugt til uvedkommende formål. aftalen om denne løsning er indgået denne dato, og
dermed mener han også, at bevillingen teknisk set er givet denne dato. bestyrelsen havde sagt
god for løsningen denne dato. foreholdt bind 4, side 854, mail fra henrik juul til mikkelsen
om toldbodgade, og kreditindstilling side 825, forklarede han, at det kan man godt kalde en
”tvangsbevilling”. bestyrelsen havde besluttet dette den 19. december 2008. derfor var det en
given sag på bestyrelsesmødet den 22. januar 2009.
han gjorde ikke andet i anledning af købet af nordicom-aktier end at hjælpe med til at løse
problemet. der lå ikke nogen fast aftale mellem vagner og banken om købet af nordicom-
aktierne, som kunne bruges i en retssag. der lå nogle håndskrevne notater, ikke en egentlig
kontrakt. det var en fejl, at der ikke var en skriftlig aftale. man havde stolet på vagner, og
han løb så fra aftalen. det var ikke sædvanligt for banken at opkøbe aktier i denne
størrelsesorden uden en fast aftale.
olicom
foreholdt kreditindstilling om 8 mio.kr. til brug for servicering af renter og løbende
forpligtelser, bind 2, side 2069, forklarede han, at han godt kan huske problemstillingen. han
                                             - 940 -
kan tilslutte sig lindblads forklaring om baggrunden for bevillingen, herunder at det var
nødvendigt for, at banken kunne opfylde sine forpligtelser over for de kunder, der var solgt
aktier til.
dka consult
det var ren forretning. dka havde på trods af finanskrisen en egenkapital på 200 mio. kr., og
der blev stillet sikkerhed. bestyrelsen var ikke i tvivl om, at dka havde evne og vilje til at
betale, og banken ledte efter kunder af den type, da mange andre kunder var slået omkuld af
finanskrisen.
bestyrelsesmøde 22. januar 2009, bind 1, side 1280
bevillingen til toldbodgade var en given sag. det kunne ikke være anderledes.
han opfattede ikke juuls notat om risikobekendtgørelsen sådan, at banken nu ikke kunne låne
mere ud
bestyrelsesmøde 24. februar 2009, bind 1, side 1287
toldbodgade
han var til møde med revisionen i forbindelse med udkast til revisionsprotokollat for 2008,
hvor revisionen havde skrevet et udkast og ønskede et møde med bestyrelsen for at forstå
toldbodgade. han, juul og lindblad var med. han husker ikke om lars öijer var der.
revisionen interesserede sig for, om der var et fil § 182 problem på grund af
tilgodehavendet hos holding, men revisionen nåede efter drøftelsen frem til, at der ikke var et
problem. revisionen opfordrede til, at der blev taget pant i nordicom-aktierne. så det gjorde
man. han var ikke orienteret om, at mikkelsen rykkede holding for betaling af
tilgodehavendet til toldbodgade. han tog det ret roligt, at der ikke blev betalt før, for pengene
skulle nok komme.
kbus
                                              - 941 -
det var i overensstemmelse med den fremtidige strategi om grøn energi.
alpen holidays
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 2893, forklarede han, at han før dette bestyrelsesmøde
hørte fra lindblad, at juul og mikkelsen havde besøgt et skihotel i alperne, som var et aktiv,
som banken havde fundet hos de eurotrust-relaterede debitorer. der var man så heldig at have
fundet et aktiv med en betydelig friværdi, som man var i gang med at håndtere, så banken
kunne få andel i denne friværdi, før andre satte sig på den. han fik at vide, at det var et
nyopført hotel, der havde kostet 16 mio. euro at opføre, og at det havde et kæmpe
wellnesscenter. det var lindblad, der gav ham disse oplysninger. han var ikke en del af det,
der foregik om tinglysning af pant. det kom frem på bestyrelsesmødet, at den største del af
beløbet, vistnok 42 ud af 48 mio. kr., allerede var udbetalt. han var ikke orienteret herom
forinden. kreditten lå inden for direktionens ramme, men det var en efterbevilling og ikke en
efterretning. der var oplysninger om, at der var købere til en betydeligt højere pris end lånene
i hotellet, og at man regnede med et salg inden for få måneder, og så var det jo bare om at
komme i gang med salget. han mener, at juul sagde, at man havde indfriet nogle
mellemregninger i andre koncernselskaber. han vidste også, at der skulle bruges penge til at
holde hotellet i gang. bestyrelsen blev løbende orienteret om hotellet, herunder at det første
salg ikke blev til noget, og at der var et problem med direktøren, der måske puttede flere
penge i inderlommen end i kasseapparatet, og at man måske ikke kunne stole på hans
oplysninger om belægning mv. han kendte ole andersen, der havde forstand på drift af
hoteller, og han havde et møde med ham i banken den 21. november 2009, og der blev lavet
en aftale med en person, som ole andersen anviste, og som blev direktør på hotellet i
slutningen af 2009. foreholdt bind 2, side 2949, mail fra juul 29. oktober 2009 om møde med
knud larsen, husker han et møde med knud larsen, der gik ud på, hvad man kunne regne
med, at hotellet var værd. han mener, at knud larsen havde en vurdering med. foreholdt
bind 2, side 2964, fra henrik juul til knud larsen om lettere tilrettet udkast til vurdering,
husker han ikke noget om, at mødet drejede sig om et første udkast til vurdering. der var ikke
tale om, at bestyrelsen skulle presse knud larsen til at komme med en højere vurdering. det
ville der ikke være nogen idé i. knud larsen skulle vurdere hotellet, så bestyrelsen kunne
vide, hvad hotellet reelt var værd.
                                              - 942 -
bestyrelsesmøde 23. marts 2009, bind 1, side 1294
kbus
det var lasse lindblad, der var ekspert i grøn energi.
allokton
han mener ikke, at han havde hørt om dette engagement før indstillingen.
han blev orienteret om, at kunderne ikke mente, at banken havde leveret det, den skulle, og at
der derfor blev anlagt en voldgiftssag. han mener ikke, at banken med rette kunne føre
aktierne tilbage efter, at voldgiftssagen var tabt. det skulle kurator i givet fald sige god for.
bestyrelsesmøde 19. maj 2009, bind 1, side 1298
solvens
banken kunne ikke leve af at være en inkassobank, så der skulle nye kunder på bøgerne. der
var betydelig solvens og likviditet.
bestyrelsesmøde 23. juni 2009, bind 1, side 1306
toldbodgade
han kan godt huske, at der var en indstilling om forlængelse fremme. når den udgik, var det,
fordi at det blev klart, at juul allerede havde gjort det. han kendte ikke til lånet til kell
development og mellemregningen med dka. kunden bestemmer jo selv over sin frie
likviditet, så det kom ikke banken ved, om lån blev brugt til dækning af mellemregninger.
administrationsselskabet
juul oplyste, at administrationsselskabet var en del af leveau-miljøet, og at en del af
provenuet derfor kunne bruges til at betale hans private engagement, og at resten var på fuldt
dækket basis. det blev ikke oplyst, hvad administrationsselskabet brugte låneprovenuet til.
                                            - 943 -
bestyrelsesmøde 13. august 2009, bind 1, side 1311
tlpholding
han erindrer ikke mere om dette lån end, hvad der fremgår af indstillingen. tom larsen var
stærkt involveret i colexon og var vist på det tidspunkt direktør og medejer.
bestyrelsesmøde 22. september 2009, bind 1, side 1319
marienlyst
det var en udløber af eurotrust-olicom, og var et af de aktiver, som banken ikke skulle have
på bøgerne i sommeren 2008, og derfor blev det lagt et andet sted i koncernen. der var
kommet ny ejer, og det var naturligt, at engagementet lå i banken, og det var med en
sikkerhed, som ikke kunne gøre nogen søvnløs om natten. foreholdt bind 2, side 3156, mail
24. august 2009, fra mikkelsen til juul, hvor mikkelsen ”ser et mønster”, forklarede han, at
han aldrig nogen sinde har hørt en antydning fra mikkelsen af, at han opfattede situationen
sådan.
bestyrelsesmøde 28. oktober 2009, bind 1, side 1321
administrationsselskabet
henrik juul redegjorde for baggrunden for indstillingen og sagde, at det var et lån til et
selskab ejet af martine tox, som var gift med leveau, og at det var en udnyttelse af en option,
som leveau eller hans miljø havde haft på en ejendom, som var ejet af dka, og som man nu
ønskede at udnytte, og derfor havde man lavet indstilling, jf. bind 21, side 8. han sagde til
juul, at han som direktion havde foretaget en forretningsmæssig overvejelse om at yde lån til
leveau-miljøet. det sagde han, fordi leveau jo var gået konkurs, og banken stod til et
betydeligt tab på centerplan. han sagde også, at han kunne se, at banken allerede var
engageret, og at den måtte juul tage på sin direktionskappe, eller også måtte han supplere
indstillingen med de overvejelser, der ikke fremgik af indstillingen. han sagde også, at tallene
så fornuftige nok ud. bestyrelsen vidste, at dka havde erhvervet nogle aktiver fra leveau. i
bestyrelsen var de orienteret om, at der var et intensivt forløb i banken med at få frugtbargjort
de sikkerheder, man havde, men man kendte ikke detaljerne. han havde hørt om et møde med
                                             - 944 -
den kommende kurator i centerplan pernille bigaard. han deltog ikke i det møde. angivelsen
af hans navn som mødedeltager efter lasse lindblads forklaring, jf. retsbogen af 17. marts
2015, side 3, er derfor forkert. han var klar over, at leveau var en aktiv medspiller.
bestyrelsen var ikke orienteret om, at der var en forståelse med leveau om ”noget for noget”.
forretning er forretning, og noget for noget er et typisk udslag af forretning, så hvis man
lavede en aftale om en modydelse for en bistand, så er der ikke noget principielt i vejen for
det. og uden en modydelse f.eks. i form af et konsulentvederlag havde leveau ikke meget
incitament til at hjælpe banken. det ville dog være meget vigtigt med en klar aftale for at
sikre banken.
bestyrelsesmøde 10. november 2009, bind 1, side 1326
dka consult
man var klar over, at det skulle være en committed facilitet. man skal huske på, at
opsigelsesklausuler pludselig var voldsomt interessante efter finanskrisen, og de
virksomheder, der havde overlevet finanskrisen, stillede krav om committede faciliteter.
kunder med tilsvarende bonitet som dka, kunne også få dette.
kåre breinholt har som vidne forklaret blandt andet følgende:
generelt
han er i dag erhvervsdirektør i arbejdernes landsbank og har været i denne bank i de sidste 9
år. han blev udlært i forstædernes bank i starten af 1980’erne og kom efter aftjening af
værnepligt først tilbage til forstædernes bank og derefter til handelsbanken i denne banks
erhvervscenter, hvor han var i 3 år. han havde herefter forskellige ansættelser dels i
forstædernes bank og dels i det private erhvervsliv, herunder i oskar jensen gruppen. fra
2003-2006 var han i lolland sparekasse, hvorefter han blev direktør i banken 1. oktober
2006. han kom til banken efter en henvendelse fra steen bryde og lasse lindblad, som han
var til samtale med. han havde mødt lindblad i sin tid i forstædernes bank, og han havde
også mødt steen bryde. det må have været i juni/juli 2006, at bryde og lindblad henvendte
sig til ham.. han mente, at de tegnede konturerne til en meget spændende bank med et godt
forretningsgrundlag, og han ville gerne være med til at etablere en ny bank.
                                              - 945 -
der var travlt, da han tiltrådte 1. oktober 2006. man var klar over, at tilladelsen ville komme
indenfor få dage, og der var engagementer, man ville flytte fra holding, og nye engagementer,
man ville etablere, og der skulle forberedes til det første bestyrelsesmøde. han deltog i det
første bestyrelsesmøde. foreholdt bestyrelsesmødereferat 3. oktober 2006 kl. 13.30, bind 1,
side 1129, forklarede han, at han mener, at han også deltog i det konstituerende møde samme
dag om formiddagen. foreholdt pkt. 4 a om overtagelse af engagementer, bind 1 side 1130,
forklarede han, at han ikke kan huske, hvilke engagementer der var på oversigten over
engagementer, der skulle overtages fra holding. det var en liste, som han og lindblad havde
kigget på, og nogle kom ned i banken og andre ikke. det var lindblad, der kom med listen.
lindblad kendte engagementerne. stones og ibco er eksempler på engagementer, der ikke
kom ned i banken. han husker ikke begrundelsen. det kan have været, at de faldt uden for det
formål, der var i banken. det var en fælles beslutning om, hvad der skulle være i banken,
men han var jo lige kommet ind ad døren, så han lænede sig selvfølgelig op ad
koncerndirektionen. han havde ikke nået at sætte sig dybt ind i engagementerne. han lyttede
til lindblad med hensyn til, hvordan de var sammensat med sikkerheder og risiko. han mener
ikke, at der blev lavet kreditindstillinger vedrørende de engagementer, der skulle ned i
banken. foreholdt pkt. 4 a, listen over nye engagementer, forklarede han, at det var
engagementer, som de drøftede i dagene op til bestyrelsesmødet. på flere af disse
engagementer var der undervejs arbejdet med kreditindstillinger. i øvrigt var han selv, lasse
lindblad, lars geisler fra horwath og i et vist mindre omfang steen bryde involveret i
kreditindstillingerne. det var primært ham og lindblad, der drøftede engagementerne, men
der var også nogle, hvor de konsulterede steen bryde. punkt iv-vii er genereret af lindblad,
og pkt. viii af bryde. at han underskrev kreditindstillingerne er udtryk for, at han har
vurderet, at det var et engagement, de ville indstille til bevilling. det gik stærkt. nogle af
indstillingerne har han udarbejdet, og for nogle har han arbejdet videre på noget, der var lavet
af horwath. han vendte dem så med lindblad. han mener ikke, at indstillingerne blev
udsendt til bestyrelsen, men blev medtaget til mødet. indstillingerne blev forelagt i fællesskab
af ham, lindblad og bryde. det var lindblad og bryde, der kendte kunderne. hver indstilling
blev gennemgået, og hvis der var spørgsmål, blev det drøftet. der var ikke mange spørgsmål.
en gennemgang af indstillingerne gav jo et fornuftigt overordnet overblik over
engagementerne. det er klart, at der ikke var meget tid, når bestyrelsen først havde modtaget
                                             - 946 -
indstillingerne på mødet, men der var dog rimelig tid til at lytte til gennemgangen og tage
stilling.
det var en hektisk start. det kræver meget at etablere en bank, herunder med hensyn til it-
systemer og at komme på plads i lokalerne. på det tidspunkt havde han ikke kontakt til
kunderne, det var lindblads og brydes netværk, hvad der jo var ganske naturligt. han deltog
ikke i lindblads eller brydes møder med kunder. det var jo ikke på længere sigt
tilfredsstillende, når man havde ansvaret for kreditindstillingerne. i starten kunne det ikke
være anderledes, men han var heller ikke senere med til møderne. foreholdt bevillingsresumé,
bind 4, side 2312, forklarede han, at han ikke har været særligt opmærksom på, at han stod
som kundeansvarlig, men der var ikke andre i banken, der vidste noget om at være
kundeansvarlig. det var michael mikkelsen, der havde udarbejdet indstillingen. det betød
ikke, at han havde kundekontakten. der var en overlapningsperiode, hvor lindblad, bryde og
søren hansen, niels kryger andersen og jan thorsen var med til etableringen. michael
mikkelsen var han ikke med til at ansætte, det var lindblad, der meddelte ham, at han havde
ansat mikkelsen som kreditchef. det ville han da gerne have været involveret i. formelt
refererede funktionscheferne i banken til ham, men de gik meget til lindblad. det var
lindblad og bryde, der havde forretningsplanen, og det var naturligt, at de også var med til at
løbe det i gang. han gennemgik kreditpolitik og andre politikker, inden han startede, og det så
ganske fornuftigt ud. lindblad og bryde fortalte ham om strategiplanen, men han var ikke
med til at udarbejde den. han sagde op den 10. november 2006. han gik til ørskov og havde
en snak med ham på hans kontor og sagde, at han ønskede at stoppe. ørskov bad ham trække
det, og han gik med til at vente til udgangen af november 2006 med at sige op. han havde en
mavefornemmelse om, at det ikke var det rigtige, han var i gang med. det var i relation til
steen bryde, og den måde, man ønskede, at tingene skulle igennem på. lindblad og bryde
kom med en forventning om, hvad der skulle igennem i banken, og så måtte man lave
indstillingerne herefter. der lå en vis forventning om, at de her sager ville man gerne have
igennem. det er jo noget, man fornemmer. han følte sig ikke som bankdirektør. han havde
ikke et andet job på hånden, da han sagde op. snakken med ørskov var stille og rolig, og han
lagde vægt på ”det der med steen bryde”, og at han var nervøs for, hvad der blev lavet af
forretninger, som han som direktør måske ikke kendte til. da han fortalte lindblad det, kunne
han godt se, at det ikke passede lindblad. det er jo klart, at der er ændringer, når man som
direktør har sagt op. han sørgede for at aflevere tingene ordentligt, og lindblad var tæt på i
                                              - 947 -
den periode. han og juul havde en måneds overlap, og de fik sat nogle gode ting i søen, så
banken var i drift, og han gik stille og roligt ud ad døren.
keops
foreholdt bind 1, side 834, brev af 3. november 2006 fra finanstilsynet om afslag på tilladelse
til engagementerne med keops, forklarede han, at de brugte noget tid på at drøfte, hvilke
muligheder de havde for at gøre noget. der var et ønske om at etablere engagementet, hvis det
kunne lade sig gøre. foreholdt finanstilsynets kritik af kreditindstillingen, forklarede han, at
det ikke var noget, der bevirkede ændringer i, hvordan man laver indstillinger. det var en
konkret tilbagemelding på en konkret indstilling, og han mener, at den skabelon, man brugte
til kreditindstillinger var den rigtige. de havde forretningsgange, der var fuldt ud beskrivende
for den dokumentation, der skulle indhentes. det, som det kom an på, var hvad man konkret
skrev i kreditindstillingerne. finanstilsynets afslag var ikke afgørende for hans opsigelse, men
det bidrog til hans mavefornemmelse.
investeringspakker
foreholdt hjælpebilag 8, forklarede han, at produktet var genereret af steen bryde, og det var
også drøftet med lindblad. her kunne man lave et lukket kredsløb, hvor kunderne lånte
pengene og købte disse pakker, som man troede på ville give et afkast til kunderne. det
eneste, de havde i bankens kreditpolitik, der kunne passe på dette, var investeringskreditter.
det var naturligt for alle, idet dette passede med bankens forretningsgrundlag. foreholdt bind
1, side 181, kreditpolitikken om overdækning på investeringskreditter, sammenholdt med
blancoelementet på engagementerne, forklarede han, at det skyldes, at sikkerhederne bliver
optaget til den kurs, der fremgår af kreditpolitikken. værdien af sikkerhederne dækkede
engagementerne krone for krone. det var en beslutning, der blev truffet, da bryde kom med
pakken, at man fraveg kravet om overdækning. det var ud fra en vurdering dels af pakken og
dels af de pågældende kunders formue.
mcs holding
                                              - 948 -
foreholdt bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1130, og kreditindstilling bind 4, side 2836,
vedrørende mcs, forklarede han, at han mener, at han var med til at lave noget af
indstillingen, men at geisler havde lavet grundstammen. han og lindblad drøftede den, og
det var derfor, der blev taget supplerende sikkerheder og en kaution. derfor mente de, at det lå
inden for bankens forretningskoncept. han mener, at den blev lavet 2. oktober og dateret den
3., hvor den skulle på bestyrelsesmøde. foreholdt pkt. 1, om at der var indgået en aftale om en
facilitet, forklarede han, at han ikke var bekendt med, om der skulle have været et engagement
i holding, men når den står på listen over nye engagementer, må man gå ud fra, at det var nyt.
per bram
foreholdt bind 4, side 3020, kreditindstilling, forklarede han, at den er underskrevet af ham.
det er ikke en indstilling, han har været involveret i, men søren hansen kom med bram, fordi
det var en god kunde i markets, som man gerne ville lave forretninger med. mikkelsen
udarbejdede indstillingen, og han læste den og forholdt sig til den.
eurotrust
foreholdt bind 2, side 373, kreditindstilling, forklarede han, at det ikke var ham, der
udarbejdede den, det var lars geisler. han gennemgik engagementet på baggrund af
indstillingen og drøftede den med lindblad og valgte så at sige, at den skulle indstilles til
bevilling i bestyrelsen. han gennemgik ikke grundlag for fusionen med aktivgruppen og
regnskaberne, han gennemgik indstillingen og drøftede den med lindblad. han havde den
viden, der fremgik af indstillingen, og det var den viden, der blev forelagt for bestyrelsen.
foreholdt sikkerhedsoversigt pkt. 5, bind 2, side 378, forklarede han, at han ikke vidste mere
om europe vision aktierne, end hvad der fremgår af indstillingen. han så ikke den
dokumentation om optionsaftalen, der ifølge indstillingen forudsættes. han blev ikke bedt om
at indhente denne dokumentation. som han husker det, skulle lindblad sørge for at indhente
denne dokumentation.
globework og mota
                                               - 949 -
forehold kreditindstilling bind 2, side 3245, forklarede han, at han ikke husker, om han har
lavet den. de har selvfølgelig vurderet sammensætning, og om sikkerhederne kunne bære.
det troede de på. den blev senere ændret til tre kreditter til volleshave, synerco og dansk
anlægsinvest. det var lindblad, der ønskede den splittet op i tre. han husker ikke, om han fik
nogen begrundelse. foreholdt bind 2, side 3261, underskrift på kreditaftale den 4. december
2006, sammenhold med datoen den 5. december 2006 på indstillingen vedrørende volleshave,
bind 2, side 3266, kan han kun huske, at opsplitningen skulle ske rimeligt hurtigt. det lå jo
implicit, at det reelt var det samme forhold, der skulle på plads, dog opsplittet på tre kreditter
men med krydskautioner, således at det ikke var nødvendigt at gå til bestyrelsen hermed.
foreholdt bind 1, side 1158, bestyrelsesmødereferat 19. december 2006, sammenholdt med
bind 1, side 171, om direktionens bemyndigelse, forklarede han, at man ville gøre bestyrelsen
opmærksom på ændringen. man så det som en opsplitning af det oprindelige engagement og
anså det for forsvarligt at gøre det uden forudgående forelæggelse for bestyrelsen. han tror
ikke, at nogen overvejede det nærmere, men anså det for naturligt, at man gjorde det på denne
måde.
kbus
lasse lindblad kom med dette engagement. foreholdt kreditindstilling, bind 3, side 1306,
pkt. 3 om projektanalyse, forklarede han, at som han husker det, var det underordnet, hvad
pengene skulle bruges til, da lånet var bevilget på baggrund af sikkerhederne.
cc finans
lindblad og han havde diskuteret dette engagement, og han var modstander, fordi bryde var
så tæt på, og de indstillede det til afslag. bryde kom så på mødet med nogle
aktionæroverenskomster mv., der viste, at han ikke havde bestemmende indflydelse, og så
kunne man godt bevilge det alligevel.
generelt
lindblad var inde over alle beslutninger i den periode, hvor han var direktør, så reelt var
lindblad direktør.
                                               - 950 -
michael mikkelsen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er i dag i opsagt stilling i finansiel stabilitet, hvor han fratræder ved udgangen af juni
2015, idet hans job nedlægges. han har en hd i finansiering og startede som bankelev i
forstædernes bank, hvor han var i forskellige funktioner og afsluttede om chef for
erhvervsafdelingen. i første halvår 2006 blev han kontaktet af lasse nørgaard, partner hos
horwath, der spurgte, om capinordic bank kunne være en arbejdsplads for ham. det lød
interessant. han havde ikke på forhånd kontakt til steen bryde, lasse lindblad eller claus
ørskov. banken var helt ny, da han startede i november 2006 og præget af entreprenørånd.
der var mange forretningsgange og procedurer, der ikke var på plads endnu. det var både
sjovt, spændende og frustrerende at være med til etableringen. når man kom fra et 100 år
gammelt pengeinstitut, der havde forretningsgangene på plads, kunne det være frustrerende.
banken havde dygtige medarbejdere, men mange havde ikke bankbaggrund, og havde derfor
en anden tilgang til, hvordan opgaverne skulle løses. der var en mere akademisk tilgang end i
forstædernes bank, og det fandt han spændende. det var primært i starten, at der var en
entreprenørånd. senere i forløbet fik det mere karakter af ”ringfencing”, fordi mange havde
nok i deres eget og havde meget travlt. der var en ”cma-kultur”. mange medarbejdere blev
skiftet ud, fordi de ikke var tilfredse med kulturen. kulturen ændrede sig fra, at man løftede i
flok, til, at man løftede sin egne opgaver. han tog mange opgaver på sig, fordi
kreditafdelingen også skulle klare blandt andet risikostyring. han blev senere i bankens
levetid af henrik juul bedt om at redegøre for, hvad han brugte sin tid på. omgangstonen var
til tider ualmindelig hård, og det efterlod nogle – ham selv inklusive – noget mugne. det var
en hektisk virksomhed. man kunne få tingene ”skåret meget ud i pap”, og en halv time senere
var det, som om intet var hændt. det var lasse lindblad, han oplevede den tone fra. tina
jørgensen ringede en dag til ham og var grædefærdig over den måde, der var blevet talt til
hende på, og han oplevede det selv i forbindelse med en sag om nikolaj gruppen og
centerplan, hvor der var uenighed om håndteringen, og der gik han ”med håret pænt blæst
tilbage tilbage sin stol og sundede sig”, men et par timere senere sad han og lindblad og drak
en fyraftensøl. i starten sad de meget koncentreret og han talte hyppigt med lasse lindblad. i
takt med, at banken voksede, voksede afstanden mellem hans arbejdsplads og lindblads
kontor, så i det sidste år eller halvandet talte han ikke meget med lindblad. i de første tre
måneder var det i forhold til arbejdspladsen som at være nyforelsket, men så blev det hverdag,
                                              - 951 -
og han kunne konstatere, at der var stor medarbejderudskiftning. opgaver kunne kun være
presserende, meget presserende eller overforfaldne. der var intet, der hastede mindre. man
skulle vise over for kunderne, at man var topprofessionelle og kunne agere lynhurtigt. når
man havde møder med kunder, blev der ofte givet løfter om en meget hurtig beslutning, evt.
næste dag. det var ikke ham, der havde kundemøder, det var lindblad, der med sit massive
netværk forsøgte at skaffe kunder til banken. han selv sad i anden række. han har også selv
deltaget i kundemøder. i starten kunne man godt levere, men efter noget tid ”blev batterierne
en smule flade”. hans familie og omgangskreds syntes, at han ændrede sig, og i foråret 2008
bad de ham finde noget andet at lave. han syntes selv, at det var fjollet, og at det var en
virksomhed, der ændrede sig med rivende hast og med spændende arbejdsopgaver, men det
blev påpeget, at han begyndte at ryste på hænderne, og han fik i sidste kvartal af 2009 hylen
for det ene øre, der var stressrelateret. der skulle leveres den bedste løsning inden for den
givne tid. havde der været mere tid, kunne man have lavet et mere dybdegående arbejde. der
kunne være tale om et bestyrelsesmedlem, der lige op til mødet – 24-48 timer før – ønskede
en sag på bestyrelsesmødet. det kunne også være juul, der udstak en tidsramme eller
lindblad, men han kan ikke lige nu komme med konkrete eksempler vedrørende lindblad.
han fik sine instrukser fra juul, lindblad og bryde, og efter brydes fratræden fra juul og
lindblad. nogle instrukser kunne være relativt kortfattede med et ønske fra en kunde om en
kreditfacilitet og en prissætning. nogle gange var der kun offentligt tilgængeligt materiale i
form af årsrapporter til rådighed. nogle gange var der et mere omfattende materiale, så man
kunne lave rigtigt kreditarbejde. han og juul drøftede mange af forholdene løbende. en
sætning, der ofte blev brugt var ”bor det op”, når han havde brug for materiale, og nogle
gange fik han et telefonnummer til en medarbejder, der kunne skaffe materialet. ”bor det op”
refererede til det offentligt tilgængelige materiale. det var relativt kortfattede beskeder, han
fik om nogle af sagerne. nogle gange kunne det have været rart at få yderligere materiale.
retrospektivt kan man se, at der var en viden, som det kunne have været relevant at få med.
der er også tilfælde, hvor det han fik at vide, var tilpasset hans opgave, mens anden
information blev givet til investment banking afdelingen, fordi det ikke blev vurderet relevant
for ham. det kunne være relevant for en helhedsvurdering at vide, hvad der var af risici og
eksponeringer.
han startede den 3. november 2006 efter forældreorlov, hvor han havde gået hjemme i en del
uger. oprindeligt var han tiltænkt en stilling i investment banking, hvor han skulle have et
                                               - 952 -
traineeforløb hos horwath, og det blev så henover sommeren, hvor han havde sagt sin
tidligere stilling op, ændret til, at han skulle være kreditchef. det var ikke lige, hvad han
havde forestillet sig, men lød også spændende. han var på det tidspunkt 31 år gammel.
banken havde haft sin licens i en måned, og der var igangsat en masse ting, og han kom ind
ad døren og mødte breinholt, som han kun havde mødt en enkelt gang. samarbejdet med
breinholt var positivt. de havde en fælles referenceramme fra forstædernes bank. det kom
som et lyn fra en klar himmel, at breinholt stoppede, men han virkede træt på grund af
mangel på søvn. henrik juul blev så præsenteret som ny direktør. han hørte ikke om
breinholts fratræden, før det blev bekendtgjort for alle medarbejdere. han kendte juul fra
cbs og havde haft et enkelt møde med ham i de første måneder, og han virkede som en
kompetent person. så gik han i gang med en ”ny tre måneders forelskelse”. han og juul var
på bølgelængde og havde et fornuftigt samarbejde gennem det meste af forløbet. efter 3
måneder begyndte arbejdspresset at slide på ham. . i sommeren 2007 var han på ferie, og talte
en del med banken i telefonen. han syntes ikke selv, at omfanget var kritisabelt, men hans far
påtalte det, og han er revisor og arbejder selv meget. han slog det hen. travlheden tog til i
løbet af 2007, og i 2008 var flere i hans omgangskreds bekymrede for hans helbred. der var
også nogen, der var bekymrede for hans cv på grund af capinordics ry. i maj 2008 havde
han en samtale om et andet job og sagde derfor op i sommeren 2008. kreditafdelingen bestod
alene af ham fra november til december 2006, hvor han ansatte jakob dueholm bach, der
startede primo 2007 som den første medarbejder i kreditafdelingen. jakob bach var relativt
grøn, men fagligt dygtig. han fik også sit at se til. jakob bach fratrådte på grund af
arbejdspresset, der var uforeneligt med, at han også læste hd. han fik derfor ansættelse hos
nordea i stedet. ret hurtigt kom basel ii som en opgave til ham med implementering af
risikostyring mv. det var vist i maj 2007. i starten var likviditet ikke en arbejdsopgave, fordi
bankens egenkapital bestod af kontanter indskudt ved etableringen. pengene stod på en konto
i fionia og skulle ud at arbejde. i takt med, at man øgede udlånsmassen, øgede man fokus på
at skaffe likviditet. det blev også en arbejdsopgave for ham. han støttede sig til katrine von
grumbkow vedrørende basel ii og havde også hjælp fra pwc, og han mener, at de fik lavet
en fornuftig løsning i form af en kapitalbehovsmodel. han anmodede om yderligere
medarbejdere i 2007, og det blev bevilget, og der var en rekrutteringsproces gennem et
bureau, hvor han blev præsenteret for tre emner, herunder tina jørgensen, som han kendte fra
forstædernes bank. det var derfor let at vælge hende. den overordnede karakteristik af
lånene i 2007 var korte bridgefinansieringer, der skulle kunne inddækkes ved salg af et aktiv,
                                               - 953 -
børsnotering eller lignende. nogle engagementer viste sig at blive længerevarende, når de
forventede begivenhed f.eks. et salg ikke indtraf som forventet. herudover over var der
private banking og markets afdelingerne, hvor der også var kunder med behov for en
kreditfacilitet. i kreditafdelingen i forstædernes bank arbejdede han sammen med den
medarbejder, der var den bedste til projektfinansiering, så det havde han erfaring med. nogle
lån var endvidere sikret med pant. han lærte mere i banken på 1 ½ år end på 10 år i
forstædernes bank – det var en eksponentialfunktion. han lærte meget af lindblad, der på
nogle punkter havde en anden tilgang end den traditionelle og var god til at se nye muligheder
og finde løsningsmodeller. lindblad spurgte ham på et tidspunkt i første halvår 2007, om han
kendte en, der kunne være pa for lindblad. han startede med at sige, at ”det skal da være
mig”. han så en mulighed for at lære en masse fra investment banking perspektivet i stedet
for kreditperspektivet. han mødte så nogle af de episoder, hvor tonen nok var lidt for hård, og
så talte han med juul om, at han nok havde været lidt for hurtigt ude, og at det ikke var det
rigtige for ham. han blev så på sin plads i banken, og alle var enige om, at det var den rigtige
løsning. baggrunden for, at han ændrede titel undervejs, var, at hans opgaver tog en drejning.
det var en glidende proces, der så blev ratificeret bagefter. fra sommeren 2007 var
arbejdsmængden konstant høj. efter sommeren tog udlånene en drejning i retning af ringere
kreditmæssig bonitet. det var genstand for en vis frustration, og han oplevede, at nogle af
lånene var en bunden opgave. det kom navnlig til udtryk efter hans fratræden og
genansættelse, hvor han blandt andet aftalte med juul efter opfordring fra katrine von
grumbkow, at hvis der var en indstilling, han var uenig i, så underskrev han den ikke.
allerede i slutningen af 2007 talte han med juul om lånet til tlp holding, som han ikke
syntes var specielt godt. han sagde til ham, at han syntes, at det var et ringe lån. han husker
ikke reaktionen, men konklusionen var, at det var et lån, der skulle bevilges. der var også et
lån i sommeren 2007 til kbus i forbindelse med tegning af aktier i en kapitaludvidelse i
holding. det blev betegnet bridgelån og var på meget favorable vilkår, men han fik så tilføjet,
at hvis det ikke var indfriet efter 3 eller 6 måneder, så blev renten forhøjet til noget mere
markedskonformt. da banken gik konkurs, var dette lån stadig på bøgerne. det var ikke
under hans ferie i 2007 – det var før eller efter. det var specielt prisvilkårene, der var
problemet, men det var også vanskeligt at fastslå, hvem der var den reelle ejer, fordi der var
tale om ihændehaverbeviser. han mødte ikke debitor. han fandt ud af, hvem der var
tegningsberettiget. han tror godt, at juul vidste, hvornår han ikke var helt enig i
direktionsbevillinger. der var tilfælde, hvor juul kom og sagde, at ”nu bliver du sur på mig
                                               - 954 -
igen”, når juul havde forlænget eller bevilget en facilitet. han husker adr og mcs som
eksempler på dette.
i slutningen af 1. kvartal eller starten af 2. kvartal 2008 blev han kontaktet af en af sine
bekendte om, at han skulle kontakte en anden person om et job. det gjorde han, og de blev
enige om vilkår og tiltrædelse i slutningen af 2008. hans plan var så at opsige sin stilling i sin
barselsperiode, da han havde fået sit andet barn, og det gjorde han over for henrik juul i
sommeren 2008. det nye job var i ejendomsbranchen. han havde 3 måneders opsigelse og
arbejdede loyalt videre i opsigelsesperioden og forsøgte at finde en erstatning. han ønskede
ikke at smække med nogen døre. han blev kontaktet af lindblad, der ville have en snak, og
på det tidspunkt var det belejligt, fordi den virksomhed, han skulle ansættes i, havde
problemer som følge af finanskrisen. det var lindblad, der ringede ham op og bad om en
snak. juul var da ikke på kontoret. han og lindblad havde en drøftelse, hvor han fremførte en
række punkter, herunder det stigende omfang af arbejdsopgaver, tiltaleformen, manglende
ressourcer og manglende respekt for hans arbejde. lindblad foreslog så en regulering af hans
løn og henviste ham til juul for så vidt angår antallet af medarbejdere. han skulle så
færdiggøre drøftelsen med juul, når denne var tilbage. det var lindblad, der foreslog beløbet
for hans lønstigning. hans familie og venner bakkede ham op, da han sagde op. de kunne se
nogle tegn hos ham i form af kort lunte og rysten på hænderne, som han ikke selv kunne se.
da han var til jobsamtale, blev han spurgt om, hvorfor han søgte nyt job, og han begrundede
det med, at han var interesseret i ejendomsbranchen. det havde han hele tiden været. det, der
motiverede hans genansættelse i banken, var udsigterne for den virksomhed, han havde fået
job i. han havde jo forsørgerforpligtelser. i forhold til yderligere ressourcer ville henrik juul
gerne se tiden an, og det havde han det ok med. de skulle lige se, om aktiviteten blev ved med
at være lige så høj. efter 4 – 6 måneder var udlånsaktiviteten gået lidt ned, men til gengæld
var der flere lån, der havde det svært, og banken havde en fast besøgsven i form af
finanstilsynet, og det krævede meget arbejde. hans krav om mere i løn og en anden titel blev
honoreret. de øvrige forhold blev ikke efterkommet. han og lindblad rendte ikke hinanden
på dørene så meget mere på grund af den længere afstand mellem deres arbejdspladser, så der
var også nogen bedring på dette punkt, men han fik ikke flere ressourcer. der kom kun
erstatning for dem, der fratrådte. tina jørgensen sagde op lige før ham. hun havde fundet en
kæreste på lolland og brugte lang tid på transport, så da hun blev tilbudt job i spar lolland
var det naturligt at skifte job, dels på grund af det hårde psykiske arbejdsmiljø i banken og
                                              - 955 -
dels på grund af transporttiden. han var ked af, at hun sagde op. han var på ferie på det
tidspunkt.
foreholdt bind 1, side 801, håndskrevne punkter, forklarede han, at det var hans betingelser
for at trække sin opsigelse tilbage. i finanssektoren er det normalt med 8 ugers barsel, og det
havde han ikke i sin kontrakt. han syntes, at det var på plads, at han også fik det. han tilbød
at dele det op, og det blev det også. numrene på listen er ikke udtryk for en prioritering. det
vigtigste for ham var arbejdsforholdene, og at han havde tid til familien. det var også vigtigt
med tonen og, at der blev lyttet til hans indstilling til engagementerne. øgede ressourcer var
nødvendige for at opfylde hans krav om tid til sin familie. han ønskede 3-4 medarbejdere.
det blev forhandlet ned til 2, og de blev aldrig rigtigt ansat. pkt. 4 om ressourcer var et af de
vigtigste punkter. den nye titel var bare en ratificering af det ansvarsområde, han allerede
havde. han kan godt huske, at lindblad sagde, at de 100.000 kr. skulle dække den dårlige
tone. lindblad sagde, at så kunne han invitere sin kone ud at spise, og så var hun også tilfreds.
pkt. 8 om dubiøse lån skyldtes, at der havde været et par engagementer, som han ikke syntes
skulle være bevilget, idet de ikke var bankegnede. han mente, at hvis der var en
forretningsmæssig grund til alligevel at bevilge dem, så skulle andre stå på mål for det.
aftalen blev så, at han ikke skulle underskrive indstillinger, som han ikke var enig i. når en
indstilling blev lagt op ”til bestyrelsens vurdering”, var det, fordi juul ikke ville indstille
engagementet men lagde op til, at bestyrelsen skulle tage en drøftelse og tage stilling. han
husker ikke konkrete eksempler. de aftalte at se tiden an i 3-4 måneder. så var de fremme i
starten af 2009, hvor han konstaterede, at der ikke var sket det, han ønskede, og han begyndte
at se efter et nyt job. han mente ikke, at hans arbejdsvilkår var blevet bedre. den øverste del
af bind 1, side 801, er skrevet af ham, og den nederste del er skrevet af henrik juul, og han
har scannet de to stykker papir ind på samme side. han fik den lap papir med efter mødet.
henrik juuls notater er det, de blev enige om. lønforhøjelsen var 300.000 kr. om året.
i starten af 2009 var forholdene stadig meget hektiske, og han fik også at vide derhjemme, at
forholdene ikke var blevet bedre, så han begyndte at søge andet arbejde. han arbejdede ofte
60-70 timer om ugen og ofte henover weekenden. gennemsnitligt arbejdede han nok 48-50
timer om ugen. juul mente ikke, at det var tidspunktet at ansætte flere. på det tidspunkt var
man begyndt generelt at skære ned på medarbejderstaben. det tog han ad notam og begyndte
at se sig om efter noget andet. han kontaktede sit netværk og talte med headhuntere, men
                                             - 956 -
fandt hurtigt ud af, at capinordic havde sat sit præg på hans cv. søgte han en stilling på et
lavere niveau, blev han anset for overkvalificeret, og søgte han samme niveau var han
diskvalificeret på grund af sit cv. han fandt ud af, at han var nødt til at søge netværksbaseret,
og det gjorde han helt frem til januar 2010. den 20. januar 2010 tog han på skiferie og
besluttede, at han ville sige op, når han kom tilbage, hvis han ikke selv blev opsagt. den dag,
han kom hjem fra skiferie, havde han en aftale med henrik juul om, at han skulle komme ind,
og han kom noget for sent på grund af sne og fik at vide, at han bare skulle tage hjem, og så
ville juul ringe. han undrede sig også over, at han slet ikke var blevet kontaktet i sin ferie.
han blev ringet op af henrik juul og fik at vide, at han ville blive opsagt, men at han også
selv kunne sige op. han valgte at blive opsagt, og det skete så samme dag som opsigelsen af
henrik juul. han arbejdede videre i opsigelsesperioden, hvor der blev arbejdet på højtryk for,
at banken kunne videreføres. han var ikke selv involveret, men det var hans medarbejdere, og
han svarede på de spørgsmål, der blev stillet om udlånssagerne, mens den nye ledelse forsøgte
at få et overblik i samarbejde med pwc. han fik ikke information fra ledelsen, men kun fra
sine medarbejdere. ca. 7. februar lavede man en kreditgennemgang henover en weekend ved
7-8 eksterne kreditmedarbejdere, og han hjalp dem med at forstå sagerne, og det mundede så
ud i, at banken opgav sin eksistens. aktiver og medarbejdere blev overdraget til
finansieringsselskabet af 11/2 2010, og han overgik som opsagt medarbejder, og finansiel
stabilitet foretog en yderligere kreditgennemgang. efter et par uger blev han spurgt af
direktøren for afviklingsselskabet, steen parsholt, om man ikke skulle overveje en annullering
af hans opsigelse. han havde da udsigt til et andet job, men vurderede, at det nok var
hensigtsmæssigt for hans cv at vælge at blive. han var så i finansieringsselskabet, indtil det
blev fusioneret ind i det gamle roskilde bank og senere finansiel stabilitet. han er nu i
forhandling om et nyt job.
foreholdt bilag 608, oversigt over medarbejdere, forklarede han, at mads lerche tiltrådte i
hans afdeling i slutningen af 2008 eller primo 2009. før det var han et appendiks til
økonomiafdelingen og lavede opgørelser på markedsrisiko i forhold til kapitalopgørelser. han
lavede ikke kreditarbejde. datoerne i skemaet er ansættelsen i banken, ikke i den pågældende
afdeling. jakob dueholm bach havde arbejdet med erhvervskundesager i forstædernes bank
og arbejdede specifikt med kreditsager i banken. han var ikke en seniormedarbejder. jens
iversen var for sig selv først, og kom først ind i kreditafdelingen senere. det var ham, der
lavede it-arbejdet. han havde ikke med kreditarbejdet at gøre. inger-marie wulff og helle
                                             - 957 -
corbin var ikke i hans afdeling i starten, men havde med administrative opgaver at gøre. da
deres afdeling forsvandt, kom de ind i kreditafdelingen, hvor de lavede kreditdokumenter,
men ikke kreditvurderinger. tina jørgensen var klart en seniormedarbejder og lavede
kreditarbejde. martin hjort hansen var kreditkonsulent og kom fra bruxelles, hvor han havde
arbejdet med international finansiering. han var cand. merc. jur., men uden bankmæssig
baggrund. han skulle læres op i kreditarbejdet. da morten pedersen blev ansat, var han selv i
opsat stilling. morten pedersen var helt grøn fra cbs og afsindigt dygtig til risikoberegninger.
. helle jacobsen-nielsen kom fra eik bank, hvor hun havde valgt at stoppe. hun var ikke en
erfaren kreditkonsulent, men hun var dygtig til at forstå det basale om strukturering, så der var
et grundlag at bygge på, men hun sagde op efter 3 måneder. hun nåede at arbejde
selvstændigt med kreditsager. christian heisterberg var tidligere hos synerco, og banken
overtog et projekt, som han havde arbejdet med i synerco, og han kom ind i banken for at
hjælpe banken af med dette problem. det gik ikke så godt, og han blev opsagt. torben
dynnweber var risikoanalytiker sammen med morten pedersen, og havde vist kortvarigt
været i saxo bank. det var morten pedersen, der anbefalede ham. de var to dygtige
regnedrenge. marie louise herlev kom ind som et forsøg på at få mandet lidt op efter, at
helle jacobsen-nielsen stoppede. marie-louise herlev havde gennemgået elevtid og lidt tid i
en filial. hun var grøn på samme niveau som jakob dueholm bach. hun blev opsagt samme
dag som han selv. det var svært at skaffe seniormedarbejdere på grund af finanskrisen og på
grund af bankens ry. der var ikke så meget risikovillighed på det tidspunkt. han kunne godt
have brugt en tina jørgensen eller to mere.
lasse lindblad var fra starten i banken ”rainmaker” eller fodermester ved at forsøge at
trække forretninger typisk til investment banking. det samme gjorde steen bryde. bryde
havde ikke helt så mange sager, der kom igennem. der var 30-40 medarbejdere i slutningen af
2006. en del var i supportfunktioner, der kunne levere materiale til bryde og lindblad. så var
der en markedsafdeling med 3-4 medarbejdere og en private banking afdeling. investment
banking afdelingen var meget stor i starten. i starten talte han med lindblad på daglig basis.
hans første plads var få meter fra døren til lindblads kontor, og kontorerne var ikke bygget
færdige endnu. der blev sat en væg op, der adskilte moderselskabet fra banken. som tiden
gik, aftog kontakten også som følge af ændringen af deres fysiske placering. der kunne så gå
7, 10 eller 14 dage mellem kontakt. udlånskunderne blev i stort omfang hentet i lindblads og
brydes netværk. der var ofte en relation mellem et lånebehov og en investment banking
                                              - 958 -
transaktion, som banken kunne tjene penge på. investment banking afdelingen var adskilt fra
de øvrige. nogle gange blev han kaldt ind til et møde, som lasse lindblad holdt med en
potentiel låntager, når mødet var i gang, andre gange var han med fra starten af mødet, og
atter andre gange fik han en mail og noget materiale, når mødet var afholdt. hvis han ikke var
med til mødet, fik han en mail, der kunne indeholde lånebeløb, prissætning, løbetid og
sikkerhed. det var en arbejdsseddel. det syntes at være sådan, at han skulle give en positiv
indstilling. var han i tvivl, drøftede han det med juul, der i nogle tilfælde havde deltaget i
mødet og havde en relevant viden. i nogle tilfælde lød indstillingen ”lagt op til bestyrelsens
drøftelse”, hvis han ikke kunne give en positiv indstilling. der kunne godt foreligge en
begrundet forventning fra kunden om, at engagementet var på plads. det er vanskeligt at sige,
om der lå en aftale, når han ikke havde deltaget i mødet. han kan ikke sige, om alt blev
shippet videre fra lindblad til ham og juul, når der kom en kunde. der har været eksempler,
hvor der var to transaktioner i banken vedrørende henholdsvis kredit og investment banking,
hvor det kunne have været hensigtsmæssigt, hvis han også havde kendt den anden transaktion.
i starten var han ikke med på bestyrelsesmøder. på et tidspunkt drøftede han og juul, at det
var hensigtsmæssigt at de begge var der, når der blev gennemgået kreditsager. han deltog i
ca. 1 ¾ år, fra december 2007. det ophørte på et tidspunkt i slutningen af 2009, hvor juul
sagde til ham, at han ikke behøvede at deltage. det havde sammenhæng med et
finanstilsynsbesøg, der tog rigtig mange ressourcer, og så kom han aldrig tilbage til møderne
igen. han rapporterede på likviditet og kapitalbehov på bestyrelsesmøderne og deltog i
gennemgang af kreditindstillinger. han forlod mødet, når de var færdige med det. det er
muligt, at lindblad har kontaktet ham direkte om f.eks. forlængelser eller ændrede vilkår i et
allerede bevilget engagement, men han husker ikke lige nu konkrete eksempler. han mødte
claus ørskov på bestyrelsesmøderne, men havde ikke drøftelser med ham uden for disse. når
der står i en indstilling, at den er vendt med ørskov, er det ikke ham, men han vil antage, at
det er henrik juul, der har drøftet det. hans samarbejde med juul var fint især i starten. der
var god kemi, og han følte sig komfortabel ved at have en chef, med hvem han kunne vende
problemstillinger, og de kunne også vende frustrationer og bekymringer. i forbindelse med
hans opsigelse tilkendegav juul, at han måske godt kunne forstå det valg, han havde truffet.
han begrundede sin opsigelse med det psykiske arbejdsmiljø og arbejdspresset. han nævnte
ikke, at han havde et andet job. han spurgte ikke, om han kunne forkorte sit opsigelsesvarsel.
samarbejdet var også godt efter, at han havde trukket sin opsigelse tilbage, men det begyndte
at tage en drejning i begyndelsen af 2009, hvor juul nok også var under pres. man skulle lige
                                              - 959 -
”vejre vindstyrken, når man mødte om morgenen”, så man vidste, ”om man skulle være klar
til at gribe en bold eller dukke sig for den”. det drøftede han med katrine von grumbkow.
niels kryger andersen havde han ikke så meget relation til. kryger andersen drev sin egen
lille forretning med investment banking som en ”shop in shop”. kryger andersen er en meget
dygtig mand og meget forsigtig med de fortrolige oplysninger. søren hansen, der var chef for
markets, havde han et noget mere omfattende samarbejde med, fordi han havde ansvaret for
kunder, der havde kreditfaciliteter til at handle for. en kreditmand og en dealer kan have
forskellige opfattelser, men det foregik altid i en god tone. han havde ikke synderligt meget
med private banking at gøre, idet der ikke blev ydet mange lån til disse typisk meget
velhavende kunder.
bevillingskompetence
han havde en mindre bevillingskompetence, som sjældent blev brugt, fordi der skulle være
en, der udfærdigede indstilling, og en anden, der bevilgede. han erindrer ikke, hvad han har
bevilget af de 43 engagementer, der er omfattet af sagen, men det må være et fåtal og navnlig
prolongeringer. foreholdt bestyrelsesmødereferat september 2009, bind 1, side 1319, pkt. 4
om et lån til marienlyst på 7,5 mio.kr. samt oversigt over engagementer bevilget af ham, bind
2, side 3226, forklarede han, at det var bestyrelsen, der bevilgede dette lån. der var en del
diskussion, fordi han ikke mente, at det passede ind i bankens udlånspolitik på det tidspunkt.
det må være en fejl, at det står på listen over engagementer bevilget af ham.
overtagelse af engagementer fra holding
foreholdt bind 2, side 3156, hans mail til juul 24. august 2009, vedrørende lån til marienlyst
og et mønster i långivningen, forklarede han, at banken i 2009 var begyndt at være en smule
presset, og at der var store engagementer, der var nødlidende som følge af finanskrisen. set
fra hans stol skete der det, at når de nærmede sig en kvartalsafslutning, havde holding nogle
forpligtelser, og så kom der nogle engagementer, som banken skulle overtage til kurs pari.
der var dette engagement, alpen holidays, diba og en stribe aktiver, der alle dryppede ned i
banken. han var ikke bekendt med holdings betalingsmønster, men det var pudsigt, at det
altid skete, når kvartalsafslutningen nærmede sig. han mener, at banken nogle måneder
tidligere var blevet præsenteret for denne finansieringsmulighed, hvor den blev afslået af ham
                                               - 960 -
på grund af dårlig bonitet og manglende oplysninger. aktie- og valutainvest ydede så lånet.
han kan forestilles sig, at han og juul drøftede hans mail mundtligt efterfølgende. resultatet
blev, at banken overtog lånet til kurs pari. han vidste, at der var en strategi om, at der kunne
ydes lån i andet regi end banken, men ikke at der var en konsolideringsstrategi bagefter. han
vidste, at lindblad kunne yde lån i holding, men kendte ikke bemyndigelsens omfang og
procedure. overordnet set giver det god mening at samle lån i banken. der, hvor
udfordringen opstår, er, når noget er fundet ikke egnet til bevilling et sted, og så bliver
bevilget et andet sted og efterfølgende overført til banken uden en selvstændig vurdering.
likviditet
foreholdt bind 6, side 83, hans mail til juul 21. oktober 2008 om likviditet, og mail 1.
december 2008, bind 4, side 498, forklarede han, at han sad tæt på likviditeten på det
tidspunkt. han mener, at bankens likviditetsnød startede i 2008 i forbindelse med, at fionia
bank kom i krise og så banken som et oplagt sted at starte med at reducere deres udlån. i
starten var likviditet ikke et tema, fordi banken havde 750 mio. kr. på en indlånskonto, men i
takt med, at pengene blev lånt ud, kom der mere fokus på likviditet. bankens kundemængde
var ikke specielt stor, men nogle af kunderne var ret velhavende, og der var store indlån, men
der var så en risiko for, at disse indlån ville blive ophævet. lomax og sorana var eksempler
herpå.
da han startede i november 2006, var der allerede bevilget lån, og der var et efterslæb på
kreditindstillinger, fordi det var gået hurtigt. i starten virkede det ganske fornuftigt med de
lån, der kom. i løbet af 2007 havde han både mundtlige og skriftlige drøftelser med juul, når
han var uenig i bevillinger. der blev bevilget lån, som han var uenig i. i perioden efter hans
opsigelse, talte han med juul og med kathrine von grumbkow om, hvordan de skulle
håndtere det, når han var uenig, og aftalen blev så, at han ikke skulle være medindstiller. der
var et begrænset antal mennesker, der kunne lave indstillingerne, så det var stadig ham, der
lavede dem i overensstemmelse med ledelsens ønsker, men han skrev ikke under. han har
ikke skrevet referater fra bestyrelsesmøderne, så han kan ikke sige, hvad der kom til at stå.
han gav udtryk for sin skepsis over for henrik juul, og om juul har videregivet det til
bestyrelsen, kan han ikke sige. når han deltog i bestyrelsesmøderne, sagde han ikke selv
noget, idet han ikke ville sige sin chef imod, og de optrådte som fælles front. han refererede
                                              - 961 -
til henrik juul under hele sin ansættelse, bortset fra de første måneder med kåre breinholt.
hvis han var uenig med juul, tog de det på tomandshånd forud for bestyrelsesmøderne.
foreholdt bestyrelsesmødereferat 28. oktober 2009, bind 1, side 1323, om politik for
nøglemedarbejdere, forklarede han, at han hørte om det fra kathrine von grumbkow efter
mødet. det undrede ham lidt, at han ikke var set som nøglemedarbejder, men han husker ikke
at have bedt om at få det uddybet. han tror, at han tog det ad notam.
foreholdt bind 3, side 3138, brev af 27. januar 2010 til tlp om opsigelse af engagementet,
forklarede han, at på det tidspunkt var han på skiferie. han har efterfølgende fået at vide fra
martin hjort hansen, at det var en instruks, som han havde fået fra juul, som formentlig
havde fået den fra den nye ledelse. han har ikke underskrevet brevet eller medvirket til
udarbejdelsen. det ser ud til, at det er henrik juul, der har underskrevet for ham. foreholdt
bind 2, side 257, oversigt over kreditindstillinger, forklarede han, at i oktober 2009 var der en
afleveringsproces op til et tilsynsbesøg, så de ajourførte alle engagementer, og der blev lavet
en mappe med originalbevillinger, som på et tidspunkt stod på juuls kontor. efter konkursen
kunne de ikke finde mappen. der har siddet et par personer på kontoret, efter juul forlod det.
der har været flere kreditgennemgange, og det er sandsynligvis der, at den er forsvundet.
kreditpolitikken
foreholdt bind 1, side 202, kreditpolitikkens punkt 6 om dokumentationskrav, forklarede han,
at det er rimeligt gængse krav. normalt ser man på debitors tilbagebetalingsevne, og hvis det
er lidt tvivlsomt, eller man i øvrigt ønsker at styrke engagementet, kan man tage sikkerheder. i
nogle tilfælde var likviditet knap hos låntagerne, hvis man havde en periode, der skulle
”bridges”. hvis det ikke var sandsynliggjort, at der kunne betales af den løbende drift, tog
man sikkerhed, og så kunne man forlade sig på den og ikke gå helt så meget op i regnskaber,
drift, forretningsplan osv. det er det, der fremgår af pkt. 7 om sikkerhedsstillelse.
belåningsprocenterne i pkt. 8 er rimeligt markedskonforme ud fra, hvad han har set før og
efter sit arbejde i banken, herunder i forbindelse med sit arbejde for finansiel stabilitet. det
er banksædvane at optage kautioner til 0 kr. der skal være særlige forhold for, at en kaution
kan optages til en værdi. en kautionist kan jo strø om sig med kautionsforpligtelser til højre
og venstre, og det har banken ikke overblik over. ved pant i et aktiv er rådigheden jo frataget.
blanco er den del, der ikke er dækket af med pantsatte sikkerheder. der er regler fra
                                              - 962 -
finanstilsynet om, hvad der tillades nedvægtet med. den model, der anvendtes i banken, var
udformet således, at den både kunne anvendes ved opgørelsen af lånet og til opgørelse af
kapitalbehov. der kan være flere grunde til den værdi, en ejendom står til i et regnskab.
formålet med en mæglervurdering er at få en udenforståendes vurdering, hvor man ikke
lægger vægt på ejerens affektionsværdi eller værdi for en liebhaver. han vil klart foretrække
en mæglervurdering frem for en regnskabsmæssig vurdering. det procentuelle nedslag i
ejendommens værdi er udtryk for en sikkerhedsmargin. foreholdt pkt. 9 om kreditvurdering,
forklarede han, at cash flow og aktivmasse ikke helt er to sider af samme sag. det handler
dels om, hvorvidt der er en løbende betalingsevne, der kan servicere gælden, dels om der er
aktiver, der kan realiseres for at betale gælden. der vil være en usikkerhed om aktivernes
værdi og den tid, det tager at realisere dem. cash flow bygger typisk på, at man historisk har
vist evne til at generere indtægter og en forventningen til, at det også vil være tilfældet i
fremtiden. det giver også en usikkerhed, som skal indgå i prissætningen. goodwill er ikke
noget, der normalt tillægger kreditmæssig værdi, fordi den ikke har nogen værdi i en
nedbrudssituation.
eurotrust/olicom
foreholdt kreditindstilling, bind 2, side 378, sikkerhedsoversigt i kreditindstillingen,
forklarede han, at han var bekendt med, at disse aktier i eurovision lå til sikkerhed. han
mindes ikke at have fået til opgave at undersøge optionen. han kendte den ikke. aktierne blev
forsøgt solgt flere gange, men når direktøren for markets lagde dem ud til salg, blev prisen
straks sænket. de var usælgelige. hvis der blev solgt nogen, var det et fåtal. han vidste ikke,
at lindblad havde en investering i eurotrust for et tocifret millionbeløb. han havde en
formodning om, at der var en investering. han mente, at det var relevant at vide dette og
drøftede det med henrik juul, og de forsøgte at kigge i regnskabsmaterialet og fandt en
mindre post på ca. 100.000 kr. foreholdt bind 2, side 843, kreditindstilling af 28. juli 2007
vedrørende eurotrust, forklarede han, at han udarbejdede denne i samarbejde med claus
christiansen, der arbejdede i banken og på et tidspunkt havde et møde med eurotrust. claus
christiansen refererede vist til niels kryger andersen. claus christiansen var ansat i en
periode til at tage sig af blandt andet virksomhedsanalyse. kreditafdelingen konciperede
indstillingen på baggrund af det materiale, de blev forelagt. han har selv foretaget en
kreditvurdering. goodwill tillægges ikke den store værdi, og derfor er egenkapitalen
                                              - 963 -
korrigeret herfor. foreholdt bind 2, side 1139, kreditindstilling 14. april 2008 om forhøjelse af
engagementet med godt 23 mio.kr., forklarede han, at det ikke var kreditafdelingen, der
forhandlede sagen, men han havde nogle telefoniske drøftelser om nogle papirer, der skulle
udarbejdes. det var lindblad og juul, der havde forhandlingerne, og han skulle skrive
indstillingen på grundlag af deres forhandlinger og oplysninger. foreholdt
bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1249, forklarede han, at han følte det lidt underligt, at
lindblad på bestyrelsesmødet kritiserede indstillingen. han betragtede det mere som et ønske
om en bedre belysning, og at der ikke var tvivl om, at det skulle bevilges. han følte sig en
smule ramt, men sådan er det. han mente ikke, at kritikken var berettiget. der var anvendt
den viden, der var til stede. han var ikke meget involveret i eurotrust/olicom transaktionen,
der kørte som en investment banking transaktion med høj aktivitet fra juul, lindblad, kryger
andersen og juridisk afdeling. der var nogle dokumenter, som skulle bruges i forbindelse
med ”signing”, og som han lavede. på det tidspunkt havde han besluttet at sige op, og derfor
tænkte han, at det var han alligevel ikke en del af i særlig lang tid. han vurderede ikke de
enkelte aktiver i transaktionen. foreholdt finansieringstilsagn af 23. juni 2008 på 65 mio. kr.,
bind 2, side 1159, forklarede han, at han ikke var med til at udfærdige det. han havde ikke
noget at gøre med de vurderinger af sikkerheder, der står i tilsagnet. han var først involveret
efter, at transaktionen var på plads. foreholdt bind 2, side 1166, kreditindstilling 23. juni 2008
om nedbringelse af faciliteten og frigivelse af sikkerheder, forklarede han, at denne indstilling
har han formentlig skrevet en relativt stor del af i samarbejde med tina jørgensen og henrik
juul. det lå jo i den transaktion, der allerede var gennemført, og det virkede også fornuftigt
nok, at bevillingen blev givet, da bankens eksponering mod eurotrust blev nedbragt.
foreholdt bind 2, side 1160, pkt. 2.1.1., forudsætning om tilførsel af ny kapital, forklarede
han, at han ikke husker, hvordan det udviklede sig. pengene kom næppe, da eurotrust kort
efter gik konkurs. han har sikkert fået at vide, hvem man mente pengene skulle komme fra,
men han husker det ikke.
foreholdt bind 2, side 1897, finansieringstilsagn til olicom, forklarede han, at det var birgitte
drewes, der skrev dette tilsagn, og det var ikke kreditafdelingen, der foretog
kreditvurderingen. tilsagnet er derfor ikke skrevet af ham. foreholdt kreditindstilling 20. juli
2008, bind 2, side 1889, forklarede han, at det var en nødvendighed for at få reduceret
engagementet med eurotrust. han kendte lidt til olicom i forvejen, da han i 2007 sammen
med lindblad havde et møde med jesper jørgensen, hvor de drøftede indskud af nogle
                                               - 964 -
ejendomme i olicom, og om dette var en opgave for banken. kreditafdelingens opgave var at
udarbejde indstillingen på grundlag af oplysningerne i finansieringstilsagnet. det var
administrativt arbejde, hvilket dækker over, at der var en arbejdsseddel i form af
finansieringstilsagnet, som indstillingen skulle laves ud fra. der var så herudover det, man
kaldte ”sovs og kartofler”, som var den yderligere information, der skulle indgå fra dem der
kendte casen, i dette tilfælde henrik juul. der var på et tidspunkt en drøftelse af, om
kreditafdelingen skulle hedde kreditsekretariatet. ved gennemførelsen af transaktionen var
der allerede taget stilling til bevillingen. den gamle vurdering af kanalvej af 29. januar 2007
var det bedste, de havde. han vidste ikke, at lejerforholdene var ændret. hans arbejde var at
vurdere, hvilken værdi sikkerhederne kunne tillægges. han gik ud fra, at vurderingen var
rigtig. foreholdt bind 2, side 1635, prospekt for olicom, beskrivelse af ejendommen,
forklarede han, at han var bekendt med, at der var et prospekt, men at han ikke have læst det..
det kan være et eksempel på information fra andre afdelinger i banken, som han gerne ville
have haft. en professionel valuar kunne have vurderet betydningen af tomgangsperioden i
ejendommen. han besigtigede ejendommen på et tidspunkt, og den mindede om kulissen fra
en olsen banden film, så den skulle nok rives ned, og den lå i et industriområde, så den kunne
nok ikke anvendes til bolig, hvad der også ville være vanskeligt medio 2008, hvor
lejlighedsmarkedet var gået i stå. foreholdt bind 2, side 2002, notat om kanalvej og hans mail
13. november 2008, forklarede han, at da var han blevet opmærksom på problemet med
manglende udlejning. foreholdt bind 2, side 2277, sikkerhedsbeskrivelse om kanalvej,
forklarede han, at der var en drøftelse på et møde med finanstilsynet, der sendte deres egne
folk ud at vurdere ejendommen. de vendte tilbage og sagde, at bankens vurdering var alt for
optimistisk, men det betød ikke det store på grund af placeringen af bankens pant.
finanstilsynet havde til brug for deres vurdering brugt bankens forkerte forudsætninger om
udlejning, idet de havde givet materialet med de vurderinger, de havde, til finanstilsynet. det
må have været i oktober 2008. der var en efterfølgende dialog med finanstilsynet, der fik de
oplysninger, han fik i november 2008, og finanstilsynet meldte tilbage, at det påvirkede deres
vurdering yderligere.
selve eurotrust olicom transaktionen gav for ham god mening isoleret set. det var at ”få en
ny hest for kærren”. eurotrust kunne formentlig ikke overleve uden denne transaktion, og
olicom havde en mulighed for at køre projektet videre. han kan ikke svare på, om lånet til
olicom kunne have været bevilget uden sikkerheden i kanalvej.
                                               - 965 -
sammenhængen med nedbringelsen af eurotrustengagementet var en afgørende forudsætning
for bevillingen. han tror ikke, at man ville have bevilget lånet til olicom isoleret set.
fussing og hjermind
han vidste ikke, at ølby centervej var flyttet over i lykkeposen. han blev kontaktet af
johannes rovsing, der arbejdede i saxobank, om denne ejendom, så som han så det, kom
denne sag eksternt fra. han havde et møde med fussing og hjermind. ejendomsfinansiering
passede ikke umiddelbart ind i banken, men de havde nogle valutatransaktioner, som var et
forretningsområde, man gerne ville udvikle.
bo kristensen
foreholdt bind 2, side 2755, kreditindstilling, forklarede han, at denne sag er at betegne som
”pantelåneri”. vurderingen lå på den stillede sikkerhed. han husker, at han og juul havde et
møde med bo kristensen, men han tror, at kontakten kom via lindblad.
alpen holidays
alpen holidays kom i spil lidt ud fra samme læst som eurotrust. man havde nogle
eksponeringer mod nogle debitorer, der havde fået det svært, fordi deres formue var skabt på
eurotrust. banken havde lån til dansk anlægsinvest og volleshave på ca. 13-14 mio. kr.
tilsammen, og de var blevet lidt anløbne. han, juul og lindblad havde et møde med bo
kristensen og peter juul, og der blev talt om, hvad man kunne gøre ved det, og lindblad
spurgte, om det var ok at drøfte det i plenum, og peter juul og bo kristensen sagde, at de
kendte hinanden godt nok til, at de ikke havde noget at skjule. der skulle findes en løsning i
form af aktiver, der kunne dække disse engagementer af, der var ydet på grundlag af
kautioner. på det tidspunkt var synerco, som var den kautionist, der var lagt mest vægt på,
gået konkurs. bo kristensen havde lavet en fin opgørelse over sine aktiver og passiver, og det
viste sig, at det, der var tilgængeligt, var en mellemregning mellem dansk anlægsinvest og
alpen holidays, som ejede et hotel i østrig, der var tæt på at være færdigt. mellemregningen
svarede nogenlunde til bankens engagement. volleshave havde en gæld til holding eller
                                             - 966 -
aktie- og valutainvest. han fik en kort briefing inden mødet om, at de skulle finde en løsning
på engagementerne. han var relativt passiv på mødet og tog noter. det viste sig, at der var et
andet tilgodehavende i koncernen, der udsprang af lykkeposen. han har ikke selv set hotellet,
men juul besøgte det nogle gange. løsningen blev, at gælden fra dansk anlægsinvest og
halvdelen af gælden fra volleshave blev indfriet ved hjælp af bankens bevilling til alpen
holidays. derudover blev der indfriet gæld til andre kreditorer. foreholdt bind 3, side 3009,
posteringsoversigt viser, hvordan beløbene trækkes. foreholdt kreditindstilling bind 2, side
2889, forklarede han, at alpen holidays var et selskab med negativ drift, hvilket var naturligt,
da det lige var kommet i drift. de fik en stribe oplysninger, herunder mundtligt fra peter juul
og bo kristensen, og fra henrik juuls besøg på hotellet i forbindelse med, at der blev
etableret pant i hotellet. der blev nævnt en opførelsespris på hotellet på 15-16 mio. euro, og
da de skulle lave indstillingen var der ikke nogen drift, så der var ikke så meget at tage fat på
ved en værdiansættelse. det var ”reverse engineering” ud fra den tese, at opførelsesudgiften
var et minimum for værdien, da det var folk, der var vant til ejendomsprojekter. det blev så
udregnet en værdi af ejendommen baseret på en sikkerhedsværdi ud fra de 16 mio. euro med
en haircut på 25 % og pantets placering. senere blev der indhentet en vurdering fra en
hotelkyndig, som juul eller lindblad kontaktede. det var efter udbetaling af lånet.
opførelsesomkostningerne blev ikke dokumenteret for banken. det viste sig senere, at bank
of austrias finansieringstilsagn byggede på en forudsætning om et antal værelser, og man
havde valgt, at hotellet skulle være co2 neutralt, og derfor etablerede man et pillefyr, der
kostede et antal værelser, og derfor manglede der at blive bygget en etape. foreholdt bind 2,
side 2916, notat fra martin hjort hansen, med oplysning om opførelsesomkostninger på 11,4
mio. kr., er forklaringen den manglende etape. deres forudsætning for værdiansættelsen af
pantet viste sig således at være forkert. desværre fejlede man også ved igangsættelsen af
driften, hvor man entrerede med nogle busselskaber med ”knaldtilbud” og fik nogle gæster,
der ikke harmonerede med hotellet.
foreholdt bind 1, side 1290, bestyrelsesmødereferat, og bind 2, side 3009, posteringsoversigt,
forklarede han, at udbetaling før bestyrelsesmødet kun kan have været godkendt af juul, og
det ville han ikke gøre uden at drøfte det med minimum claus ørskov og nok også lindblad.
det er hans ræsonnement.
                                              - 967 -
før alpen holidays var bankens eksponering samlet set ca. 14 mio. kr., og man endte med at
låne 48 mio. kr. ud, der stort set blev tabt. foreholdt bind 1, side 1043, finanstilsynets
vurdering på mødet i januar 2010, forklarede han, at han er enig med finanstilsynet. hvis man
ser på denne redningsaktion isoleret, giver den rigtig god fornuft. der hvor han deler
finanstilsynets vurdering er, at der kun blev indfriet lån i banken for 11 mio. kr., fordi der
også var andre engagementer i koncernen, der blev indfriet. det var ikke noget, der ”dryppede
ned i banken, men en spand vand i hovedet”. engagementet blev så stort, at det var for dyrt at
tabe, og derfor blev der løbende givet ”lommepenge” til driften af hotellet. en tvangsauktion
ville ikke give noget til banken. denne sag falder uden for den almindelige redningsmodel,
som er anvendt i mange tilfælde, og som giver god mening. han og henrik juul havde mange
drøftelser på mail og telefon. efter mødet med peter juul og bo kristensen drøftede de, om
dette var den rigtige måde at gøre det på. det var før udbetalingen. han drøftede med henrik
juul, at det lå uden for almindelig redningsaktion før lånets udbetaling. han kan ikke i dag
huske, hvad han præcist sagde, men han er sikker på, at han utvetydigt gav udtryk for, at hans
holdning var, at dette ikke var bankmæssigt korrekt, fordi de øgede deres eksponering. det
var jo irrelevant for finanstilsynet, at der blev lavet en koncernvurdering. det giver god
mening, at ”få en ny hest for kærren”, og det kan også give mening at ”putte lidt i den nye
hest”, det er en konkret vurdering af lånets omfang. det, der især generede ham, var, at
låneprovenuet blev brugt til at dække andre engagementer i koncernen. at dække f.eks.
varekreditorer kan isoleret set godt give mening. lånet gik dels til banken, dels til andre
engagementer i koncernen og dels til finansiering af hotellets drift. driftsfinansiering var ikke
en del af bankens kreditpolitik, men det var nødlidende engagementer heller ikke. det var et
problem, at engagementet med alpen holidays blev langt større end de oprindelige
engagementer med volleshave og dansk anlægsinvest.
marienlyst
foreholdt bind 2, side 3159, mail til juul 24. august 2009, forklarede han, at dina asmussen
er harry rosenbergs datter. der var en låneforespørgsel, hvor det var svært at gennemskue,
hvem der ejede hvad. foreholdt kreditindstilling bind 2, side 3166, forklarede han, at når hans
betænkeligheder ikke kom til udtryk, så var det sikkert, fordi disse betænkeligheder var
afklaret bilateralt. han og juul havde en del dialog, og han havde sagt nej til engagementet
tidligere. han husker ikke, hvorfor det endte, som det gjorde.
                                              - 968 -
lånet endte med et tab på et par mio. kr., der opstod ved, at der blev indgået en
afviklingsaftale med marienlyst, som blev overholdt et stykke hen ad vejen, men hotellet blev
ramt af to storme med et års mellemrum, der gav vand i restauranten og kasinoet, og de kunne
herefter ikke betale. finansiel stabilitet solgte så sit tilgodehavende til en investor i 2013-14.
lånet var uden afdrag i en længere periode, og han indgik så en aftale med marienlyst, der
blev overholdt indtil lidt før, at der kom vand i kasinoet. marienlyst havde i denne periode
andre kreditorer, der ikke blev betalt. foreholdt mail af 18. september bind 2, side 3172,
forklarede han, at ”dem” er holding, og det er udtryk for mønsteret med, at holding skulle
hjælpes over kvartalsafslutningen.
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 3166, forklarede han, at han havde vurderet, at
sikkerhederne dækkede engagementet, så det var uden blanco. hvis man skal bruge store
ressourcer på at få pengene hjem, så er det et problem, selv om der var tilstrækkelig
sikkerhed.
volleshave og dansk anlægsinvest
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 3266, volleshave, og kreditaftale bind 2, side 3255
forklarede han, at indstillingerne blev påbegyndt af kåre breinholt i den første tid, hvor alt
var meget hektisk. han blev bedt om at hjælpe med at lave dem færdige. beslutningen om
lånet var allerede truffet. det samme gælder lånene til dansk anlægsinvest og synerco.
han fik en instruks om at overføre et beløb til aktie- og valutainvest, da alpen holidays
lånet var på plads.. det var henrik juul, der gav instruksen. det var en del af
løsningsmodellen. det blev aftalt på det møde, han tidligere har omtalt med peter juul og bo
kristensen, at halvdelen af provenuet skulle gå til aktie- og valutainvest. han husker det
sådan, at det var lindblad, der præsenterede løsningsmodellen. det kunne gøre en forskel for
peter juul, hvilket engagement der blev indfriet, fordi der var nogle krydskautioner.
synerco
                                              - 969 -
foreholdt hjælpebilag 37, forklarede han, at rammebevillingen på 25 mio. kr. aldrig blev
bevilget. foreholdt bind 2, side 3481, aftale mellem synerco og dka administration,
forklarede han, at han umiddelbart ikke husker denne aftale. foreholdt brev fra forstædernes
bank, bind 2, side 3483, kendte han ikke til dette. foreholdt posteringsoversigt synerco, bind
2, side 3777, 3789 og 3797 forklarede han, at synerco uden bankens mellemkomst kunne
trække op til 500.000 kr. om dagen. dette gjaldt generelt engagementer i banken. større
overførsler krævede kontakt til banken. hvis en kunde trak 500.000 kr. om dagen i flere dage,
ville det kun blive bemærket, hvis det medførte overtræk på kontoen. når der på alle 3
posteringsoversigter stod ”inddækning af overtræk, var det, fordi kundens primære
bankforbindelse typisk var en anden bank, og det var ikke alle kunder, der sikrede, at der var
tilstrækkeligt på kontoen til at dække rentetilskrivning, og så opstod der er overtræk, der
senere skulle inddækkes.
adr
han hørte først om adr i starten af 2007. han havde et møde med jesper jørgensen, hvor
lasse lindblad deltog. han mener, at jesper jørgensen blev henvist til lindblad fra finn
helmer. jesper jørgensen fortalte, at han påtænkte et apportindskud af nogle ejendomme i
olicom. det var en transaktion, som han havde tænkt, at forstædernes bank skulle stå for,
men de drøftede, at banken skulle stå for denne opgave. forstædernes bank havde måske
ikke den store børsforståelse. det førte til en mandataftale mellem banken og adr om at
forestå denne transaktion. han husker ikke, om aftalen blev indgået på mødet. han kendte
kun adr fra kurslisterne. foreholdt kreditindstilling bind 2, side 3886, forklarede han, at han
skrev indstillingen. det ligner juuls underskrift. han husker ikke, om der var sammenhæng
med mandataftalen. det ser ikke ud til, at mandataftalen var indgået på det tidspunkt, men at
der var mulighed for det. han havde noget offentligt tilgængeligt materiale, og der var ved at
blive udarbejdet en mæglervurdering. foreholdt årsrapport, bind 2, side 3864, med forbehold
fra revisionen, forklarede han, at han vurderer det som et strengt forbehold fra revisors side.
det burde spille en rolle for kreditvurderingen og burde have været nævnt i indstillingen. han
kan ikke forklare, hvorfor det ikke skete. han kan ikke huske fordelingen mellem comx og
nyropsgade, men det foresvæver ham, at det var 50/50. comx havde behov for likviditet.
det, der lægges vægt på i indstillingen, er pantet i ejendommen i nyropsgade. foreholdt
bestyrelsesmødereferat, bind 2, side 3888, forklarede han, at han ikke deltog i dette
                                              - 970 -
bestyrelsesmøde. han erindrer ikke, hvilken opfølgning der skulle ske på dette engagement.
som han husker det, var der ganske få træk på kreditten, jf. posteringsoversigt bind 3, side
225. hvis man skulle følge op på, hvordan pengene skulle bruges til færdiggørelse af
nyropsgade, ville det kræve et helt andet set up i banken til projektstyring. foreholdt mail
14. februar 2007, med vurderingsrapport, bind 2, side 3901, kan han ikke forklare, at lånet er
udbetalt før vurderingsrapporten. udbetaling af lånet krævede godkendelse i banken. han kan
ikke huske, om han eller juul har godkendt det. der findes ikke en oversigt, der viser dette,
men det vil ofte fremgå af mailkorrespondance, som han ikke nu har adgang til. foreholdt
bind 2, side 3908, skøn over lejeindtægter, går han ud fra, at mægler ville have taget et
forbehold, hvis han var uenig i skønnet. han husker ikke sammenhængen med den
supplerende sikkerhed i kanalvej. foreholdt mail 5. marts 2007 til lindblad og juul, bind 2,
side 3916, forklarede han, at dette var sammenhængen. lånet blev ikke tilbagebetalt som
forudsat, men der skete en række udvidelser efterfølgende. de blev bevilget af henrik juul.
han havde mange snakke med jesper jørgensen, der forsøgte at forklare det ene og det andet,
men uden at kunne levere det rigtige. en forhøjelse fremgår bind 2, side 3917. som
udgangspunkt mente han ikke, at disse udvidelser skulle finde sted, fordi jesper jørgensen
misligholdt engagementet. han husker, at han havde en dialog med juul, og at juul på et
tidspunkt sagde ”nu bliver du sur på mig igen”, fordi han havde bevilget en forlængelse. de
fik en mandataftale på hotellet, der blev sat til en minimumspris på 185 mio. kr., som han
husker det. det ville inddække banken og give et transaktionsfee. foreholdt bind 1, side
1209, bestyrelsesmødereferat 30. oktober 2007, forklarede han, at de blev præsenteret for
flere aftaler på hotellet, men ingen af dem kunne opfyldes. ejendommen endte med at blive
solgt på tvangsauktion. foreholdt bestyrelsesmødereferat december 2007, bind 1, side 1219,
kan han ikke supplere med yderligere. foreholdt bestyrelsesmødereferat februar 2008, bind 1,
side 1233, forklarede han, at de havde nogle engagementer, hvor det skulle synliggøres for
bestyrelsen, at der var særlig fokus. det betød, at man skulle følge det tæt og søge at begrænse
sin eksponering. foreholdt bind 2, side 3917, låneaftale med forhøjelse, forklarede han, at det
var en ratificering af et træk, der allerede var sket. forholdt bind 3, side 49, kreditaftale, og
side 45 kreditindstilling, forklarede han, at han ikke var enig i forhøjelsen. han har derfor
ikke underskrevet den, og han gav udtryk herfor over for henrik juul. forholdt bind 3, side
149, mail fra kammeradvokaten om sikringsakt vedrørende polske aktier, forklarede han, at
det var noget hans afdeling skulle have taget sig af. at det ikke skete, kan skyldes kapaciteten.
det har været en af adr-forhøjelserne, hvor juul sagde ”nu bliver du sur på mig”. hvis
                                              - 971 -
ledelsen traf en beslutning, der var anderledes end hans egen holdning, så var det ledelsens
privilegium. han husker ikke, at juul gav en begrundelse for den pågældende forlængelse.
lake dümmer invest
han besigtigede jordstykket i slutningen af 2008. der var ikke nogen i kreditafdelingen, der
havde besigtiget det før. på det tidspunkt var engagementet kuldsejlet. det var oprindeligt
tænkt som en bridgefinansiering, hvor området med en campingplads og nogle feriehuse
skulle udvikles til et wellness ressort i højeste kvalitet. campingpladsen var i meget ringe
stand, og feriehusene var reelt hytter, der lignede blikskure opført af restbyggematerialer. der
var også enkelte pæne huse. der var en havn, men det var en pontonhavn, hvor det var
optimistjoller, der kunne ligge. søen er en gammel grusgrav, så den er ikke så dyb. stedet i
niedersachsen er et lavindkomstområde, og ikke et sted til et 5-6 stjernet wellness ressort. det
ville stikke noget ud i forhold til de omkringliggende campingpladser.
det første, man forsøgte, var at man ansatte christian heisterberg, der havde arbejdet med
projektet i synerco. der var allerede gjort en række tiltag for at udmatrikulere feriehusene og
sælge dem til lejerne. samarbejdet med christian heisterberg gik ikke godt, og det blev bragt
til ophør. der var en aftale med lejerne om, at de kunne købe til en bestemt pris eller også
skulle de retablere området. købsprisen svarede ca. til nedrivningsomkostningerne, og mange
var derfor interesserede i at købe, men der viste sig at være et problem med mangelfuld
registrering og med den komplekse konstruktion med et schweizisk ejet selskab, og de kunne
ikke dokumentere, at der var betalt den rigtige skat, og skattemyndighederne begyndte derfor
at gøre udlæg i husene. de havde også fat i repræsentanten for det schweiziske selskab for at
se, om han kunne hjælpe. han var selv kortvarigt direktør i lake dümmer efter opfordring fra
juul, men de blev hurtigt enige om, at det ikke var hensigtsmæssigt, og niels kryger
andersen blev direktør i stedet og er det vist stadig. han mener, at de i finansiel stabilitet har
gjort, hvad de kunne for at begrænse tabet. anders moesgaard forlængede aftalen med
forpagteren af campingpladsen lige før, banken overtog aktierne, og det var meget ugunstigt
for et salg, da hun undlod at vedligeholde pladsen og betale skat og stak pengene i egen
lomme. der var en uopsigelighed på 3 år med forpagteren. campingpladsen er nu solgt, og
der udestår nogle huse, og restengagementet er solgt til cerberus, som er en amerikansk
kapitalfond.
                                             - 972 -
bevillingen var i første omgang baseret på de tre kautionister. han vil vurdere, at synerco og
dka i 2007 ville kunne løfte deres del, mens han er noget mere i tvivl for så vidt angår am-
gruppen. aktivets værdi faldt voldsomt i takt med finanskrisen.
centerplan allokton
foreholdt bind 3, side 852, mail fra michael elmgren 15. maj 2007, med engagementsaftale,
forklarede han, at leveau var en del af lindblads netværk, og sådan blev kontakten skabt. det
var baggrunden for, at lindblad skulle godkende aftalen. de må have haft en
forhåndsgodkendelse fra bestyrelsesformanden for at kunne udbetale lånet. foreholdt
posteringsoversigt bind 3, side 1290, forklarede han, at krediteringerne i november/december
2009, der tilbageføres i juni 2010 relaterede sig til voldgiftssagen med anders johnsson m.fl.,
som blev kørt af niels kryger andersen. engagementerne blev taget på egen bog, fordi
kryger andersen fandt det vigtigt at kunne dokumentere at kunne levere salgsgenstanden.
centerplan var under konkurs på dette tidspunkt, og transaktionen er drøftet med kurator, der
var indforstået. det ved kryger andersen mere om.
han ved ikke, om konkursboet var tilfreds med, at banken købte aktierne til kurs 10. han var
ikke en del af denne beslutning.
kbus
forholdt bind 3, side 1536, kreditindstilling, forklarede han, at han husker låneformålet. de
havde en drøftelse i banken omkring denne finansiering, som lindblad forespurgte på i
forbindelse med en kapitaludvidelse. han mente, at prisen var meget lav på dette lån, men det
blev tilføjet, at hvis ikke den korte bridgeperiode blev overholdt, ville renten stige, og det blev
også aktuelt. han talte med harry rosenberg i telefon en eller to gange, men havde ikke den
store dialog med ham. det var ikke i hans ferie. foreholdt bestyrelsesmødereferat 17. juni
2008, bind 1, side 1254, forklarede han, at han var af den opfattelse, at morsø sparekasse
skulle overtage kbus’ engagement i banken. da han fra brian steffensen fandt ud af, at det
ikke var bankens engagement, der skulle overtages af morsø sparekasse, irriterede det ham,
at han var helt uvidende om dette, og han talte med henrik juul om det, men han husker ikke
                                             - 973 -
nærmere, hvad der blev sagt. han ville gerne have kbus’ engagementet nedbragt. foreholdt
bind 3, side 1386, aftale vedrørende vindmøller i ungarn, forklarede han, at han ikke var
involveret i udfærdigelsen af denne. det var investment banking relateret. han kendte til
aftalen, men ikke i detaljer. han husker ikke, hvorfor lånet blev udbetalt før
kreditindstillingen, men der kan have været lavet et forberedende arbejde først og så den
endelige indstilling senere. foreholdt kreditaftale om udvidelser bind 3, side 1488 og 1490,
forklarede han, at han ikke husker, om han var involveret. foreholdt kreditindstilling bind 3,
side 1509, forklarede han, at han ikke traf beslutning om, at garantier vedrørende ungarn
skulle udgå. der var en tanke om at finde en ny niche inden for finansiering af sol- og
vindenergi. han husker, at han drøftede med juul, at denne del af projektet ikke ville blive til
noget. foreholdt bind 3, side 1506, mail 17. september 2009 fra martin hjort hansen, om
penge fra kell development, forklarede han, at han ikke kan uddybe det, der står i mailen.
forholdt mail 2. oktober 2009 til juul, bind 3, side 1508, forklarede han, at han ikke husker,
hvad han specifikt henviste til, men at det var vigtigt, at en person var ansvarlig. han har
været frustreret over, at der ikke var en sådan ansvarlig, eller at han i hvert fald ikke vidste
det. han ved ikke, hvad han mente med ”flere interesser”.
foreholdt forligsaftale bind 3, side 1662, forklarede han, at finansieringsselskabet af 11/2-
2010 på det tidspunkt var fusioneret ind i det, der var tilbage af roskilde bank. det var en
beslutning truffet i finansieringsselskabets bestyrelse, og det virkede som den bedst mulige
løsning. foreholdt bind 1, side 799, er forklaringen vedrørende opsigelsen den samme som
vedrørende tlp. forholdt bind 1, side 800, forklarede han, at lindblad var vigtig for at få
oplysninger fra rosenberg.
han har ikke nogen viden om, hvorvidt den kurs, kbus betalte for aktierne, indgik i
prisfastsættelsen.
forholdt kreditindstilling bind 3, side 1357, med oplysninger om formueoplysninger for
harry og annette rosenberg, om ”ejerne annette og harry rosenberg”, forklarede han, at
han kan have husket forkert, da han sagde, at der var et problem med at fastslå, hvem der var
ejer. han har ikke skrevet kreditindstillingen, og det kan også være forfatteren hertil, der har
misforstået noget. foreholdt bind 2, side 3159, mail af 24. august 2009, forklarede han, at det
                                             - 974 -
godt kan være marienlyst, han har tænkt på, at men at det også godt kan være, at pacific
dragon ejede begge selskaber.
om der var tale om tegning af nye aktier i capinordic i juli 2007, husker han ikke.
guava
foreholdt bind 3, side 1772, kreditindstilling, forklarede han, at det altid er relevant at vide,
hvad pengene skal bruges til, i hvert fald ved større lån. det er blandt andet relevant i forhold
til kreditpolitikken. foreholdt posteringsoversigt bind 3, side 2177, med overførsel til skjern
bank, mener han, at skjern bank var guavas hovedbankforbindelse. det er kreditafdelingens
og dermed hans fejl, at man ikke var opmærksom på, at fordringerne tilhørte guavas
datterselskaber og ikke guava, og at pantet derfor var værdiløst.
oskar jensen
forholdt bind 3, side 2186, mail fra juul, og hans svarmail, forklarede han, at det var en sag
med en debitor, som måtte betegnes som nærtstående til banken på grund af, at claus ørskov
var bestyrelsesformand. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 2193, forklarede han, at dette
var et eksempel på en opgave, hvor der ikke var ret meget tid til rådighed. det var den bedste
løsning inden for den givne tid. han husker ikke nærmere, hvordan han behandlede sagen,
eller hvad det endte med, men den blev ikke etableret. foreholdt mail 27. april 2007, bind 3,
side 2106, til michael mazzoni om, at sagen var bevilget, forklarede han, at der var et
betydeligt tidspres. havde han haft bedre tid, havde han nok haft et møde med debitor til
nærmere belysning af låneformålet. foreholdt bind 3, side 2270, henrik juuls notat,
forklarede han, at han husker notatet, som juul lavede et udkast til, hvorefter de gennemgik
det i fællesskab. når han præciserede, at det var et bestyrelsesanliggende, var det for at
mazzoni skulle forstå, at bestyrelsen skulle bevilge det, fordi det var et § 78 engagement. juul
bevilgede det efter at have vendt det med 3 bestyrelsesmedlemmer. han kan ikke svare på, om
ørskov var inhabil. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 2230, forklarede han, at han ikke
specifikt var modstander af denne bevilling. han husker ikke, hvad han gennemgik af
regnskabsmateriale. tanken var, at oskar jensen skulle kunne reagere hurtigt, når de fandt et
egnet udviklingsprojekt. starten af 2007 var rimeligt aktivt på dette område. det er altid rart
                                               - 975 -
at vide, hvad pengene skulle bruges til, og hvis der var aftalt pant i en ejendom, der skulle
købes, ville det være særligt vigtigt. engagementet forløb med et relativt stort tab efter en
rekonstruktion i 2008. han husker ikke, hvilket materiale der var, da han lavede indstillingen.
der var pant i aktier og en udbyttebegrænsning. han mindes ikke at have godkendt udbetaling
af udbytte. foreholdt bind 3, side 2418, forbehold vedrørende værdiansættelse af ejendomme,
forklarede han, at man optog ejendommene til den værdi, som man havde erfaring for, at de
kunne sælges til, og med en ekstern vurdering, så det virkede sobert nok.
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 2194, afsnit om risikoprofil, hvoraf fremgår, at anders
friis har oplyst, at finansiering er tilvejebragt, husker han ikke at have talt med friis, men det
kunne synes sådan. det har betydning for garantien, da det som udgangspunkt reducerer
risikoen.
mcs holding
foreholdt bind 4, side 2861, mail 24. april 2007 til lasse lindblad, om overtræk, forklarede
han, at lindblad havde dialogen med mark szigethy og havde en stribe møder med ham om
forskellige forretningsmuligheder for banken. der var derfor i starten ikke den store dialog
mellem banken og szigethy. foreholdt bind 1, side 1187, bestyrelsesmøde maj 2007,
forklarede han, at han ikke bevilgede denne midlertidige forhøjelse af engagementet, og han
ved ikke, hvem der gjorde det, men det må være juul, da han var den eneste anden, der havde
bevillingskompetence. han vil gå ud fra, at han blev orienteret om bevillingen af forhøjelsen
dengang. foreholdt bind 10, side 278, mail til søren hansen 23. april 2008 om stop for
realisering af notabeneaktier ”til i morgen”, forklarede han, at baggrunden var, at mcs havde
været i overtræk gennem en længere periode, og han havde forgæves forsøgt at få kontakt til
szigethy, der ikke reagerede på mail og telefonbeskeder, og de gik derfor i gang med
realisation. der var de to papirer, som er nævnt i mailen, og han valgte at starte med notabene
aktierne, hvorefter han blev kontaktet af lindblad, der bad om, at salget af notabene blev
udsat til i morgen, og at han i stedet solgte greentech. lindblad kendte formentlig til
realisationen, fordi nogen holdt øje med notabeneaktierne. man kunne se på børsen, at
banken var i gang med at realisere. han kan ikke huske, om lindblad sagde ”til i morgen”,
eller om der skulle træffes en ny beslutning næste dag. han husker ikke, hvorfor realisationen
                                             - 976 -
først blev genoptaget i august 2008. det må være ham og juul, der traf den beslutning. han
husker ikke, om lindblad var involveret.
strandgaard
foreholdt bind 4, side 3826, mail 7. maj 2008 fra lindblad til juul, forklarede han, at han ikke
specifikt husker denne mail, der er en specifikation til en kreditfacilitet, der virker meget
specifik for en opgave, der skulle være færdig til næste dag. det kan godt være et eksempel på
en arbejdsseddel, og derfor spurgte han juul, om han havde godkendt dette. det kunne være,
at juul havde haft en drøftelse med lindblad, mens han selv var på kursus om onsdagen. han
mente ikke, at der var den tilstrækkelige likviditet til dette lån. han husker ikke, om juul
svarede. som han husker det, købte strandgaard capee-beviser, som allerede var på bankens
bog, og derfor skulle der ikke bruges ny likviditet. foreholdt mail samme dag, bind 4, side
3829, forklarede han, at det var det samme som med oskar jensen, der skulle behandles
hurtigt, og han og juul havde talt om, at det ikke var en hensigtsmæssig måde at gøre det på.
dette er et eksempel på en sætning, han brugte, når han skulle beskrive de vigtigste
egenskaber for at arbejde i capinordic ”hvis man kunne læse tanker eller rejse tilbage i tid
kunne man få de oplysninger, der var nødvendige, og nå at udføre opgaverne”. forholdt mail
8. maj 2008, bind 4, side 3859, med opregning af materiale, der mangler, forklarede han, at
han ikke kan huske, om de fik materialet, inden engagementet blev bevilget. man havde ikke
nogen oplysninger om det cypriotiske selskab, der var debitor, men det var dækket af med
kautioner, og der var oplysninger på kautionisterne. han opfattede det som et ok tiltag i
forhold til capee-beviserne, der ikke genererede nogen form for afkast for banken. worst
case var, at man måtte holde sig til sit pant, og så var banken stillet som før, og så havde
banken fået renter
foreholdt kreditindstilling, bind 4, side 3963, 18. juli 2008 vedrørende forhøjelse til køb af
holding-aktier, forklarede han, at er han ikke sikker på, om det er ham, der har skrevet ”husk
lli på”, og han ved ikke, hvad det drejer sig om. der kan stå noget med ”refinansiering
tyskland”. han var involveret i omlægningen af engagementet i 2009. det var tænkt som en
kortere facilitet. men så kom finanskrisen, og engagementet kunne ikke flyttes til et andet
pengeinstitut. i 2009 styrkedes engagementet ved, at de fik sikkerhed i nogle ejendomme i
berlin, hvor de lå inden for grænserne og fik tinglyst pant. foreholdt bind 5, side 13,
                                              - 977 -
kreditindstilling med beskrivelse af omlægningen. det var ikke muligt at flytte mere end 46
mio. kr. til det tyske selskab, idet der ikke var flere mellemregninger, der kunne benyttes.
man omlagde resten til strandgaard holding, som sammen med strandgaard personligt
hæftede over for det cypriotiske selskab, og det ændrede ikke sikkerhedsstrukturen, og så
havde man en dansk debitor. det cypriotiske selskab var med hans øjne værdiløst. der var en
stribe møder med strandgaard, der præsenterede sine ejendomme og projekter. strandgaard
havde store eventualforpligtelser på k/s projekter, men han havde et fint overblik over
situationen. det tyske selskab var et reelt ejendomsselskab. i det hele var det en tilpasning
som følge af, at det oprindelige engagement ikke kunne flyttes som forudsat.
forholdet til henrik juul
fra starten havde de et godt samarbejde. juul var en direktør, der havde styr på lovgivningen,
og som han kunne gå til, og juul var hurtig til at komme med en holdning og en vurdering, og
det befandt han sig godt med. det fortsatte i 2007 og 2008, men omkring 2009 blev det mere
anspændt, og han var ikke sikker på, hvor han havde juul humørmæssigt, og han blev af juul
bedt om at redegøre for, hvordan han anvendte sin tid. han støttede sig til kathrine von
grumbkow, der havde samme opfattelse som han. i slutningen blev hyggesnakken mindre, og
det handlede kun om bankdrift. det var primært ham og von grumbkow, der havde kontakt til
henrik juul. han husker ikke, at juuls mor fik kræft og døde i slutningen af 2009, men han
husker, at der var noget personligt i relation til juul.
tlp holding
tlp var ejet af tom larsen. han fik information om engagementet fra henrik juul. tom
larsen havde en relation til lindblad ikke til banken. tom larsen var direktør i lasse
lindblads holdingselskab. foreholdt kreditindstilling 9. november 2007, bind 3, side 2999,
forklarede han, at han har lavet indstillingen. han mente ikke, at han havde den tilstrækkelige
information, men hvis juul havde nogle oplysninger, som han ikke selv havde, om, at dette
var en god forretning, så kunne han jo træffe beslutningen. på det tidspunkt kunne man ikke
retfærdiggøre en kredit af denne størrelse ud fra de oplysninger, han havde om aktiver og cash
flow. han udarbejdede indstillingen med de oplysninger, han havde, og i henhold til
                                             - 978 -
instrukser. foreholdt bind 3, side 3135, om håndpantsætning af colexon aktier, forklarede
han, at han ikke har deltaget i et møde i tyskland. efter bankens konkurs var der mange
aktieposter i colexon, der var pantsat, og der var også andre konkursboer, der havde sådanne
poster. derfor var der en vurdering af, at man kunne opnå en højere pris ved at sælge samlet,
og det blev der arbejdet på i finansiel stabilitet i samarbejde med eksterne parter.
retrospektivt kunne det måske være gjort bedre på en anden måde, hvis man kendte
kursudviklingen. han har hørt om colexon, at meget i dette selskab vedrørte projekter, der
ikke var realiseret.
henrik høtbjerg jespersen
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 3871, mener han ikke, at han var med til at udarbejde
den. den er vist udarbejdet af martin hjort hansen. det var et engagement, som han mente
faldt lidt uden for bankens låneformål. et lån på 500.000 til en privatperson, hvis
formueforhold ikke umiddelbart tilsiger det, hører ikke hjemme i en investment bank. det
kom som en forespørgsel via lasse lindblad. han har været orienteret om inddrivelsen, men
ikke involveret direkte. det var christian østergaard og martin hjort hansen, der havde flere
møder med henrik jespersen og gennemgik hans økonomi, og fandt ud af, at den bedste
løsning var et yderligt liggende pant i et sommerhus. han husker ikke, om engagementet blev
indfriet.
tzarevo invest
foreholdt bind 3, side 3752, samarbejdsaftale juni 2008, forklarede han, at han ikke har
foretaget en kreditbehandling af dette engagement. efter at aftalen var indgået, fik han
orientering om, at der var behov for et lån til dette selskab på disse vilkår. det var en
”arbejdsseddel”. han blev først orienteret, da aftalen var indgået. lånevilkårene i aftalen var
ikke sædvanlige, men det knytter sig til en investment banking transaktion. han fik at vide, at
man ikke kunne se dette isoleret, idet det hang sammen med at få lukket bulgarien. det er en
ekstrem billig finansiering. foreholdt mail 19. august 2008, til juul, bind 3, side 3769,
forklarede han, at han mente, at forholdene omkring den lave sats og uopsigelighed talte imod
lånet. politik var alt det, man ikke kunne forklare rationelt, eller hvor beslutningen var truffet
af andre, der havde yderligere information. han har ikke med inddrivelsen at gøre. som han
                                             - 979 -
husker det, var der i hvert fald en kautionist, frederik heegaard, der på etableringstidspunktet
kunne betale.
nanocover
foreholdt kreditindstilling 8. juli 2008, bind 3, side 3538, forklarede han, at sagen var
forankret i kreditafdelingen, men han husker ikke, om han eller martin hjort hansen var
kundeansvarlig. han havde hørt om nanocover, men var ikke involveret i indstillingen. det
var martin hjort hansen, der udførte det praktiske arbejde. han havde nok selv andre
opgaver. han mente, at engagementet var en smule specielt. der var tale om en rekonstruktion
af en virksomhed, der havde et produkt, der oprindeligt fik meget positiv omtale, men som
viste sig at kunne give sundhedsproblemer. nanocover kunne måske bruges som børsskal. det
var et atypisk engagement. foreholdt kreditindstilling bind 3, side 3594 vedrørende forhøjelse
i december 2008, forklarede han, at den alene er underskrevet af juul. martin hjort hansen
kørte denne sag. han var orienteret.
serendex
foreholdt bind 4, side 341, kreditindstilling, forklarede han, at kreditafdelingen var ansvarlig,
men han var ikke involveret i udarbejdelsen. kunden kom via lasse lindblad. han kendte til
sagen, og hans holdning var, at serendex var et udviklingsselskab, der ikke havde behov for
bankfinansiering men derimod egenkapital. det var et meget tidligt stadium af udviklingen af
noget medicinsk teknologi. efterfølgende er det blevet børsnoteret i oslo. på daværende
tidspunkt mente han ikke, at det passede ind i banken.
daintel
foreholdt kreditindstilling bind 4, side 219, forklarede han, at det også var martin hjort
hansen, der behandlede denne sag, og historien er den samme som vedrørende serendex.
man udviklede teknologi til lægejournaler, og efterfølgende blev det en succes, og
engagementet blev indfriet. det passede ikke ind i banken, og han sagde vist selv nej og
orienteret juul herom, men efterfølgende kom det til martin hjort hansen via juul. juul
kendte hans modstand også vedrørende serendex. begge engagementer kom via lindblad.
                                             - 980 -
korral
foreholdt bind 4, side 18, brev om tegning i notabene og manglende betaling, forklarede han,
at han ikke husker den specifikt. han husker godt korral, der var en corporate finance
virksomhed med blandt andre szigethy i partnerkredsen, og der var en del samarbejde med
capinordic koncernen via lindblad. på et tidspunkt var der en aftale om nogle
notabeneaktier, men han ved ikke nærmere, hvordan den opstod. han var ikke involveret i
denne aftale. han blev kundeansvarlig for den kredit, der var behov for som følge af aftalen.
tidligere var korral kunde i markets afdelingen. han var ikke involveret i en kreditvurdering,
da bevillingen blev givet. han kender ikke til, om hans medarbejdere eller juul var involveret.
foreholdt mailkorrespondance 16. og 17. april 2008 om notabene-aktier, bind 4, side 29,
forklarede han, at han ikke kan huske, om han stoppede realisationen af aktierne, eller i
hvilken form eller anledning lindblad henvendte sig til ham. han er overbevist om, at han har
drøftet det med henrik juul, men han husker ikke nærmere, hvad de drøftede. foreholdt
kreditindstilling bind 4, side 57, 5. november 2008, forklarede han, at han tror, at han har
udarbejdet denne. når hans navn ikke står på indstillingen, så er begrundelsen den samme
som tidligere. der var indgået en aftale et andet sted i huset, og han syntes, at forholdene var
lidt underlige. han meddelte juul, at han var imod bevillingen. foreholdt bind 4, side 73,
kreditindstilling om prolongering, 14. oktober 2009, husker han den ikke, men den var jo
allerede på bogen og skulle behandles, så det gjorde ikke nogen forskel, om hans navn stod
der. det var for sent at sige nej. foreholdt bind 4, side 56, kreditindstilling 5. november 2008,
forklarede han, at banken havde taget risikoen på aktierne, da man erhvervede dem, så
bevillingen forøgede ikke risikoen. kreditafdelingen var ikke involveret, da man besluttede at
tage den risiko.
administrationsselskabet
forud for centerplans og leveaus konkurs var han involveret i bevilling af engagementer, og
han var også involveret i den efterfølgende realisation af aktiver. lindblad havde kontakten til
leveau, og han var inviteret med til et møde med leveau, hvor leveau præsenterede idéen
om centerplan allokton. han deltog ikke i forhandlinger med leveau efter konkursen. det
var juul, lindblad og vist også kryger andersen, der stod for det. han har måske deltaget i et
                                              - 981 -
enkelt møde. han var ikke med på det møde, hvor man drøftede en redningsaktion lige
omkring konkurstidspunktet. han mener ikke, at andre fra kreditafdelingen deltog. han stod
med stor undren over for, at man ville yde et lån til leveau, når banken stod til et stort tab på
konkursen, men han fik at vide, at der var lavet en aftale med leveau, fordi han havde hjulpet
banken med at realisere nogle aktiver, vist nok nogle parkeringshuse. han kendte ikke til det
specifikke indhold af aftalen med leveau, og han hørte først om den, da der skulle ydes et lån.
han lavede indstillingen, som han var blevet bedt om men underskrev den ikke. foreholdt
bind 4, side 1550, mail 29. maj 2009 til juul om leveau, forklarede han, at det meget godt
beskriver hans observationer. der var tale om et lån, hvor det var svært at se, at det kunne
betales tilbage. det var bankmæssigt uklogt at give dette lån. han tror, at juul reagerede på
mailen ved at sige, at han skulle tage kontakt til leveau for at få yderligere information
herunder vedrørende hsh finansiering, og han fik også yderligere materiale, men hans
holdning ændrede sig ikke. foreholdt kreditindstilling bind 4, side 1573, mener han, at han
udarbejdede den. hans navn står der ikke, fordi han var modstander. det var hans afdeling,
der kunne lave arbejdet, og så blev det eksekveret.
nordicom
foreholdt kreditindstilling 4. november 2008, bind 4, side 526, forklarede han, at ”indstilles
til bestyrelsens principielle drøftelse” er udtryk for, at der ikke var tilstrækkeligt materiale til
en fuld analyse, og derfor besluttede han og juul, at de ville beskrive det så godt som muligt,
og så kunne bestyrelsen tage en principiel drøftelse af, om det var et forretningsområde for
banken, og så skulle man i givet fald indhente yderligere oplysninger. der skulle tages højde
for de tre forhold nævnt nederst i indstillingen, der alle talte imod bevillingen. foreholdt
bestyrelsesmødereferat bind 1, side 1273, forklarede han, at det passede fint, at engagementet
ikke blev bevilget. foreholdt bind 4, side 572, mail fra juul til ørskov og lindblad 18.
november 2008, om risikobekendtgørelsen, og bind 4, side 579, mail fra kathrine for
grumbkow 20. november 2008 om aflysning af bestyrelsesmødet den 25. november 2008,
samt hans mail til juul 21. november 2008, bind 4, side 483, om nordicoms lån til likviditet,
forklarede han, at han ikke kan forestille sig andet, end at han og juul drøftede dette. han var
modstander af lånet. det var dels på grund af nordicoms forhold og dels på grund af bankens
forhold. det var et faresignal, at nordicom med så stor en balance havde behov for et så
beskedent beløb. han husker ikke, om han fik svar på mailen fra juul. foreholdt
                                             - 982 -
kreditindstilling 4. november 2008, bind 4, side 512, forklarede han, at det var det lån, han
netop havde frarådet. ”indstilles til bestyrelsens vurdering” skal forstås på samme måde som
den tidligere indstilling. han mener, at han har skrevet indstillingen. han beskrev de forhold,
han havde konstateret i det materiale, han havde fået, så bestyrelsen havde det bedst muligt
oplyste grundlag. han havde ikke skiftet holdning til lånet. foreholdt bind 1, side 1276,
bestyrelsesmødereferat 25. november 2008, forklarede han, at han ikke husker mødet, men
han husker, at han ved en telefonopringning fra juul blev orienteret om, at bestyrelsen havde
bevilget lånet. hvis han havde været med på bestyrelsesmødet, så ville han være blevet
orienteret der og ikke efterfølgende. foreholdt bind 4, side 598, mail 1. december 2008 til
juul om likviditet, og 8. december 2008 om nordicom, forklarede han, at likviditetsopgaven
lå i hans afdeling. foreholdt bind 4, side 583, mail til juul 21. november 2008, forklarede han,
at han ikke husker, at den omtalte garanti var afdækket med kontanter. hvis det var tilfældet,
ville den blive nedvægtet krone til krone. banken har aldrig brudt likviditetskravene.
foreholdt bind 1, side 1276, bestyrelsesmødereferat, forklarede han, at han specifikt kan
huske, at han ikke deltog i det møde, hvor nordicom blev bevilget, fordi han efterfølgende fik
en telefonisk orientering om bevillingen. han kan ikke huske, om han deltog i et møde 25.
november 2008. han kan ikke huske, om det han er citeret for, var en information, der var
tilgængelig på det tidspunkt, eller om den kom efterfølgende. det han gav udtryk for, var det,
han skrev i kreditindstillingen.
dka consult
foreholdt bind 4, side 707, mail 22. september 2009 fra lindblad og videresendelse heraf til
juul, samt kreditaftale 25. september 2008, bind 4, side 708, forklarede han, at juul helt
sikkert har svaret, at han ikke kunne træffe beslutning alene, da det var et § 78 engagement,
og derfor skulle i hvert fald ørskov involveres. der var et møde med lindblad, juul og han
selv hvorunder ørskov telefonisk bekræftede, at der kunne ske forlængelse med 12 måneder
mod 10 mio.kr. i sikkerhed, og der kom så en committed facilitet mod yderligere sikkerhed
fra dka. under hans møde med juul og lindblad blev der foretaget et telefonopkald med
medhører til ørskov. foreholdt kreditindstilling bind 4, side 720, forklarede han, at han ikke
husker, om han eller martin hjort hansen skrev indstillingen. når der står side 721, at
forlængelsen blev bevilget, må det være en henvisning til telefonmødet med ørskov. der står
fejlagtigt ikke, at det var en committed facilitet. det er en relevant oplysning, der bør
                                              - 983 -
medtages i en kreditindstilling. bankens generelle interesse i ikke at have en committed
facilitet er, at banken kan reagere hurtigt, f.eks. hvis banken bliver nødlidende og har behov
for at kunne opsige lån.
toldbodgade
han var ikke involveret i eller orienteret om bankens opkøb af nordicom-aktier. det lå ikke i
kreditafdelingen. den 19. december 2008 var han ude at spise frokost med sin kone, og om
aftenen blev han ringet op af juul og orienteret om, at vagner havde trukket sig. det var først
den efterfølgende arbejdsdag, at han fik de nærmere detaljer om, hvad der var aftalt. foreholdt
bind 21, side 13, mail til juul 7. januar 2009 om toldbodgade, og juuls svar, og mail 19.
januar 2009 til juul og dennes svar, bind 4, side 854, samt kreditindstilling sendt pr. mail bind
4, side 855, og endelig kreditindstilling bind 4, side 825, forklarede han, at hans kendskab til
toldbodgade på det tidspunkt, var det, der stod i indstillingen. toldbodgade var et tomt
selskab. det var en mulighed for at flytte risikoen på aktierne, der var på bankens bog. med
de oplysninger han havde, var der et fuldt oplyst grundlag til at træffe beslutningen. foreholdt
bind 22, side 42, forklarede han, at han først efterfølgende blev bekendt med denne
konstruktion. foreholdt bind 4, side 946, kreditindstilling om forlængelse marts 2009,
forklarede han, at han mener, at han udarbejdede denne. foreholdt bind 22, side 43, 44, 45 og
46 med oversigt over betalinger og videreudlån, forklarede han, at han først blev bekendt med
toldbodgades videreudlån efterfølgende. han mindes ikke at have fået kendskab til
videreudlånet til renewagy, da han skrev indstillingen af 23. marts 2009. han husker ikke,
hvornår han fik kendskab til lån til kell og mellemværendet med dka. det ville have været
relevante oplysninger for ham at kende forholdet til dka, fordi det var en nærtstående til
banken. foreholdt bind 4, side 1104, aftale mellem dka og toldbodgade, med indbygget
option vedrørende colexon aktier, forklarede han, at han ikke kendte den før efter bankens
konkurs. det ville være relevant at vide, fordi det var en supplerende sikkerhed, og det var
relevant at kende til det, hvis der var en forpligtelse. engagementet var tiltænkt at skulle vare
3 måneder, men det blev væsentligt længere. hvis de forhold, der blev lagt til grund for
bevillingen, ændrede sig, så var det relevant at få dem frem. foreholdt mail 16. oktober 2009,
bind 4, side 999, om blandt andet mercon og toldbodgade, forklarede han, at det stemmer
fint med, at han ikke havde kendskab til toldbodgades videreudlån. det fik han ikke
oplysning om fra lindblad den pågældende dag. foreholdt bind 4, side 1126, opsigelse af
                                             - 984 -
toldbodgade, er hans forklaring den samme som vedrørende tlp. foreholdt bind 4, side
1368, hans forklaring i omstødelsessagen mod dka, forklarede han, at det, der var hans
ansvar, må være nedskrivningen. efter konkursen forsøgte man at realisere aktierne bedst
muligt. der skete et løbende salg af nordicom-aktierne, fordi man frygtede en negativ
påvirkning, hvis man lagde alle aktier ud på en gang. foreholdt bind 4, side 1302 aftale om
salg af colexon-aktier, forklarede han, at det relativt kort efter konkursen blev klart, at der
både i banken og andre steder i finansiel stabilitet var en stor eksponering over for colexon,
og derfor arbejdede man på et fælles salg, og det tog noget tid. han har ikke selv forestået
forhandlinger eller salg. foreholdt bind 20, side 632, kathrine von grumbkows indkaldelse til
bestyrelsesmøde og kreditindstilling af 19. juni 2009, side 633, forklarede han, at enten har
han lavet den, eller også var det martin hjort hansen. det var formentlig ham. ud fra
oplysningerne i indstillingen, var lånet fuldt dækket. der opstod et blancoelement som følge
af kursfald på nordicom-aktierne, men antallet af aktier ændrede sig ikke. foreholdt bind 20,
side 576, mail af 18. marts 2009, forklarede han, at han kendte bridgelånet på dette tidspunkt.
han må således have kendt det, da han skrev indstillingen den 23. marts 2009. han kan ikke
svare på, om han vidste det den 2. marts 2009.
                                          ___________
michael mikkelsen er foreholdt sine tidligere forklaringer i retssager, bind 2, side 3490, 3526
og 3815, bind 3, side 160 og 211, og bind 4, side 1345 og 2211 og har efter udsættelse på
gennemlæsning i det efterfølgende retsmøde vedstået disse forklaringer:
vedrørende sager anlagt af synercos konkursbo mod sagsøger:
retten i lyngbys dom af 2. september 2011 (bind 2, side 3490):
”michael mikkelsen har forklaret blandt andet, at han som kreditchef i capinordic bank a/s
var ansvarlig var synerco aps’ kreditter. hans kendskab til de bulgarske ejendomsprojekter
var meget begrænset.
                                              - 985 -
en gang i sommeren 2008 så han synerco aps’ årsrapport 2007. rapporten gav henset til
virksomhedens egenkapital og soliditet ikke anledning til initiativer eller bemærkninger fra
bankens side.
baggrunden for hans e-mail af 26. juni 2008 til kenneth marmetschke var en henvendelse fra
finanstilsynet, der havde foretaget en undersøgelse af eksponeringen mod ejendomssektoren.
i anledning af undersøgelsen blev da også holdt et møde med finanstilsynet. banken var ikke
enig i tilsynets vurdering af de enkelte engagementer, herunder synerco aps’ engagement og
sendte også efterfølgende et skriftligt svar til finanstilsynet. det var imidlertid bankens
vurdering, at det ikke var relevant at tage kampen op med finanstilsynet, fordi synerco aps
ville være i stand til at honorere tilsynets krav. synerco aps’ engagement var desuden et af
bankens mindre engagementer, og banken ville hellere tage diskussionen op i forhold til de
større engagementer. derfor tog banken kontakt til synerco aps om en nedbringelse af
engagementet, hvilket skete ved, at der efterfølgende blev overført aktier til et aktiedepot i
banken. han havde ikke indtryk af, at det havde været en vanskelig manøvre for kenneth
marmetschke.
på et bestyrelsesmøde i banken den 26. marts 2008 redegjorde han under henvisning til basel
ii-reglerne for synerco aps’ forhold. synerco aps, gearing var således blevet lidt højere end
tidligere i forbindelse med årsrapporten for 2007, og selskabet måtte derfor ved
kreditklassevurderingen nedgraderes fra en topplacering. synerco aps lå imidlertid stadig
over middel i vurderingen.
hverken han eller bankdirektør henrik juul har ham bekendt fra synerco aps modtaget et
brev af 30. september 2009 om, at engagementet var i "stop loss".
peter forchhammers udtalelser i artiklerne i børsen den 2. oktober 2008 gav anledning til
drøftelse i banken, men førte ikke til overvejelser om opsigelse af synerco aps’ engagement.
peter forchhammer har således altid været kendt for at være emotionel og for ikke at være
bange for at udtale sig til pressen. efterfølgende modtog han en telefonisk invitation fra
kenneth marmetschke til at deltage i et møde med de øvrige finansielle kreditorer den 8.
oktober 2008. forud for dette møde har han formentlig også haft en drøftelse med kenneth
marmetschke, men han husker ikke nærmere herom.
                                              - 986 -
på mødet den 8. oktober 2007 blev agendaen gennemgået punkt for punkt.
af hans noter fra mødet fremgår vedrørende pkt. l.a., at man ville konvertere en
mellemregning på 130 mio. kr. med peter forchhammer, hvorefter selskabet ville være
solvent med 70 mio. kr. stemningen på mødet bar præg af, alle var lidt rystede efter de store
kursfald, men man regnede med, at kurserne ville rette sig igen efter nogen tid. under mødet
gennemgik man også de unoterede projekter, der på opgørelsestidspunktet ikke indgik til slut-
salgsværdi. man arbejde derfor med en forventet merværdi, når disse projekter
blev sluttet både lake dümmer-projektet og tropical island-projektet indgik i denne
drøftelse. de prognoser, der blev fremlagt under mødet, blev blot taget til efterretning.
prognosen for et frasalg her og nu af lake dümmer-projektet var, der ville kunne opnås en
pris på 4-5 mio. kr., mens der ved et frasalg af tropical island-projektet ville kunne opnås en
pris på ca. 40 mio. kr. på et senere afholdt møde blev det besluttet at tilføre den fornødne
likviditet til tropical island-projektet, da man mente, at projektet havde en værdi.
han var alene rent bogføringsmæssigt inddraget i de transaktioner, der skete i forhold til c3
invest aps. c3 invest aps havde konti i banken, og de transaktioner han foretog, skete på
grundlag af en instruks fra senior jurist birgitte drewes. de to transaktioner på 9 mio. kr., der
den 6. oktober 2008 henholdsvis kl. 14.04 og 14.06 er foretaget vedrørende henholdsvis
bulgarien fase ii og bulgarien fase i er onlinetransaktioner, der er foretaget i en glidende
proces. de 9. mio. kr., der kortvarigt stod på synerco aps konto, ville syncrco aps således
ikke have haft mulighed for at trække, også fordi en webbankoverførsel maksimalt ville
kunne være på 500.000 kr. og i øvrigt først ville blive clearet om natten.
synerco aps engagement i capinordic bank a/s var generelt set ikke et kundeforhold, som
krævede særlig opmærksomhed eller var undergivet særlige rådighedsindskrænkninger.
banken indvilligede i at oprette en modregningsfri konto den 13. oktober 2008, fordi man
havde tiltro til de manøvrer, der var i gang. flere banker havde mulighed for at overføre beløb
til kontoen. det forlød også, at der ville komme en kapitaltilførsel, men det skete ikke.
på foranledning af dexia bank antog de finansielle kreditorer på mødet den 8. oktober 2008
thomas strøbæk som konsulent. hans opgave var at forestå en koordineret afvikling a f de
                                             - 987 -
større aktieposter. der var ingen bemærkninger til den rapport a f 27. oktober 2008, som
thomas strøbæk udarbejde til de finansielle kreditorer. på bankens bestyrelsesmøde den 6.
november 2008 var der stadig forventning om, at synerco aps ville være i stand til at betale
de finansielle kreditorer fuldt ud navnlig på grund af merværdien af udviklingsprojekterne i
form af f.eks. lake dümmer-projektet og tropical island-projektet.”
retten i lyngbys dom af 2. september 2011 (bind 2 side 3526)
”michael mikkelsen har forklaret blandt andet, at capinordic bank a/s ikke fungerede som
primær eller daglig bankforbindelse for synerco aps, idet banken først og fremmest var en
investeringsbank. han havde navnlig kontakt med kenneth marmetschke hos synerco aps,
og kontakten var som hovedregel telefonisk.
hans mail a f 26. juni 2008 til kenneth marmetschke skyldtes, at finanstilsynet som led i en
inspektion havde forlangt bankens risiko nedbragt i forhold til synerco aps. banken var ikke
enig i finanstilsynets vurdering, men valgte ikke at satte sagen på spidsen over for tilsynet, da
synerco aps alene var et mindre engagement nedbringelsen af risikoen skete i øvrigt ved, at
der til sikkerhed af synerco aps blev overført en portefølje af aktier i comendo a/s til
banken. hans mail af 26. juni 2008 kan derfor ikke tages som udtryk for
problemer i synerco aps. omstændighederne i forbindelse med kapitalforhøjelsen i olicom
a/s i sommeren 2008, hvor han efter at have konsulteret bankdirektøren, tillod, at synerco
aps’ kredit på konto 1537 blev udvidet med 4.000.000 kr. til godt 13.000.000 kr. gav heller
ikke anledning til bekymring. han er bekendt med, at banken i foråret 2008 i forbindelse med
sbs estates-projektet ydede synerco aps en a conto betaling mod, at banken fik pant i
aktierne i projektet.
der var ingen særlig overvågning a f synerco aps’ dispositionsret i banken. tilbageførslerne
af de beløb, der den 29. september 2008 blev overført til sydbank, morsø sparekasse og spar
nord, er således ikke sket på hans foranledning. kreditaftalen vedrørende konto nr. 1871 løb
oprindelig til den 1. marts 2007. aftalen blev senere ændret, således at løbetiden var indtil
videre.
                                              - 988 -
indholdet af avisartiklerne i børsen den 2. oktober 2008 kom som en overraskelse for ham.
det er muligt, at det var samme dag, han ringede til kenneth marmetschke, og at han under
denne telefonsamtale blev gjort bekendt med mødet med de finansielle kreditorer den 8.
oktober 2008. han havde forud herfor modtaget brev om, at der skulle holdes et sådant møde.
på mødet den 8. oktober 2008 drøftede man en konvertering af mellemregningen med peter
forchhammers selskab getconnected a/s, der ville indebære, at synerco aps blev solvent.
herudover blev det nævnt, at synerco aps også havde nogle udviklingsprojekter, der ville
kunne give et afkast, hvis de blev gennemført, herunder lake dümmer-projektet og tropical
island-projektet. ved et kontrolleret salg her og nu ville lake dümmer-projektet kunne
indbringe omkring 5 mio. kr., og tropical island-projektet ville kunne indbringe 40 mio. der
var enighed om, at der ikke skulle være et brandudsalg her og nu.
spørgsmålet om oprettelse af en modregningsfri konto blev også drøftet på mødet, og han
forelagde efterfølgende spørgsmålet for bankens direktør, der gav sit tilsagn hertil. på mødet
den 8. oktober 2008 blev det nævnt, at synerco aps havde likvider, men at man ikke kunne
renteservicere i rekonstruktionsperioden.
synerco aps havde ikke et stort engagement i banken i forhold til andre kunder. han har
redegjort for synerco aps forhold på et bestyrelsesmøde i banken i foråret 2008. baggrunden
var, at selskabet var blevet nedgraderet fra en topplacering, men stadig til en god placering, i
henhold til basel it-reglerne.
hans redegørelse på bestyrelsesmødet indebar ikke, at der blev foretaget initiativer
i forhold til synerco aps.
de kautioner, der blev stillet for kreditaftalerne i banken, var alle reelle, da lånene blev ydet.
capinordic bank a/s lagde imidlertid ved ydelsen af kreditterne vægten på oplysningerne om
synerco aps' forhold.
overførslen af 1.080.000 kr. vedrørende lake dümmer invest aps den 1. oktober 2008 blev
foretaget af ham som led i inddækning af et overtræk. det skete på et tidspunkt, hvor han
havde meget travlt. banken havde tidligere foretaget sådanne inddækninger. han blev selv i
                                              - 989 -
begyndelsen a f 2009 direktør i lake dümmer invest aps i forbindelse med, at banken, hvor
han fortsat er ansat i afviklingsselskabet, blev ejer af projektet. forud for synerco aps’
konkurs havde han intet med projektet at gøre.
salget af aktiver i synerco aps i september 2009 skete ikke på bankens foranledning.”
østre landsrets dom af 3. juni 2014 (bind 2, side 3815)
”michael mikkelsen har supplerende forklaret blandt andet, at han nu er ansat i finansiel
stabilitet a/s. han var som kreditchef i capinordic bank a/s kundeansvarlig i forhold til
både lake dümmer invest aps og i forhold til synerco aps. capinordic bank a/s var en
investeringsbank og derfor mindre tæt på sine kunder end den typiske bank. baggrunden
for, at han havde travlt den dag, hvor han foretog overførslen af de 1.080.000 kr. var, at det
var en dag, hvor man i banken inddækkede mange overtræk efter den almindelige kvartårlige
rentetilskrivning.
der blev typisk foretaget inddækninger af ejer og kautionist, når lake dümmer invest
aps’ konto var i overtræk. han mindes ikke lignende situationer, hvor man fra capinordic
bank a/s’ side på samme måde uformelt har foretaget inddækning mellem kunders konti.
at han foretog inddækningen uden en formel instruks havde at gøre med peter forchhammers
særlige forhold til banken. forchhammer havde været med til at stifte capinordic
bank a/s og han kom jævnligt i banken i forbindelse med forskellige investment banking
projekter. han opfattede det sådan, at der var en forståelse om, at man på denne måde kunne
inddække overtrækket på grund af synerco aps’ kautionsforpligtelse. han husker
ikke, hvornår han drøftede inddækningen med kenneth marmetschke, men han er sikker
på, at det har været drøftet med marmetschke enten den 1. eller 2. oktober 2008, hvor
marmetschke også har fået en kvittering for overførslen.
overførslen af de 9 mio. kr. til synerco aps’ konto og herefter videre til capinordic bank
a/s den 6. oktober 2008 skete i henhold til birgitte drewes instruks. han havde ikke været
nærmere inde i den bagvedliggende transaktion. at han foretog de praktiske posteringer
skyldtes, at birgitte drewes ikke havde systemadgang.”
                                             - 990 -
sø- og handelsrettens dom 31. oktober 2011 (bind 3, side 160)
”michael mikkelsen har forklaret, at han i 2008 var ansat i capinordic bank med ansvar for
kredit og risikostyring. i dag er han ansat som afdelingschef i fs finans a/s, det tidligere
finansieringsselskabet af 11/2 2010 a/s.
jesper jørgensen rettede den 29. oktober 2008 henvendelse til henrik juul i capinordic bank
vedrørende ombytning af gældsbrevene. samme dag kom jesper jørgensen ind i banken og
foreviste de originale gældsbreve, hvorefter håndpantsætningsaftalen blev konciperet mens
jesper jørgensen ventede udenfor. selve aftalen blev konciperet af torben lyst, som var
seniorjurist i capinordic bank.
jesper jørgensen havde forklaret at han ønskede at få frigivet ejerpantebrevet til at skaffe
yderligere likviditet så han kunne afværge den foranstående tvangsauktion. capinordic bank
var ikke interesserede i, at hverken jesper jørgensen eller selskabet adr, som kautionerede
for samtlige datterselskabers hæftelser, kom i økonomisk uføre, hvilket måtte forventes,
såfremt tvangsauktionen blev gennemført. tværtimod ønskede banken at sikre en debitors
overlevelse, og dermed en fremtidig betalingsevne. ombytningen var ikke blevet drøftet i
banken forud for den 29. oktober 2008. der var ikke nogen i banken, som vidste, at selskabet
adr var insolvent kun at det var illikvidt. illikviditeten kunne konstateres, da selskabets lån
var blevet kaldt og da dets aktiver var svært realiserbare. aktiverne bestod blandt andet af
aktier i comx og [olicom].
lasse lindblad var administrerende direktør i capinordic a/s, men ikke i capinordic bank
a/s. der var ingen i banken, som var orienteret om den mailkorrespondance, som jesper
jørgensen havde haft med lasse lindblad. capinordic a/s solgte andre ydelser end
bankforretning, og jesper jørgensen og lasse lindblad lavede i den henseende andre
forretninger sammen. man kan ikke på e-mailadressen se, om den er sendt fra banken,
forvaltningsselskabet eller moderselskabet. alle e-mailadresser i capinordic koncernen hed
capinordic.com. lasse lindblad var ikke involveret i selve ombytningen, men blev orienteret
herom på et efterfølgende bestyrelsesmøde.
                                             - 991 -
hverken pantebrevet eller gældsbrevene repræsenterede en værdi i capinordic banks interne
opgørelse. forud for ombytningen var de blevet forelagt comx holdings årsrapport for 2007,
samt de omtalte balanceoversigter. det fremgik deraf, at selskabet havde en negativ
egenkapital. selvom gældsbrevene ikke repræsenterede en værdi på det tidspunkt, valgte de at
tage dem til sikkerhed, da det er god bankskik at tage de sikkerheder, man kan få.
foreholdt redegørelsen fra kromann reumert, herunder at lasse lindblad deltog i bankens
drift, forklarede michael mikkelsen, at redegørelsen er en ekstrakt af en 200 siders lang
rapport, som koncentrerede sig om langt større engagementer, som lasse lindblad havde
deltaget i. det konkrete engagement på 24 mio. kr. var ikke stort i capinordic bank, og ikke
et som lasse lindblad deltog i.
foreholdt e-mailkorrespondancen mellem jesper jørgensen, lars falster fra fih
erhvervsbank og lasse lindblad, herunder om at jesper jørgensen skulle til møde i banken
med lasse lindblad, forklarede michael mikkelsen, at capinordic a/s og capinordic bank
a/s delte adresse og reception, hvorfor en vis sammenblanding af begreberne ofte skete.
finn helmers motivation til at købe fordringen mod adr og gældsbrevene var hans meget
store eksponering mod comx koncernen. finn helmer havde investeret alt, hvad han ejede i
comx koncernen. da finn helmer ikke havde likviditeten, finansierede capinordic bank
købet ved at yde finn helmer et tilsvarende stort lån. capinordic bank vurderede, at
gældsbrevene ikke repræsenterede en reel værdi, og at jesper jørgensens betalingsevne var
tvivlsom, hvorfor de med lånet på 18 mio. kr. til finn helmer blot foretog et debitorskifte
med henblik på fremadrettet at få pengene hjem igen. michael mikkelsen var ikke selv
involveret i den transaktion, og havde ikke selv haft drøftelser med finn helmer om køb af
gældsbrevene. gældsbrevene ville ikke, efter hans vurdering, kunne sælges til nykredit, da
nykredit havde pant i alle realaktiverne i comx koncernen; fibernet, serverfaciliteter etc., så
de kunne træde til deres pant og flytte aktiverne, hvis capinordic bank påbegyndte en
inddrivelse. nykredit havde derfor ingen interesse i at betale for gældsbrevene.”
østre landsrets dom af 28. november 2012 (bind 3, side 211)
”michael mikkelsen har supplerende forklaret blandt andet, at han i dag er ansat i finansiel
stabilitet.
                                            - 992 -
ham bekendt var der ikke nogen i banken, som vidste, at adr var insolvent. han har heller
ikke på noget tidspunkt givet udtryk for, at adr var insolvent i konkurslovens forstand.
det var hans opfattelse, at adr nok ikke havde kontanter, men der var aktiver i selskabet.
en opgørelse i konkurslovens forstand ville sikkert have afsløret, at det ikke var muligt at
skaffe likviditet, men det var der ikke nogen, der kunne på dette tidspunkt under den
finansielle krise.
det var lasse lindblad, som modtog den i dommen nævnte e-mail af 3. oktober 2008. det
var ikke banken, som modtog denne. på ombytningstidspunktet udgjorde engagementet
med adr ca. 26 mio. kr. og var sikret ved ejerpantebrevet, en selvskyldnerkaution fra jesper
jørgensen samt pant i nogle polske virksomheder. jesper jørgensens formue på ca.
186 mio. kr. i indkomst- og formueopgørelsen for 2007 bestod navnlig i værdipapirer for
ca. 124 mio. kr. i adr. på vurderingstidspunktet blev der taget udgangspunkt i going
concern, men selv efter fradrag af denne post, var hans formue positiv.
grundtanken bag banken var, at nære venner og samarbejdspartnere skulle udgøre
forretningsgrundlaget, og at det herfra skulle spredes til deres omgangskreds. derfor var det
naturligt, at lasse lindblad og andre medvirkede, da banken indgik i et engagement med
jesper jørgensen. han går ud fra, at lasse lindblad kendte jesper jørgensen via peter
forchhammer. han har dog ikke viden herom, herunder om de gjorde forretninger med
hinanden. der blev den 24. januar 2007 afholdt et møde med adr med deltagelse af vidnet
og lasse lindblad. der var også god grund til, at lasse lindblad blev involveret i og deltog i
senere møder om engagementet, herunder i drøftelser om salg af den ejendom, banken havde
pant i. det er derfor ikke usædvanligt eller unaturligt, at lasse lindblad fremgår som c. c.
modtager af en række e-mails om engagementet med adr.
ved indgåelsen af engagementet med adr var det forudsætningen, at det skulle afvikles i
forbindelse med et forventet snarligt salg af ejendommen. engagementet var i november 2007
forfaldent som følge af misligholdelse. bankens direktør henrik juul forlængede dog
engagementet i en periode efter en drøftelse med jesper jørgensen, og maksimum blev vist
også forhøjet, så der ikke var noget overtræk.
der var ikke drøftelser om ombytning af sikkerheden forud fra den 29. oktober 2008. adr
                                             - 993 -
kunne ikke på dette tidspunkt indfri engagementet tanken var alene at afværge en
tvangsauktion ved et snarligt salg, som forudsatte en frigivelse af bankens pant. vidnets
overvejelser om det realistiske heri var ikke relevant, men han vil i dag mene, at en salgspris
på
165 mio. kr. var realistisk. det gældsbrev, som han fik med en mail den 2. oktober 2008,
kan have været vedrørende adr, men det var ikke et gældsbrev omhandlet af denne sag.
det er dog udtryk for, at der var drøftelser om supplerende sikkerhed på dette tidspunkt.
hele ombytningen skete i løbet af én dag ved, at jesper jørgensen ringede til henrik juul om
formiddagen, hvorefter han accepterede bankens forslag, som herefter blev gennemført senere
samme dag. ifølge jesper jørgensen var det ikke alle de pantebreve, der var lyst på
ejendommen, som var udtryk for underliggende gældsforhold. der var ikke noget marked
for salg af de gældsbreve, som banken modtog. der er ikke betalt renter i de sidste 2 – 2½ år
på det lån, som finn helmer fik til overtagelse af gælden. det er misligholdt, men der er ikke
fundet grundlag for at indgive konkursbegæring, da han samarbejder med finansiel
stabilitet.
henrik juul sikrede, at der var en meget tydelig adskillelse mellem banken og capinordics
øvrige aktiviteter og personale.”
retten i holbæks dom 16. august 2013 (bind 4, side 1345)
”michael mikkelsen har forklaret blandt andet, at han var kreditchef i capinordic bank og
senere kreditdirektør indtil bankens konkurs i februar 2010. han blev efterfølgende
overdraget til finansiel stabilitet, hvor han siden 2010 har forestået afvikling af engagementer
- først for capinordic bank og senere for andre banker. han er fortsat ansat i finansiel
stabilitet.
han blev kreditdirektør i sommeren 2008. han havde fast gage. han var som kreditdirektør en
ledende medarbejder og deltog i dele af bestyrelsens møder. han var en del af ledergruppen,
men ikke en del af direktionen.
                                             - 994 -
han var ikke involveret i transaktionen omkring toldbodgade 10 b aps' overtagelse af
aktiepost i nordicom og finansieringen heraf den 19. december 2008. han havde fri den
pågældende dag og var ude at spise med sin hustru.
han blev af bankens direktør henrik juul orienteret om forhøjelsen af toldbodgade 10 b
aps' engagement med 9 mio. kr. han har foranlediget gældsbrevet af 23. december 2009
vedrørende kreditforhøjelsen produceret på baggrund af bankdirektør henrik juuls opdrag.
han husker ikke, om han selv stod for indtastning af gældsbrevet.
han var ikke bekendt med, at dka consult a/s' gæld til toldbodgade aps steg med ca. 8,5
mio. kr. i dagene efter provenuets udbetaling.
forevist aktielånsaftalen af 23. december 2009 bemærkede han, at han ikke mindes at have set
dokumentet i december 2009. han husker ikke, om han har set dokumentet senere i forløbet.
han har set den i forbindelse med konkursbegæringen eller først under denne sag. han har
inden retsmødet fået sagens ekstrakt udleveret af sagsøgeren. aftalen er en aftale om salg til
en markant højere værdi. i forhold til toldbodgade 10 b aps' solvens, mener han, at banken
burde have været gjort bekendt med aftalen.
engagementsudvidelsen var samtidig en nedbringelse af et andet engagement, hvor man så
flyttede sikkerheden, over i 224.000 stk. aktier i colexon energi, fra et depot, der ubetinget
tilhørte den anden debitor, over i det nye depot, som tilhørte toldbodgade 10 b aps. aktierne
var pantsat til sikkerhed for engagementet. de 224.000 aktier blev allerede lagt til sikkerhed
for tlp holdings engagement.
forevist toldbodgade 10 b aps' brev af 23. maj 2010 til dka consult a/s om udnyttelse af
købsaftalen forklarede han, at banken ikke blev orienteret herom. aktierne lå fortsat i et depot
ejet af toldbodgade 10 b aps.
forevist børsnotat af 21. december 2009 om tom larsens salg af toldbodgade 10 b aps til
bregnerød auto aps bemærkede han, at han ikke husker præcist, om man før eller efter den
23. december 2009, hvor aftalen med banken blev underskrevet, var bekendt med ejerskiftet.
de var orienteret om det, for hele tanken var at nedbringe tom larsens samlede engagements
                                             - 995 -
eksponering efter finanstilsynets besøg i begyndelsen af 2009. der var ikke den store
spredning, idet man alene flyttede den sikrede del af engagementet. med koncernen var der et
delvist dækket engagement. det blev flyttet ud, og så havde man så den udækkede del tilbage.
der var ikke nogen forbedring i engagementet. den udækkede del af tlp holdings
engagement var den dyre del for banken. denne del udgjorde den flyttede del på 7-7,2 mio.
kr. det bibragte ingen værdi i den sammenhæng, fordi den dyre del for banken var den
udækkede del af tlp holdings engagement. som han husker det, blev der flyttet omkring 7
eller 7,2 mio. kr.. ydermere fandt en udvidelse sted på baggrund af en kursstigning på
nordicom aktierne, således at engagementet, altså de samlede 9 mio. kr., stadig var på dækket
basis i toldbodgades regi. der var ikke overskydende sikkerhed.
det kan godt passe, at han den 28. oktober 2009 kl. 11.36 har sendt en mail til bankdirektør
henrik juul under emnet: toldbodgade. den beskrevne transaktion understøttede ikke tlp
med yderligere 4,4 mio. kr. i sikkerhedsværdier. det ligger isoleret i forhold til toldbodgade.
desuden er mailen fra oktober. som han har regnet det ud, faldt nordicom aktien i perioden
fra oktober til december 2009, og dermed var der også en faldende sikkerhedsværdi.
han kan ikke sige noget om baggrunden for bankens opsigelse af toldbodgade 10 b aps'
engagement af 27. januar 2010. lasse lindblad var fratrådt som koncerndirektør den 19.
januar 2010, hvorefter henrik vad tiltrådte. han tog selv på skiferie den 20. januar og var den
27. januar på vej hjem fra skiferie. der er på brevet underskrevet for ham. det ligner
bankdirektør henrik juuls underskrift. det var ikke hans beslutning. efter hvad han har hørt,
blev beslutningen truffet på et bestyrelsesmøde i banken.
toldbodgade 10 b aps' engagement var i perioden fra engagementsudvidelsen til opsigelsen
ikke misligholdt. det var svært at misligholde, idet der ikke var en fast aftale om afvikling.
der var objektive indikationer på værdiforringelse på toldbodgade. det blev ikke nedskrevet.
det var hans ansvar.”
sø- og handelsrettens dom 21. juni 2012 (bind 4, side 2211)
”michael mikkelsen har forklaret, at han er bankuddannet og efterfølgende har taget en hd i
finansiering. i maj 2006 blev han kontaktet af lasse nørgaard, som var steen brydes
                                             - 996 -
partnerkollega. de var ved at stifte capinordic bank a/s, hvor vidnet i november 2006 blev
ansat som kreditchef. det var han frem til bankens konkurs i 2010. fs finans a/s skønnede
efterfølgende, at han ikke havde noget ansvar for konkursen og tilbød ham ansættelse. han er
fortsat ansat hos fs finans a/s som afdelingschef. steen bryde var medlem af bestyrelsen for
capinordic bank a/s, men fratrådte i januar 2008 i forbindelse med hans forsøg på
overtagelse af nordic tankers a/s. forsøget gav så meget bad will for capinordic, at det blev
besluttet at steen bryde og hans del af organisationen måtte gå andre veje. capinordic bank
a/s ønskede ikke at finansiere overtagelsen af nordic tankers a/s, fordi banken ikke ydede
lån til sådanne formål. han er først blevet bekendt med steen brydes engagement i vitus i
foråret 2008, i forbindelse med at en sikkerhedsstillelse fra et selskab ved navn
ejendomsselskabet 4 kløveret aps blev afvist af banken.
brevet til cc invest aps og cc finans aps af 14. marts 2008 blev skrevet, mens han ikke
selv var på kontoret. han har senere af tina jørgensen fået af vide, at hun var blevet pålagt at
skrive brevet af lasse lindblad og koncerndirektøren, der havde været i dialog med steen
bryde og brian søholt petersen. tina jørgensen mente, at brevets indhold var i strid med den
måde, de i øvrigt arbejdede på, og havde derfor krævet, at lasse lindblad, der var fra bankens
moderselskab, medunderskrev brevet. tina jørgensen fortalte ham om engagementet lige før
eller lige efter brevet blev sendt. de var da kun tre ansatte i kreditafdelingen, så derfor kendte
tina jørgensen alle sagerne og til strategien for engagementer. det er hans opfattelse, at steen
bryde var gået direkte til direktøren udenom kreditafdelingen. når man accepterede
håndpantsætningen, skyldtes det, at der forelå et lånetilbud fra brfkredit a/s, som gav plads
til det eksisterende pant og realisationsomkostningerne, og da der var en rimelig
sikkerhedsmargin i forhold til bankens engagement. pantsætningen skulle falde på plads på
meget kort tid. bankens advokat troels tuxen havde imidlertid rejst spørgsmålet om
mindretalsaktionærernes stillingtagen til håndpantsætningen. de vidste således godt, at der
var minoritetsaktionærer, for steen bryde havde oplyst, at han ikke ejede 100 % af aktierne.
det var også derfor, at de henvendte sig til det uvildige bestyrelsesmedlem, advokat mads
roikjer, og ikke kun til steen bryde og brian søholt pedersen. banken var således klar over,
at der også var andre aktionærer. når de fraveg kravet, som fremgår af advokat troels tuxens
brev af 7. marts 2008, om bekræftelse fra alle aktionærerne, så skyldtes det tidsfaktoren, idet
banken ville sikre sig imod indsigelsen om pant for gammel gæld og dermed risikoen for
omstødelse. banken accepterede en underskrift fra det uvildige bestyrelsesmedlem, advokat
                                             - 997 -
mads roikjer, der var partner i et advokatfirma og som havde en selvstændig
ansvarsforsikring. han vidste derimod ikke, at advokat mads roikjer sad i bestyrelsen på
steen brydes foranledning. banken accepterede reelt, at hans underskrift var tilstrækkelig. de
øvrige bestyrelsesmedlemmer var for involverede til, at man kunne nøjes med deres
underskrifter. tina jørgensen har fortalt ham, at hun rykkede advokat mads roikjer for hans
underskrift og også sørgede for, at papirerne blev overbragt med bud. banken havde interne
retningslinjer for, hvem der kunne underskrive for selskaber ved belåning, men dette
engagement lå ifølge bankens interne forskrifter og i forhold til vitus vedtægter i en
»gråzone«. de havde kontrolleret vitus' vedtægter og konstateret, at der var en
”elastikbestemmelse”, hvorefter selskabet også måtte drive ”anden virksomhed efter
bestyrelsens bestemmelser”, og de fandt derfor, at dette også omfattede en håndpantsætning.
de gik derefter ud fra, at det var bestyrelsens beslutning, at denne bestemmelse skulle
benyttes, og det var derfor, vitus stillede sikkerheden. hvis beslutningen var i strid med
formålsbestemmelsen, burde advokat mads roikjer være fratrådt i bestyrelsen og have nægtet
at godkende pantsætningen. han havde forstået, at når advokat mads roikjer ikke bare skrev
under i blinde, så skyldtes det, at denne tog sin bestyrelsespost alvorligt. det fik ham ikke til
at overveje andet end, at advokat mads roikjer undersøgte forholdene, før denne underskrev.
det ville have undret ham meget, hvis advokat mads roikjer ikke havde skrevet under.
imidlertid krævede formalia to underskrifter, og så blev det brian søholt pedersens
underskrift, der blev den anden. de følte sig heller ikke forpligtet til at give vejledning til
vitus om bl.a. mifid, da der jo var tale om et professionelt ejendomsselskab med en
professionel bestyrelse, som ydermere havde en advokat som medlem.
cc finans aps betalte ikke afdraget på gældsbrevet med to mio. kr. den 30. juni 2008. dette
skete heller ikke den 30. september 2008. af omstødelsesmæssige hensyn blev der dog først
iværksat inddrivelse af gælden i efteråret 2008. hvis der ikke var blevet stillet pantesikkerhed
af vitus over for banken, ville der formentlig være indgivet konkursbegæring mod bl.a. cc
finans aps. han havde ikke selv kendskab til vitus' økonomi eller de foretagne
udbetalinger til fortis bank a/s og roskilde bank a/s i foråret 2008.”
                                      __________________
jan thorsen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
                                             - 998 -
han blev cand. merc. i 1986 eller 1987, og hans første job var i a.p. møller, hvor han var i 7
år. han var senere blandt andet i mckinsey, i nordea og i finansbanken. i 2002 stiftede han
proviso, der var et fondsmæglerselskab, der lavede corporate banking. det blev solgt efter 3
år til keops for 75 mio. kr. med tillæg af egenkapitalen dvs. i alt 115 mio. kr. han havde en
partner, der hed jan severin. han fulgte med ved salget til keops og fortsatte som
administrerende direktør i det, der nu var et datterselskab i keops. et år senere blev det
videresolgt til capinordic for 330 mio. kr. det anså han for at være en meget høj pris. han
fulgte igen med ved salget til capinordic a/s. han havde skrevet under på en 5-årig lock-up
klausul, der ikke gjaldt i tilfælde af væsentlige ændringer. han kendte capinordic, og hans
indtryk var ikke godt. det drøftede han med sine kolleger. han fortsatte som administrerende
direktør. efter bankens oprettelse blev han direktør for corporate finance. alle andre
medarbejdere i proviso fik en dobbelt ansættelseskontrakt i proviso og banken, men det
mener han ikke, at han fik. formelt var juul administrerende direktør, men reelt refererede
han til lindblad og bryde i den rækkefølge. det var utænkeligt andet. hans samarbejde med
lindblad var civiliseret. han kom i bestyrelsen for capinordic property management. det
blev han bedt om få måneder efter fusionen. han spurgte advokat dan moalem, der sagde, at
det var han nok forpligtet til. capinordic property management havde kun én kunde, capee.
han sagde op efter små 9 måneder. ole vagner havde behandlet ham godt, og handelen med
capinordic var ikke blevet til noget, hvis han ikke fulgte med, og han var juridisk forpligtet til
at blive i 5 år med en konventionalbod på 10 mio. kr., hvis han sagde op i utide. denne
klausul blev dog ændret. capinordic havde ry for at være et farligt sted. der var således en
farlig tone blandt dem, der var tæt på transaktionerne. han blev fritstillet i januar 2008. i
opsigelsesperioden arbejdede han med clarice og med plaza hotel group. foreholdt bind 1,
side 725, referat af direktionsmøde 16. januar 2007, forklarede han, at sigtet med møderne var
at drøfte de forretningsmæssige ting, der foregik. som han husker det, var det ugentlige
møder. der var forskellige selskaber til stede, herunder banken og holding. det kunne ligeså
godt have været ét selskab. der var ingen formel opdeling. det foregik uformelt, og alle
selskabers forhold blev drøftet. lindblad sekunderet af bryde var mødeleder
clarice
han købte clarice i proviso og formidlede den til en række kunder. han var den centrale
person i banken i clarice transaktionen. proviso købte for 12 mio. euro og videresolgte for
                                              - 999 -
13,6 mio. euro. troels gundergaard, en sympatisk ældre herre, var den centrale person i
cpm, og der var også en, der hed tonny. han havde i et år arbejdet på at finde en køber til
clarice, så det kan godt have været ham, der fik idéen til at sælge til capee. det kan også
være bryde og lindblad. de drøftede det sammen. foreholdt bind 8, side 69, betinget
købstilbud fra capee til banken som sælger, forklarede han, at det er ham, der har konciperet
det. han kan se af sine mails, at tanken begyndte at versere den 8. marts 2007, og så gik der
kun 2 uger, før købstilbuddet forelå. den næste fase var at få provisos kunder til at acceptere
et salg. han har genopfrisket mailkorrespondancen til brug for denne sag. capee havde ikke
kontanter nok, så der var en tanke om en kombination af kontanter og capeebeviser, og det
skabte en anstrengt stemning. der var tale om, at man ikke bare pressede citronen, men vred
den helt tør. han sendte en mail til henrik juul den 2. april 2007 om dette. den 11. maj 2007
gik et tilbud af sted til provisos kunder med betaling i cash og i capee-andele. foreholdt bind
8, side 74, var det indholdet af tilbuddet. det blev accepteret af provisos kunder med den
ændring, at de ville have kontanter. det overraskede ham ikke. han kendte sine kunder godt.
det oprindelige tilbud med delvis vederlæggelse med capee-beviser, kunne man ikke i noget
scenarie tjene penge på. foreholdt bind 8, side 78, notat til proviso 13. juni 2007, forklarede
han, at han bad advokat moalem om at skrive dette for at undersøge interessekonflikterne og
gennemgå, om der var noget, de skulle overveje. han videresendte det til bryde, lindblad og
vist også til juul. han husker ikke, hvad det afstedkom. foreholdt bind 8, side 81, købstilbud
fra vanger, forklarede han, at han kendte til, at vagner købte capee-beviserne. han husker
ikke, om han så dette, men han kendte indholdet. det var ret åbenlyst meget betænkeligt. der
var en vis handel i capee omkring kurs 100, og det var beviserne værd. her købte et
bestyrelsesmedlem til en markant lavere kurs. han sendte en mail 13. juni 2007 til michael
elmgren og anders levin olsen, med kopi til lindblad og juul, hvor han skrev, at han antog,
at ændringen tog sigte på at kunne indberette handlen til kurs 100, og han skrev blandt andet,
at han havde svært ved at forestille sig, at banken kunne betale ole vagner 37 mio. kr. uden
at det ville være åbenlyst, at der var tale om kursmanipulation, og at man efter hans mening
ville blive dømt for det. han husker ikke reaktionen. handlen med ole vagner blev
gennemført, men han ved ikke, hvordan den blev indberettet. handelen med provisos kunder
faldt på plads, således at de modtog 28 mio.kr. kontant. foreholdt bind 8, side 230, om
honorar til cpm, jf. fondsbørsmeddelelse bind 8, side 87, bekræftede han, at det faste honorar
kunne udregnes til 14,1 mio. kr. om året, der i de første 5 år var reduceret til 7 mio. kr. pr. år.
cpm havde hermed fået en kontrakt med en nutidsværdi på minimum 75 mio. kr. det var
                                              - 1000 -
meget konservativt sat. hertil kommer bind 8, side 231, det særskilte honorar på 0,5 pct. af
værdien af de ejendomme, som capee investerede i, svarende til et honorar på 8,4 mio. kr.
man kan ikke i traditionel forstand tale om eksterne sælgere. provisos kunder havde stor tillid
til ham. de 0,5 pct. var betaling for, at cpm havde gjort det, der skulle gøres for at skaffe
investeringsmuligheder.
det samlede billede af samarbejdet med lindblad var, at det var civiliseret, og tonen var
ordentlig. lindblad blev rasende, da han fandt ud af, at sælgerne af clarice deponerede det
kontante provenu i nordea, og det er det ene af to situationer, hvor han så lindblad rasende.
han havde fået fuldmagt fra provisos kunder til at deponere, hvor han syntes, det skulle være,
og han besluttede nordea, og da de drøftede det i den relevante kreds med lindblad og bryde,
sagde han, at nogle af kunderne nok ville sige nej til deponering i banken. det var formelt, at
juul var direktør, og han havde ingen kommerciel betydning. han brugte ordet
”garagehandel” om denne handel, hvor han var på sidelinjen. han ved ikke, om det var
generelt, at det var juuls rolle i samarbejdet med lindblad. han kender ikke noget til
prospektet for capee.
da keops købte proviso fik han og severin 10 mio. kr. hver for at påtage sig en 5-årig lock-
up klausul. de fik 2,4 mio. kr. i løn om året samt en bonus på 5 % af den indtægt, de
genererede. ved capinordics køb fra keops fik de 6 mio. kr. + 1,5 mio. kr. i bonus. han og
severin følte, at de gik helt til kanten af, hvad de var forpligtet til ved salget til capinordic.
det var ikke det, de havde sagt ja til ved salget til keops, men han følte en loyalitet over for
vagner. da han ophørte, var der ikke nogen uenighed i forhold til capinordic. der har ikke
været nogen retssag. han har nok kontaktet advokater og bedt dem se hans
ansættelseskontrakt igennem, men der var ikke nogen konflikt. han var ikke part i
drøftelserne med ole vagner om køb. han blev først orienteret efterfølgende. han har ikke
hørt noget om, at ole vagner skulle have en andel af bankens fortjeneste. han er næsten
sikker på, at han ikke har udarbejdet et aftaleoplæg til vagners købstilbud. foreholdt hans
mail af 8. juni 2007 til lasse lindblad vedhæftet bindende købstilbud, forklarede han, at han
har skrevet mailen. han havde ikke selv talt med ole vagner forud for dette. han var blevet
bedt om at skrive oplægget. noget af sproget i oplægget er ikke hans. det er muligt, at der er
blevet kopieret ind. han husker, at han tænkte, at de gode transaktioner gik på skift i
bestyrelsen, og at nu var det oles tur, men at det havde været bedre for ole at springe over.
                                             - 1001 -
det er ikke ham, der har skrevet pkt. 1.1. om ”total return swap”. det er ikke hans sprog. han
har heller ikke konciperet pkt. 2.2 om erhvervelse ”som beset”. foreholdt pkt. 3 om pris,
forklarede han, at det har han ikke skrevet. han havde ikke kendskab til, at prisen skulle
beregnes på grundlag af halvdelen af fortjenesten.
når han sagde, at han mente, at gode handler gik på tur i capinordic, bygger det delvis på,
hvad han læste i pressen. både damgaard og forchhammer solgte projekter ind til en god
pris. der blev ikke foretaget nogen undersøgelse overhovedet ved salget af proviso til
capinordic. fra idé til handel gik ikke mere end to dage, det vidste han, fordi der var et
strategiseminar i keops, hvor bryde ringede til vagner, og vagner bad ham blive en time
ekstra, og bryde spurgte så, om det var noget for keops at tegne aktier i capinordic. næste
dag mødtes han og vagner i elevatoren, og blev enige om, at det var der ingen interesse i. det
var onsdag formiddag, og om lørdagen blev han ringet op, fordi det var aftalt at skyde proviso
ind i capinordic a/s. derfor ved han, at der ikke kan være tænkt over det.
alle ville have den holdning, at juul kun var formel direktør. steen bryde var nummer 2 efter
lindblad. det andet tilfælde, hvor lindblad blev vred, var på et bestyrelsesmøde i cpm, hvor
troels gundergaard ikke havde investeret for capee hurtigt nok, og han blev truet med at
blive fyret. bryde glattede så ud.
carsten tanggaard har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er professor i økonomi ved århus universitet. han blev kontaktet af en medarbejder i
capinordic ved navn peter andersen, som han kendte overfladisk, i slutningen af 2005, hvor
han blev spurgt, om han var interesseret i noget bestyrelsesarbejde vedrørende ejendomme. i
marts 2006 blev han kontaktet igen og fik papirer, og så blev bestyrelsen konstitueret af ham,
teddy jacobsen, bjarne jensen og claus ørskov. teddy jacobsen blev formand. han var
tidligere bankdirektør i sds og unibank og senere var han i a/s storebælt og derefter
konsulent. bjarne jensen var underdirektør i danske bank og senere konsulent. der var ingen
ansatte i capee. driften af foreningen lå i cpm, der i starten ikke havde ansatte, men i
sommeren 2006 blev der ansat en direktør, og senere kom flere medarbejdere, der fungerede
som sekretariat, der lavede indstillinger til bestyrelsen. samarbejdet med cpm fungerede
glimrende, da det blev etableret, og materialet til bestyrelsen havde en glimrende kvalitet. der
                                             - 1002 -
var en honoreringsaftale med cpm, jf. bind 8, side 229. foreholdt side 231 om honorar ved
køb og salg af ejendomme, genkender han dette. de 0,5 % omfattede cpm’s arbejde ved køb
af ejendomme. der var også honorering for løbende drift og et success fee. det var ofte
sælgere af ejendomme, der henvendte sig selv, men han ved ikke præcis, om der var mægler
involveret. man ville gerne spare mæglersalær. foreholdt bind 8, side 69, betinget købstilbud,
kender han udmærket dette dokument. foreholdt bind 8, side 73, udkast til brev til clarices
ejere, forklarede han, at han ikke kendte dokumentet, men han vidste godt, at banken
formidlede en handel med clarices ejere. han kendte ikke tallet 28 mio. euro. foreholdt bind
8, side 78, notat fra advokat moalem, forklarede han, at han ikke har set det før. det samme
gælder bind 8, side 81, købstilbud vedrørende vagners køb, og bind 8, side 85, aftale om køb
af b-notes. bestyrelsen i capee havde ikke kontakt med de oprindelige ejere af clarice. han
fik at vide, at de ikke ønskede at blive identificeret. det fik han formentlig at vide af troels
gundergaard. bestyrelsen lavede med hjælp fra cpm forskelligt materiale til vurdering af
rentabiliteten af investeringen. der skete en besigtigelse af ejendommen ved gundergaard og
jacobsen, der gav en tilbagemelding til bestyrelsen. finansielt var det ikke kompliceret, men
der var nogle juridiske spørgsmål, der skulle afklares, og betingelser, der skulle være opfyldt.
cpm’s opgave var at sikre den bedst mulige aftale for capee. han kendte ikke bankens
avance. det var ikke meningen, at cpm skulle have en mellemhandleravance udover det
honorar, der fremgik af aftalen. han kan ikke forestille sig, at han ville have accepteret
bankens avance på lidt under 10 mio. euro, hvis han havde kendt den. han mener, at ørskov
deltog i drøftelserne, men erklærede sig inhabil på beslutningstidspunktet. foreholdt
børsprospekt bind 8, side 154, udtrykket ”rettet emission mod sælgerne af b-notes” og side
237, 255 og 257 samme udtryk, forklarede han, at han opfattede det sådan, at der skulle ske
betaling til de 12 investorer i clarice med capee-beviser. det viste sig så senere, at det var
banken, der modtog beviserne. foreholdt side 209, pkt. 18.3 om direkte og indirekte kontrol
af foreningen, forklarede han, at ole vagners 30 % stemmer burde have været nævnt, men det
vidste han ikke på det tidspunkt. foreholdt pkt. 19, side 210, om transaktioner med
nærtstående parter, forklarede han, at man kunne argumentere for, at der her burde have været
redegjort for forholdet til ole vagner. bestyrelsen i capee betragtede ole vagner som
nærtstående. det havde man forholdt sig til ved en tidligere overvejelse om en transaktion, der
aldrig blev til noget. foreholdt side 248. pkt. 3.3. om interessekonflikter, forklarede han, at
hvis han havde kendt avancen til banken, ville han ikke have medvirket til transaktionen.
foreholdt side 258, pkt. 5.3.4. om forskelle i den offentlige udbudskurs, er dette ikke korrekt i
                                             - 1003 -
lyset af handlen med vagner, men det vidste han ikke. der var ikke nogen lang diskussion i
bestyrelsen om prospektet. transaktionen var jo lavet, så det var lidt en formalitet, og
beviserne var jo afsat til de 12 proviso-kunder. han kan ikke huske, om ørskov deltog i
drøftelserne af prospektet. han havde meget sporadisk kontakt til lindblad. kontakten til
capinordic foregik gennem cpm, men der var enkelte møder, herunder det første
bestyrelsesmøde, hvor lindblad deltog. lindblad, bryde og thorsen var også på det møde,
hvor det blev besluttet at fremsætte det betingede købstilbud, men de var ikke til stede under
beslutningsprocessen. der blev i 2008 udløst nogle betalinger til cpm, som alle opfattede
som uheldige, fordi honoraraftalen var bygget op om en sammenhæng mellem indre værdi og
et ejendomsindeks, og det udviklede sig på grund af finanskrisen på en måde, der udløste et
stort honorar til cpm. der var enighed mellem bestyrelsen og capinordic, om at dette var
uhensigtsmæssigt og skulle ændres, og i den forbindelse havde bestyrelsen et møde med
lindblad. foreholdt bind 3, side 2776, resultatopgørelse i capee 1. juli 2007-30. juni 2008,
forklarede han, at han ikke ved, om succeshonoraret var indeholdt i de 40 mio. kr. i
administrationsomkostninger, men det er det formentlig. der blev drøftet forskellige modeller
for at ændre succeshonoraret, der var uheldigt konstrueret på grund af finanskrisen. at det var
konstrueret sådan, kunne ingen kritiseres for.
han opfattede det sådan, at de nyudstedte capee-beviser endte hos de 12 b-notes ejere, og der
var en betingelse om, at de ikke kunne sælge dem eller kræve dem indløst. han var godt klar
over, at banken var sælger. han kendte ikke bankens aftale med de oprindelige sælgere, men
gik selvfølgelig ud fra, at der var en aftale. modellen var, som han forstod det, at banken
skulle være mellemmand, fordi de oprindelige ejere ikke ville identificeres. han er ikke jurist,
og gik ud fra, at cpm sørgede for, at det foregik på en juridisk ordentlig måde. han fik at
vide, at de oprindelige ejere var tilfredse med dels kontanter og dels capee-beviser. capee
havde ikke kontanter til at betale hele købesummen i kontanter. han ved ikke, om capee
kunne have skaffet dem, det indgik ikke i overvejelserne. på et tidspunkt fik de en
henvendelse om, hvorvidt de ville give afkald på ”lock up” perioden på to år, fordi banken
kunne sælge beviserne til personer, der ikke forventedes at ville forlange dem indløst. det var
efter, at det betingede tilbud var accepteret. capee havde ikke interesse i at begrænse salget,
så længe de ikke blev forlangt indløst, så det belastede capees likviditet. så længe aftalerne
med foreningen blev afholdt, kunne ejerne af capee-beviser frit sælge dem. han fulgte ikke
med i aktiebogen. han ved ikke, om han havde mulighed for det. ved stiftelsen af foreningen
                                             - 1004 -
så han en liste over personer, der havde givet tilsagn om at købe. han opfattede transaktionen
således, at der blev udstedt nye capee-beviser, der blev afleveret til sælgerne af b-notes, og
på et tidspunkt blev bestyrelsen spurgt af cpm eller af banken, om de kunne sælge dem
alligevel, selv om det var aftalt, at de ikke kunne sælges, hvis de blev solgt til kunder, der ikke
havde et ønske om at forlange dem indløst. han opfattede det som en henvendelse på vegne af
de 12 sælgere.
niels kryger andersen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er uddannet som tekniker i flyvevåbnet, hvor han var i 10 år. han blev cand. jur. i 1986,
og har før sin tid i banken blandt andet arbejdet 17 år i brüel og kjær. efter bankens
konkurs, blev han ansat i finansiel stabilitet, hvor han nu er i opsagt stilling med fratræden i
september 2015. i starten af sin tid i banken, refererede han til søren hansen og til kåre
breinholt og fra februar 2007 henrik juul. i investment banking opgaverne var lindblad
meget aktiv, og opgaverne blev stillet direkte fra ham, og han svarede tilbage til lindblad, og
lindblad gav såvel positiv som negativ feedback. lindblad var den reelle leder. han havde en
dialog med henrik juul. i 2006 var lindblad sjældent i banken, men da de flyttede til
strandvejen, havde han daglig eller ugentlig kontakt med lindblad. det kunne være om
instrukser i konkrete sager. i 2007 kom kurt martin larsen, mie mikkelsen, anders
christiansen, johnny krohn rasmussen og mads skaarup til investment afdelingen. der var
en forventning om, at der skulle etableres et kompetencecenter, der skulle understøtte
investment afdelingen, med det kom aldrig. visse opgaver blev gennemført uden om
investment afdelingens medarbejdere. nogle gennemførte lindblad alene, og nogle opgaver
kendte han selv først til bagefter. hans afdeling fungerede glimrende, men samarbejdet på
tværs var svært, idet afdelingerne var meget autonome. holding var meget identificeret med
lindblad og med brian steffensen. det er usædvanligt, at en direktør for et holdingselskab
over en bank er så meget i banken. han havde indtryk af, at juul og lindblad talte meget
sammen, men det var lindblad, der stillede opgaverne til ham, og hans dialog med juul var på
et andet niveau.
clarice
                                             - 1005 -
han var ikke involveret i denne transaktion i 2007. han kendte til, at man ville skyde clarice
ind i capee. han tror, at jan thorsen var sagsbehandler. det var kurt martin larsen og mie
mikkelsen, der konciperede børsprospektet i 2008. han underskrev det. foreholdt bind 8, side
69, betinget købstilbud fra capee, kendte han ikke dette dokument medio 2008. foreholdt
bind 8, side 73, udkast til brev til de 12 oprindelige ejere, forklarede han, at han heller ikke
kendte dette. det samme gælder side 78, notat til proviso fra advokat moalem, side 81,
købstilbud fra ole vagner, side 86, købstilbud til de 12 ejere, og side 150, meddelelse om
overførsel af stemmerettigheder. foreholdt bind 8, side 164, børsprospektet, forklarede han, at
det har han underskrevet. det var en standardopgave for at få de nye beviser noteret på
fondsbørsen. foreholdt bind 8, side 257, ”emissionen var rettet mod sælgerne af b-notes”, og
side 209, pkt. 18.3, om direkte og indirekte kontrol af en enkelt indehaver, forklarede han, at
ole vagners 30,8 % burde have været nævnt. foreholdt side 210 om transaktioner med
nærtstående, forklarede han, at ole vagner jo ville være nævnt som ejer, hvis man havde haft
oplysningerne herom, og at det ville være naturligt også at nævne, at han var medlem af
holdings bestyrelse. foreholdt side 258, pkt. 5.3.4. forskelle i den offentlige udbudskurs, ville
man have nævnt vagners køb, hvis han havde haft viden herom. han ville ikke have brugt
udtrykket ”emission rettet mod sælgerne af b-notes” med den viden han har i dag.
det var cpm ved mikael secher og troels gundergaard, der gav hans afdeling opgaven med
at skrive prospektet. de indhentede oplysninger fra secher og gundergaard som
repræsentanter for capee. han drøftede prospektet løbende med kurt martin larsen, herunder
nærtstående problematikken. opgaven var at beskrive det, der var sket. det blev først bestilt i
2008. det er ikke ualmindeligt ved rettede emissioner. man har et år til at udarbejde
prospektet. det er ikke nødvendigt i en sådan forening af komme med en aktiebog.
wilanów
han var ikke personligt involveret i denne sag. i juni 2007 blev der ansat stig christiansen,
claus christiansen og jesper fremming uden, at han vidste det. han troede, at de var til jan
thorsens afdeling, men han havde heller ikke ansat dem. så placerede han dem i deres fælles
kontor, og de refererede i starten i vidt omfang til bryde og lindblad. senere blev de
inkorporeret i hans afdeling, og han fyrede to af dem, mens den sidste selv sagde op.
                                             - 1006 -
denne transaktion kørte mellem lindblad, steen bryde og stig christiansen. det er et
eksempel på en transaktion, der kørte udenom ham
foreholdt bind 8, side 278, aftale med sjælsø, pkt. 1.2., og pkt. 3, forklarede han, at han ikke
dengang kendte dette dokument. forehold bind 8, side 322, memorandum om projekt
wilanow, kendte han dette. det blev skrevet af stig christiansen. foreholdt side 324, med
beskrivelse af opgaven, og side 330 om honorar, og oplysning om, at honoraret er beregnet af
byggeomkostningerne på 888 mio. kr., forklarede han, at han ikke har fastsat honoraret. han
ved ikke, hvem det er, men vil gætte på, at det var bryde og/eller lindblad. sjælsø skulle
komme med 25 mio. kr., og eksterne investorer skulle komme med 75 mio. kr. han mener
ikke, at kunderne vidste, at banken fik honorar både fra sjælsø og fra kunderne. investorerne
investerede ikke på grundlag af dette prospekt, men på grundlag af 1 1/2 side, der blev skrevet
i december 2007, hvor de samme tal stod.
eurotrust/ olicom
foreholdt hjælpebilag 21 med oversigt over transaktionen, bind 14, side 59, forklarede han, at
i marts 2008 havde han begrænset kendskab til eurotrust og aktivgruppen. de nedsatte et
datarum og bad eurotrust og aktivgruppen om at sende alle relevante data ind og bad så
beierholm om at lave økonomisk due diligence og rønne og lundgren om at lave juridisk
due diligence. aktivgruppen havde i alt 32 projekter, hvoraf 4 var store. de 4 store projekter
var store rørbæk, herning, skejby og norge. investment afdelingen gennemgik alle
projekterne, og beregnede hvad det ville koste at erhverve grund, opføre boliger og hvad
salgsprisen ville være. det blev beregnet ret detaljeret, og lagt ind i et regneark med
byggeomkostninger og finansieringsomkostninger, hvor man så på betalingsstrømme, der
blev opdelt på måneder for de første år, og derefter på kvartal og måske år. det blev så
tilbagekonteret til nutidsværdi. for nogle af projekterne lå fuldførelsen langt ud i fremtiden,
for eksempel rørbæk projektet med opførelse af 6.000-7.000 boliger i frederikssund, der
først ville være tilendebragt i 2020. det var et meget langsigtet overblik over projekterne. de
var alle på tegnebrættet, bortset fra det i norge, der var i gang. man undersøgte juridisk, om
man havde retten. så skulle man undersøge finansiering, der er en usikkerhedsfaktor. den
anden usikkerhedsfaktor var byggeomkostninger, og den tredje og måske største salgsprisen.
man kan vente med at starte byggeri, indtil man har solgt en del. store rørbæk var baseret på
                                           - 1007 -
optioner på køb af jord. resultatet af gennemgangen var en værdi på 760-770 mio. kr. ved en
tilbagediskontering på 15 %. 15 % er rimeligt. det vil være utopi at tro, at en køber i
markedet ville betale denne pris. når man kigger så langt ud i tid, er der en betydelig
usikkerhed. der var 28 små projekter, som krævede at blive solgt nu, og man måtte se på
konjunkturerne, og der var ingen garanti for salg. investment afdelingens rolle var en
formidler. man skulle finde en køber. det havde andre investment bankere forsøgt tidligere
uden held. lindblad repræsenterede csv, så han var med i transaktionen som køber, men
også en aktiv spiller, der hjalp ham med formidlingen. selvfølgelig vidste eurotrust, at csv
var køber, da dokumenterne blev skrevet, men dette var ikke givet på forhånd. det var mange
købere i spil. kim simonsen og robert skjødt var aktive forhandlere for eurotrust.
foreholdt hjælpebilag 27, bind 14, side 66, forklarede han, at prisen blev forhandlet mellem
csv og eurotrust. han lavede fordelingen mellem de tre selskaber. videresalgsprisen fra
csv til olicom blev forhandlet mellem disse to parter. per brønnum andersen forhandlede
for olicom. der var en række færdige projekter, f.eks. ølby centervej og den gamle
skibssmedje, som ikke hørte til i olicom, der skulle udvikle projekter. derudover var der
fordringer og kontante købesummer. dette kom alt sammen i lykkeposen. det blev ikke
drøftet, at olicom skulle købe disse aktiver. de fordringer, der lå, mente eurotrust og
aktivgruppen skulle sættes til kurs 100. det var han ikke enig i, og de bad revisorerne kigge
på det, og så blev de enige om at halvere prisen. det gælder også mellemregningen med
alpen holidays. der var jo en usikkerhed på disse fordringer.
lånet til eurotrust kendte han til, men det var et kreditanliggende, som han ikke havde noget
at gøre med. foreholdt bind 2, side 1892, finansieringstilsagn til olicom, husker han dette.
henrik juul bad ham skrive det under. der var en tidligere version, og han kan se, at han
modtog kl. 12 den 23. juni 2008, underskrevet af juul og af birgitte drewes for ham. senere
på dagen – kl. 17.30 – sendte juul en version, hvor juul havde skrevet under, og hvor drewes’
navn var væk, og så bad juul ham skrive under. han mener, at han først skrev under ved
closing den 30. juni. han var ikke med til at fastsætte forudsætninger eller sikkerheder.
foreholdt bind 2, side 1888, kreditindstilling, forklarede han, at han ikke havde noget at gøre
med denne kreditindstilling. det er rigtigt, at den store oversigt over projekter, som hans
afdeling lavede, indikerede likviditetsbehovet både på kort og lang sigt, så det kunne give en
idé om kapitalbehovet, og det så man også på ved gennemførelsen af transaktionen. det blev
                                             - 1008 -
derfor aftalt, at olicom skulle tilføres 100 mio. kr. han var ikke med til at vurdere
sikkerhederne. han blev ikke spurgt om kanalvej. hans afdeling har ikke beregnet
sikkerhedsværdien af projekterne. de har beregnet muligheder, og en sådan vurdering kan
ikke bruges ved vurderingen af sikkerheder. han håber ikke, at metoden for beregning af
sikkerheder har været den samme. hvis forudsætningerne for mulighederne ikke blev opfyldt,
så ville der jo måske kun være grundværdien tilbage som sikkerhed, selv om der var anvendt
betydelige midler på et projekt.
han havde med kapitalrejsningen i olicom at gøre. de inviterede mulige investorer ind og
måtte konstatere, at interessen var meget lille. derfor kom tegningslisten til at se ud, som den
gjorde, med kendinge fra blandt andet eurotrust.
alpen holidays
i sommeren 2008 kendte han meget lidt til alpen holidays. foreholdt lasse lindblads
forklaring til retsbog af 25. marts 2015, side 2, og 10. marts, side 3, forklarede han, i
forbindelse med eurotrust transaktionen i marts- juni 2008 var der ingen analyse af alpen. de
har ikke identificeret noget friværdi. investment afdelingen kom ind igen i august 2009, hvor
kurt martin larsen blev bedt om at deltage i et møde. investment afdelingen medvirkede ikke
til kreditanalysen i januar- februar 2009.
han har ikke bistået med at værdiansætte fordringen i forbindelse med, at c2 aflagde
regnskab. han ved ikke, hvem der gjorde det.
forholdet til holding
nogle af de aktiver, der blev erhvervet ved eurotrust transaktionen, deltog investment
afdelingen i at servicere. han blev indsat som direktør i den gamle skibssmedje, og han
lavede 5 års gennemgang på parkhusene. det blev han bedt om af holding. det var ikke ham,
der kunne træffe beslutninger om disse aktiver. tomba og kristiansstad indkøbscentrene
brugte de meget tid på. investment afdelingen hjalp holding, som et datterselskab jo nogle
gange hjælper moderselskabet. i 2006 var der ikke noget arbejde for holding, i 2007 var det
begrænset, i 2008 lidt mere, og i 2009 lavede han en opgørelse til juul, der viste, at ca. 1/3 af
                                               - 1009 -
hans arbejde var for holding. han mener ikke, at der blev lavet en honorarnota. filosofien
var, at der var muligheder for, at investment banking kunne lave nogle transaktioner.
mercon
mercon var et lille selskab specialiseret i at udvikle idéer i århusområdet. holding købte en
andel i mercon i 2007. foreholdt bind 6, side 3809, om overdragelse af aktierne til banken,
forklarede han, at det havde han ikke noget at gøre med. han blev løbende af holding bedt
om at lave en værdiansættelse af mercon, jf. bind 6, side 3787. værdien er fastsat efter en
dcf (discounted cash flow) model ved at se på de muligheder, der var i projekterne. han talte
med selskabets direktør ulrik merrild og lavede så en beregning af værdien. værdien er ikke
udtryk for, hvad en uafhængig velinformeret køber ville betale. en bank skal ikke eje sådanne
aktiver. han fik ikke at vide, at aktierne blev solgt til banken. han var bestyrelsesformand i
mercon, og hverken han eller de andre aktionærer i mercon fik noget at vide herom.
jakob dueholm bach har som vidne forklaret blandet andet følgende:
han er uddannet bankassistent i forstædernes bank og blev udlært i 2005. han var derefter
erhvervskunderådgiver og læste sideløbende hd i finansiering, hvilket han afsluttede i 2010. i
dag er han ansat i nordeas realkreditafdeling. han kendte michael mikkelsen privat, og han
blev kontaktet af mikkelsen, der ville høre, om han havde lyst til at arbejde i den nye
capinordic bank. han fortalte mikkelsen, hvilken erfaring han havde, og at han primært
havde lavet supportarbejde og kigget på regnskaber for mindre erhvervskunder som
håndværkere og taxavognmænd. hans første funktion i banken var at få styr på kundearkivet,
og desuden beskæftigede han sig med praktiske gøremål som f.eks. tinglysning af pantebreve.
han ville gerne lære mere. han havde ikke kundekontakt. han lavede oplæg til
kreditindstillinger og gav dem til mikkelsen og juul, og han forventede så at få en
tilbagemelding, hvis noget skulle gøres anderledes. han refererede til mikkelsen og i dennes
fravær henrik juul. han fik opgaverne af michael mikkelsen. han erindrer ikke, at hans
arbejde førte til, at et lån ikke blev til noget. det var hans opfattelse, at beslutningen var
truffet, når han gik i gang med at lave en indstilling. han sagde op midt i november 2007 til
michael mikkelsen og fratrådte med udgangen af december 2007. han sagde op, fordi der var
for mange sager, hvor det hele skulle laves straks, og han var usikker på, hvem der bestemte i
                                              - 1010 -
banken, om det var lindblad eller juul. hans opfattelse var, at kundebasen var ret begrænset,
og der var en kraftig relation til personer tæt på banken, og det havde han svært ved at forstå.
sammenholdt med at antallet af sager ikke var så stort, havde han det bedst med at søge andre
udfordringer. han følte sig til tider utryg. når man mødte, vidste man aldrig, hvad man kunne
forvente af en arbejdsdag. det var lidt for spændende til ham. lindblad var altid flink og
høflig over for ham, men det var hans indtryk, at han var en person med stærke holdninger,
som han også kraftigt gav udtryk for, og han vidste ikke altid, hvor han havde lindblad. han
sagde op skriftligt. han begrundede det ikke skriftligt.
kbus
foreholdt kreditindstilling bind 3, side 1356, forklarede han, at det han kan huske er, at
mikkelsen og juul var på ferie, og da han mødte om morgenen, mødte han michael fra
holdings finansafdeling, og han sagde, at ægteparret rosenberg manglede at betale for de
aktier, de havde tegnet sig for, og det skulle der være styr på samme dag. han kontaktede
henrik juul. der var et tidspres, fordi aktieemissionen skulle falde på plads, og det drøftede
han telefonisk med juul, og de blev enige om, at han skulle finde noget materiale. han husker
ikke, om dette materiale allerede var i banken, eller om det blev indhentet fra kunden. han fik
at vide, at det var afgørende, at ægteparret rosenberg fik kreditten, så de kunne betale
aktierne. han havde ikke noget at gøre med størrelsen af bevillingen eller pris og vilkår. alt
foregik via mail eller telefon, han mødtes ikke med kunderne. han var ikke i tvivl om, at det
skulle indstilles til bevilling. han aftalte med juul, at han ville kigge på det og så ringe til ham
med nogle tal.
eurotrust
foreholdt bind 2, side 843, kreditindstilling august 2007, forklarede han, at det igen var en
sag, der pludselig poppede op, og eurotrust manglede likviditet, som de skulle bruge her og
nu. det var besluttet, at pengene skulle bevilges. foreholdt side 845 om regnskabsmæssige
forhold og risikoprofil, forklarede han, at han ikke havde kontakt til eurotrust. han erindrer
ikke materialet. som han husker det, blev han kun blandet ind i det for at udarbejde
indstillingen, og han erindrer ikke at have set det materiale, der er nævnt. han foretog ikke en
vurdering af, om dette var validt.
                                             - 1011 -
oskar jensen
foreholdt bind 3, side 2230, kreditindstilling september 2007, forklarede han, at han på det
tidspunkt ikke havde nogen erfaring med ejendomsprojekter og projektfinansiering. han
husker ikke, at der var tidspres i denne sag, men møderne med kunden var afholdt, og
vilkårene for engagementet var besluttet. han fik instruksen af michael mikkelsen han
vurderede ikke, om dette var en god idé. det gjaldt også kbus og eurotrust. han husker, at
han fik at vide, at efter at anden tranche af engagementet havde været til bevilling i
bestyrelsen, var der et ønske om en dybere analyse af koncernen. han husker ikke at have
været involveret i dette.
tina jørgensen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
generelt
hun er i dag erhvervsrådgiver i møn bank i stege. hun er bankuddannet og har arbejdet i
bankverdenen i 25 år og har en hd i finansiering. hun startede i banken 1. oktober 2007, og
havde før det været 3 måneder i nykredit og før dette 9 år i forstædernes bank, hvorfra hun
havde kreditmæssig erfaring. jobbet i nykredit var ikke lige det, hun var blevet lovet, og så
faldt hun over et stillingsopslag fra et rekrutteringsbureau. det var først ved første samtale, at
hun fandt ud af, at det var capinordic bank, og hun fandt så ud af, at michael mikkelsen, som
hun kendte, var kreditchef. de havde haft et godt samarbejde i forstædernes bank, og det
fortsatte i banken. hun forlod banken efter 10 måneder, fordi hun fandt en kæreste på
lolland og pendlede et halvt år mellem lolland og hellerup, indtil hun fik job på lolland.
det var en udramatisk opsigelse. foreholdt bind 12, side 72, liste over medarbejdere,
forklarede hun, at hendes arbejdsopgaver bestod i udarbejdelse af kreditindstillinger til
mikkelsen og juul og til brug for bestyrelsen, opfølgning på låneengagementer, udarbejdelse
af låne- og pantsætningsdokumenter, vurdering af hensættelser og nedskrivninger samt
udfærdigelse af forretningsgange. kreditindstillinger og lånedokumenter fyldte det meste af
hendes tid. i størstedelen af hendes tid i banken var der kun hende, mikkelsen og i en del af
perioden jakob bach i kreditafdelingen. når mikkelsen var på ferie og barsel, var det hende,
der passede afdelingen. det var hektisk og til tider ustruktureret at arbejde i banken. der var
                                              - 1012 -
tidspres især op til bestyrelsesmøderne. proceduren var som oftest, at der blev leveret noget
materiale på en sag, hvor der skulle laves en kreditindstilling. ofte havde der været holdt et
møde, som kreditafdelingen ikke havde deltaget i. det var lindblad, der kom med materialet,
eller mikkelsen, der havde fået det via lindblad. og så skulle hun strikke en kreditindstilling
sammen på det grundlag. det føltes ofte sådan, at konklusionen var givet på forhånd. de
vidste, at de skulle afgive en positiv indstilling. det lå i luften, men det blev også sagt, at
lindblad eller andre havde holdt møde med kunden, og der skulle afgives en positiv
indstilling. det var en afvigelse i forhold til, hvad hun var vant til fra forstædernes bank. det
var også en afvigelse, at hun både lavede kreditindstillinger og lånedokumenter. lindblad
kom med opgaver til hende flere gange ugentligt. lindblad var ikke involveret i
kreditsagsbehandlingen, men han pressede på for, at sagen skulle bliver færdig. det lå
implicit, at han rykkede. en sag, hun husker, var lauritz kunsthal, som hun fik på bordet og
fik at vide af lindblad, at den skulle bare igennem. det var noget med køb af en ejendom. der
var også en sag, der hed henrik n invest, hvor det også var givet på forhånd, at der skulle
indstilles positivt til bevilling. det var nok snarere reglen end undtagelsen, at resultatet var
givet på forhånd. hun husker ikke i dag nogen sag, hvor hun har udarbejdet en selvstændig
kreditindstilling. omkring slutningen af hendes periode i banken var der meget i gang om
eurotrust. hun udarbejdede noget tekst, men ville ikke være med til at indstille det, hvilket
hun sagde til michael mikkelsen. det var i juli/august 2008.
foreholdt kreditindstilling bind 2 side 1166, forklarede hun, at hun ikke tør sige med
sikkerhed, om det var denne, hun ikke ville være med til at indstille. det var noget med
sikkerhederne, som ikke fulgte retningslinjerne i kreditmanualen, hvor der er en fast procent
for de forskellige sikkerhedstyper. det var belåningsprocenterne i kreditpolitikken, der ikke
var overholdt. hun ville derfor ikke skrive under på indstillingen. det sagde hun til
mikkelsen. der var et tilfælde, hvor der ikke var materiale nok til en indstilling, og hvor hun
kun lavede et notat ud fra det foreliggende materiale. det var marienlyst hotel, hvor hun
udarbejdede et notat ud fra det materiale, hun havde, men hvor det ikke var nok til, at hun
kunne udarbejde en kreditindstilling. det var lindblad, der kom med dette materiale i
slutningen af hendes ansættelsesperiode. hun afleverede det til lindblad, og de var nok ikke
helt enige, men hun havde samlet nogle punkter med, hvad der manglede af materiale. hun
husker ikke, hvad han specifikt sagde. han ville gerne have en kreditindstilling. det var i
sommeren 2008. hun så ikke mere til dette engagement, før hun fratrådte. lindblad holdt
                                              - 1013 -
møder med folk i banken, men hun ved ikke, om der var en fast aftale eller mødefrekvens.
han holdt møder med juul, det kunne hun se. de mødtes på den enes eller den andens kontor.
hun ved ikke, hvad de mødtes om. det var hver anden eller tredje uge, som hun husker det.
mikkelsen refererede til juul. juul var ikke en, der deltog i hverdagen ved f.eks. at spørge til
igangværende sager. hun synes, at hun havde større kontakt til lindblad end til juul.
hun og mikkelsen havde jo samme baggrund, så de drøftede forskellene mellem banken og
forstædernes bank, herunder at holding lå inde på den anden side af væggen, og at de skulle
holde sig for øje, hvor de var ansat i forhold til, hvor opgaverne kom fra. da hun blev ansat,
fortalte han hende ikke, at tingene fungerede anderledes her.
hun husker ikke, hvad hendes bevillingskompetence var. det kan godt være, at hun har
bevilget lån alene, men mange af engagementerne havde jo en størrelse, der lå på direktions-
eller bestyrelsesniveau. det kan godt være, at hun har bevilget et mindre overtræk, der lå
inden for hendes kompetence.
cc finans og cc investering
foreholdt brev af 14. marts 2008, bind 4, side 2111, om forlængelse af engagementerne,
forklarede hun, at baggrunden var, at nogle af engagementerne var opsagt eller på vej til at
blive det, og det var et brev, der gav fristforlængelse. det var et brev, som lindblad skulle
have med til et møde med brian petersen. det var hende, der skrev brevet med input fra
lindblad. hun deltog ikke i mødet. brevet skulle underskrives af brian petersen som accept,
og det kom tilbage til kreditafdelingen med den håndskrevne ændring af datoen. hun har ikke
set, hvem der har rettet datoen. mikkelsen var ikke involveret i dette brev. det var noget, der
skulle gå hurtigt. hun orienterede mikkelsen om, at hun havde udfærdiget brevet.
per bram
foreholdt bind 2, side 1938, mail til mikkelsen, juli 2008, vedrørende overtræk som følge af
køb af olicom-aktier, forklarede hun, at hun husker, at der var et overtræk, hvor hun spurgte
til, hvordan det skulle inddækkes. hun fik en tilbagemelding om, at per bram var en ven af
huset, så der skulle findes en løsning. hun var ikke orienteret på forhånd.
                                            - 1014 -
foreholdt bind 4, side 3046, kreditindstilling, husker hun ikke, hvor sagen kom fra.
henrik nissen
foreholdt bind 4, side 3631, kreditindstilling, forklarede hun, at hun husker, at denne sag fik
hun fra peter søholt, fordi han havde kendskab til kunden. peter søholt var chef for private
banking. hun husker det sådan, at hun lavede indstillingen.
eurotrust
foreholdt kreditindstilling bind 2, side 1065, februar 2008, forklarede hun, at hun ikke kan
huske, om det var en opgave, hun fik fra lindblad. den kan også være kommet fra mikkelsen.
hun tror da, at de yderligere sikkerheder var noget, der var forhåndsdrøftet med kunden, så de
ikke lavede en indstilling, der ikke havde gang på jorden.
lauritz.com
foreholdt kreditindstilling, bind 3, side 2562, forklarede hun, at hun ikke ved, om det er den
indstilling, som lindblad sagde bare skulle igennem. hun opfattede det sådan, at mikkelsen
og juul støttede indstillingen. deres underskrifter viser, at de også har været igennem
materialet.
finn helmer
foreholdt bind 3, side 3237, kreditindstilling, bind 3, side 3237, finn helmer, forklarede hun,
at det ikke var en, som lindblad lagde på hendes bord. hun kan godt huske, at noget blev
flyttet over. det giver mening, hvis det var en bedre debitor.
allan rasmussen/wilanóv
foreholdt bind 4, side 2691, kreditindstilling april 2008, forklarede hun, at hun ikke husker,
hvor sagen kom fra.
                                             - 1015 -
morten steen pedersen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han blev ansat som risikoanalytiker i banken 15. september 2008 efter at være blevet færdig
som cand.merc. i finansiering. han havde i sin studietid arbejdet i jyske bank, hvor hans
arbejdsgaver primært var at supportere medarbejdere, der beskæftigede sig med
ejendomsobligationer. han havde ikke erfaring med kreditanalyse. han var da 27 år gammel.
han har efter bankens konkurs fortsat været ansat i finanssektoren. i banken arbejdede han
med risiko- og markedsanalyser. han supporterede kreditafdelingen med beregning af
kreditscore. han vurderede ikke de enkelte engagementer. da han blev færdig, oploadede han
sit cv på job-indeks og blev kontaktet af et rekrutteringsbureau, der præsenterede ham for
stillingen i banken. det tiltalte ham, at der var tale om en lille bank, hvor man havde
mulighed for at blive en større del af ”maskinen”. han var til ansættelsessamtale med henrik
juul og michael mikkelsen og refererede under sin ansættelse til mikkelsen. der var på det
tidspunkt mikkelsen og martin hjort hansen, der arbejdede med kredit. han samarbejdede
primært med de to og havde en dialog med henrik juul og med markets afdelingen og
økonomiafdelingen. han supporterede økonomiafdelingen i takt med, at bemandingen i denne
afdeling blev mindre. han var glad for at arbejde sammen med henrik juul, der var meget
vidende, dygtig og tålmodig, og brugte tid på at sætte ham ind i sagerne og forklare ham,
hvorfor opgaverne skulle løses, som de skulle, og hvordan de formulerede sig forståeligt. han
havde et godt samarbejde med mikkelsen og hjort hansen, men han oplevede, at de havde
meget travlt og ikke altid havde tid til at sætte sig ordentligt ind i sagerne, og at der kom
mange ”input fra højre”, som man ikke havde tid til at forholde sig til. derfor fik han ofte en
supportrolle i forhold til dem med hensyn til beregning af kreditscore og at tage sig af
formalia i forbindelse med kreditindstillinger, så mikkelsen og hjort hansen kunne
koncentrere sig om indstillingerne. han kan huske et tilfælde, hvor mikkelsen og hjort
hansen efter weekenden blev kaldt til møde, hvorefter de skulle lave en indstilling til et
ekstraordinært bestyrelsesmøde midt på ugen, og så skulle pengene udbetales sidst på ugen.
han oplevede, at de kom tilbage fra møder helt blege og opgivende med hensyn til, hvordan
de skulle nå det hele. det var også situationer, hvor de mente, at det måske ikke var det bedste
engagement, og han spurgte, om de skulle regne på det. de sagde nej, men senere endte det så
med, at han alligevel skulle regne på det. da der kom nye belgiske ejere, kommenterede de
                                             - 1016 -
på, at der ikke var mange grå hår i kreditteamet. han har aldrig haft den opgave at vurdere,
om en kredit var en god idé eller ej. i de tilfælde, hvor hans navn står på en indstilling, har
han alene stået for formalia og beregning af kreditscore. han kan ikke sige, hvorfor hans navn
havnede på netop de indstillinger.
en kreditscore model har til formål relativt at rangordne de udlånsengagementer, banken har i
sin portefølje, så man ved nye engagementer kan se, hvordan deres bonitet er i forhold til den
øvrige portefølje. ud fra den rating kan man så beregne en konkurssandsynlighed, som dog
skal anvendes med forsigtighed. kreditscoren er bagudrettet, så hvis en virksomhed ændrer
strategi, så siger scoren ikke noget om, hvordan virksomheden vil klare sig i fremtiden..
kreditscore siger ikke direkte noget om tilbagebetalingsevne, men den siger noget om,
hvordan virksomheden har performet historisk. man taster resultater, balance og
pengestrømme ind i et regneark og beregner nøgletal, der bliver oversat til en rating og derfra
videre til en konkurssandsynlighed, det vil sige probability of default. de anvendte tal fra
kundens nyeste årsrapport, der er tilstrækkelig til at udfylde regnearket. de forventede
fremtidige pengestrømme og dermed budgetter indgår ikke i en kreditscore. det er en
virksomhedsspecifik model, der ikke tager højde for den overordnede samfundssituation. de
beregnede bankens kapitalbehov ud fra en model, der beregnede ud fra konkurssandsynlighed
i bankens låneportefølje og de sikkerheder, der var for lånene. man regnede på måske
100.000 forskellige scenarier for hele porteføljen, og regnede ud, hvad der med 99 %
sikkerhed var bankens maksimale tab, og så havde man kapitalbehovet. de fleste banker
bruger denne model. det er en meget effektiv måde at håndtere sin udlånsportefølje på.
foreholdt bind 1, side 1328, bestyrelsesmødereferat med omtale af solvensbehov, forklarede
han, at det, der overstiger 8 % er udtryk for tillæg. ved et nyt engagement, skal det belaste
solvensen med minimum 8 %, og så vil der komme individuelle tillæg, hvor der blandt andet
lægges vægt på, om udlånet sker til samme branche, som bankens andre lån. hvis man ingen
sikkerhed har og en konkurssandsynlighed tæt på 1, så vil det påvirke solvensbehovet med
100 %. jo lavere solvensbehov en bank har, jo mere robust og diversificeret en forretning er
den, og jo lavere risikoeksponering har den. henrik juul fortalte ham, at man kan se det
individuelle solvensbehov som en hvilepuls. jo lavere solvensbehov, jo bedre kondition.
tidligere var bankers solvensbehov ikke offentligt, men da der kom nye regler, så de blev
offentliggjort, kunne man se, at bankens individuelle solvensbehov lå i den høje ende. han
                                            - 1017 -
arbejdede også med beregning af korrelationsrisiko. når man beregner solvensbehov, er der
nogle faktorer, der påvirker alle selskaber, og der er derfor en korrelation eller sammenhæng
mellem, hvordan virksomheder klarer sig. en virksomhed går sjældent konkurs alene, og
beregning af korrelation siger noget om sammenhængen mellem virksomhedernes
konkursrisiko. korrelation ligger mellem -1 og 1, hvis korrelationen mellem to selskaber er 1,
så sker der det samme med det ene selskab som med det andet. er korrelationen – 1, så sker
der det modsatte med det ene selskab i forhold til det andet. korrelationsrisikoen er en
væsentlig parameter for kapitalbehovet. de fik feed back fra tilsynet, når de indberettede
kapitalbehov, og de kunne anvende tilsynets feed back i deres analyser. på det tidspunkt
tænkte han mere i model termer og forholdt sig ikke så meget til de konkrete input om
bankens engagementer..
foreholdt bind 6, side 1564, opgørelse over risikovægtede poster pr. 30. september 2008,
forklarede han, at det er en af komponenterne i solvensbehovsberegningen, som de også
regnede på. når en post vægtes med 1,00, går det ind med fuld vægt i beregningen af
solvensbehov, og vægter således fuldt med i relation til eksponering. statsobligationer vægtes
med 0, og tilgodehavender hos andre kreditinstitutter vægtes med 0,20. han kender til
bankens køb af aktier i alm. brand pantebreve, og da den portefølje kom ind, tilpassede de
deres beregning, så de også indgik i solvensbehovet, som de gjorde med samtlige positioner.
han var ikke involveret i købet af aktierne eller i forsøg på at sælge dem. det var et papir, der
ikke blev handlet særlig ofte, og banken havde en relativt stor post, og når der endelig blev
handlet disse aktier på børsen, var det nogle få handler til kurser, der afveg meget fra
hinanden. det gav en stor volatilitet. man måtte jo opgøre værdien til markedskursen, hvilket
var ret udfordrende på grund af de store spring i kursen. beregningsmodellen ville her
indikere, at man skulle reservere mere end den faktiske beholdning, og det er jo nonsens. de
fastsatte derfor selv et maksimum for vægtningen af posten.
det var mikkelsen, der instruerede ham, da han blev ansat. han tror, at martin hjort hansen
havde haft hans opgaver, før han kom. man søgte en ”regnedreng” eller en kreditkonsulent,
og han mener, at idéen var, at når man fik en ”regnedreng” som ham, så blev martin hjort
hansen frigjort til kreditarbejde.
                                             - 1018 -
en regressionsanalyse er en analyse, hvor man forklarer en variabel ud fra en anden. i den
model, han anvendte, indgik ikke regressioner. de havde nogle kreditkurver, hvor man lavede
logaritmisk regression, men han husker ikke nærmere om dette.
mads lerche har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er uddannet fra handelshøjskolen i københavn i management og technology, dog uden
at aflevere speciale, og før sin ansættelse i banken var han to år i hsh nordbank, hvor han
arbejdede med ledelsesrapporter og kpi’er (key performance indicators), det vil sige at han
havde en controllerfunktion. han hørte om, at lindblad var ved at starte en bank op, og det
syntes han lød spændende, og han kontaktede lindblad nogle gange i sommeren 2006 for at
høre, om der var brug for en som ham, og han blev ansat et par måneder før, banklicensen
kom. efter sin tid i banken fik han job i danske bank, hvor han i dag arbejder med
risikoberegning og indberetning til finanstilsynet.
han arbejdede i holte de første par dage i banken, hvorefter de flyttede til hellerup, hvor
lokalerne var under ombygning, og der var kaotisk. der var ikke specielt meget styr på
tingene. han mener, at han hele tiden havde titel som controller, og det var også hans
funktion. i starten var han ansat i gb børsmæglerselskab og så i holding i
økonomifunktionen. da han blev flyttet ned i banken, refererede han til kåre breinholt og
senere henrik juul og michael mikkelsen. han har nok haft 6 forskellige chefer i sine 3 år i
capinordic, og han blev derfor mødt af forskellige krav og forventninger. maja rasborg, der
var hans chef på et tidspunkt, gik på et tidspunkt ned med stress, og der blev så rykket rundt,
og han kom under michael mikkelsen. han arbejdede ikke med kreditindstillinger. hans
primære arbejdsopgaver var udarbejdelse af forretningsgange og nogle projekter med at få
gjort data til brug for risikoberegninger tilgængelige.. funktionsmæssigt havde han ikke noget
med kredit at gøre, det var administrativt, at han var placeret i kreditafdelingen. han
arbejdede med overholdelse af ”lines og limits” for bankens markedspositioner. han
rapporterede til henrik juul og arbejdede sammen med maja rasborg, kathrine von
grumbkow, en person i økonomi-afdelingen og med it-afdelingen. der var meget travlt, men
det var i høj grad, fordi der var meget uklarhed over, hvor de skulle hen. han husker det
sådan, at der manglede en klar linje for, hvordan man ville styre banken. regnskab var ret
hårdt ramt med hensyn til at få systemer til at fungere og med for få ressourcer. i relation til
                                            - 1019 -
regnskabssystemet manglede de rette kompetencer til at bearbejde dataene, eller også var it-
systemerne ikke gode nok. han prøvede at lave nogle retningslinjer for indsamling af data, og
de fik også en it-udbyder til at levere nogle produkter, der skulle gøre det lettere for dem.
gennem hele perioden var der stor medarbejderomsætning og op til flere gange, hvor flere
røg ud, og han blev selv opsagt i slutningen af maj 2009 med den begrundelse, at der blev
skaleret drastisk ned for markedsfunktionerne, og så var hans funktion overflødig. han
arbejdede sammen med kåre breinholt i de få måneder, han var der, og det var ok. han
arbejdede sammen med henrik juul, allerede før denne blev bankdirektør, fordi juul var
konsulent, og det var fint nok. han er en hyggelig og rar fyr. han leverede rapportering til
juul og havde samtaler med ham om forskellige ting, men omkring selve banken var det en
lidt underlig konstruktion, fordi banken for ham at se ikke havde en entydig forretningsplan,
som direktøren stod på mål for. det var hans opfattelse, at der ikke var tilstrækkelig support
omkring interne funktioner, og det var tilfældet i hele perioden, men det var selvsagt noget
man arbejdede på. hans rapportering vedrørte primært overskridelser af ”lines og limits”. han
rapporterede på daglig basis om beholdninger, og der var ofte overskridelser. der var en del
emissioner og tit endte banken med at ligge med meget af det selv på bøgerne, og de
rapporterede han videre. foreholdt bind 6, side 1652, mail 14. oktober 2008, til juul om
overskridelse af instruks, forklarede han, at dette er et eksempel på en rapportering. han
spurgte juul, om der skulle gøres noget, men set fra hans stol blev der ikke gjort noget.
lindblad var en til alle tider tilstedeværende markant personlighed i hele organisationen, også
banken. han var der hele tiden, og var en stor del af at drive institutionen og træffe
beslutninger.
martin hjort hansen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han blev færdig som cand. merc. jur. i 2004 og arbejdede frem til 2007 i bruxelles på et
konsulentkontor med arbejde af finansiel karakter i relation til eu-projekter. det var ikke
bankrelateret, så han havde ikke kreditmæssig erfaring, da han startede i banken i 2008. han
blev ansat som kreditkonsulent, hvor han arbejdede sammen med martin mikkelsen og tina
jørgensen. hans position var en junior eller entry level position, hvor han skulle læres op.
efter bankens konkurs blev han ansat i finansiel stabilitet frem til februar 2013, hvor han
blev ansat i seb i deres merchant banking afdeling. det, der tiltalte ham ved banken, var, at
                                             - 1020 -
det var et mindre sted, et ungt miljø og med en behagelig og dynamisk atmosfære. investment
banking tilgangen til bankforretninger tiltalte ham, og han oplevede den første tid som god
med spændende opgaver, passende med ansvar og en god dialog. der skete et skifte midt i
2008, hvor man kunne mærke, at den indtjeningsmaskine, der skulle være i investment
afdelingen, ebbede ud, og fokus skiftede til kreditafdelingen, hvor der skulle tjenes penge på
udlån. som han husker det, kunne udlånene ikke generere det, der skulle til for at holde
tingene flydende. der var altid tidspres, og det hele skulle gå ”fandens” hurtigt. det satte præg
på deres output. man gjorde, hvad man kunne, inden for de deadlines, der var. de havde
normalt ikke det fulde overblik, når de begyndte på en kreditindstilling, og materialet kom ind
løbende. set med hans nuværende erfaring mener han, at deres materiale til tider var
ufuldstændigt. de havde typisk et resultat at skrive ud fra, idet de vidste, hvad ligningen
skulle ende med, og så skulle de have de forskellige faktorer til at passe med resultatet, idet
det var afgjort på forhånd, om et lån skulle bevilges hvis der var truffet beslutning af
direktionen eller kreditchefen, så arbejdede man baglæns herfra. det var hans opfattelse, at
der til tider blev truffet beslutninger på højere niveau end direktøren, det vil sige af lindblad,
og at lindblad også gav ordre til, at der skulle laves positive indstillinger på engagementer.
der var tale om en nulfejlskultur i banken. problemet er, at man jo ikke kan undgå fejl, og
som menig medarbejder kendte man ikke konsekvenserne af fejl, der kunne være alt fra, at
man blev bedt om at lave det om og til, at man blev vist døren. det gav en utryghed. det er
hans opfattelse, at kreditafdelingen var underbemandet. kompleksiteten i engagementerne
gjorde, at de var tidskrævende, og der var et stort opfølgningsarbejde, og nogle gange gik det
for stærkt, og arbejdet blev ikke udført ordentligt. morten pedersen og torben dynnweber var
risikofolk og sad ikke med engagementerne. helle jacobsen-nielsen og marie-louise herlev
var der så kort tid, at de ikke nåede at komme ind i arbejdet. det var primært vidnet og
mikkelsen, der trak læsset. når mikkelsen var fraværende, havde han direkte kontakt til
henrik juul. han oplevede, at lindblad var den person i capinordic-strukturen, der bragte
mest forretning ind i banken. han var ”rainmaker”. det var også en del af
forretningsgrundlaget. man var ikke i tvivl om, hvornår en opgave kom fra lindblad, selv om
den blev filtreret gennem juul og mikkelsen.
der var tre niveauer af instrukser. der var ”se på sagen”, ”se positivt på sagen”, og det tredje
niveau, der var en lodret ordre om, at dette bare skulle igennem. der var en overvægt af
                                             - 1021 -
instrukser af niveau 3, lidt færre af niveau 2, og han husker kun en enkelt på niveau 1 –
nordicom.
han mener, at de fik ”doceret” deres information, så den information, de fik og skulle skrive
ud fra, passede til situationen på det tidspunkt, og så det passede med, at man kunne komme
med et positivt resultat. han husker ikke at have afgivet andet end positive indstillinger.
foreholdt bind 1, side 203, kreditpolitikken punkt 9 om kreditvurdering, forklarede han, at
som han husker det, havde de meget aktivfinansiering og kiggede meget lidt på cash flow.
man så på værdien af de aktiver, der var sikkerhed i. selvfølgelig så man også på
tilbagebetalingsevne, men aktivets værdi var det overskyggende. en cash flow analyse på de
kunder, de havde, kunne nogle gange ikke lade sig gøre, fordi de ikke leverede det, der skulle
til, og måske heller ikke selv var klar over deres cash flow 12 måneder frem i tiden. hans
erfaring i dag er, at ved projektfinansiering af f.eks. et ejendomsprojekt vil man typisk kræve
egenkapital for at indskyde fremmedfinansiering, og der vil typisk fra en banks side blive
stillet krav om, at en bestemt procentdel af projektet er solgt. han vil ikke tro, at verden så så
meget anderledes ud dengang.
det gør en forskel, om man anvender aktivtilgangen eller cash flow tilgangen. hvis man
anvender aktivtilgangen, skal man sikre sig, at aktivet genererer et cash flow, der kan
servicere forpligtelsen. det er mere risikobetonet at finansiere via aktivet.
han havde ingen bevillingskompetence.
henrik høtbjerg jespersen
som eksempel på en lodret ordre kan han nævne henrik høtbjerg jespersen, hvor juul kom
med materiale, som han havde fået fra lindblad om, at den pågældende skulle have en kredit
på 500.000 kr. som han husker det, var der en privat eller familiær relation mellem jespersen
og lindblad, og det var aftalt, at jespersen skulle arbejde for lindblads selskaber, men det
blev ikke til noget, og i stedet fik han kreditten i banken. jespersen var meget presset
økonomisk. det var lidt underligt at få en privatperson ind i en investment bank. der var ikke
noget grundlag for merindtjening vedrørende jespersen. han havde kontakt med jespersen og
                                              - 1022 -
holdt møder med ham, og det var jespersens opfattelse, at han skulle lave et arbejde og stod
uforstående over for, at han nu skulle skylde 500.000 kr., men han var så presset på likviditet,
at han valgte at skrive under. jespersen fortalte ham om sine forventninger til at skulle
arbejde ved underskriftsmødet i banken. engagementet med jespersen gik med over i
finansiel stabilitet, og han har haft telefonsamtaler med jespersen efter dette. jespersen har
dog ikke i den anledning fortalt ham mere om baggrunden for lånet.
alpen holidays
alpen holidays er et eksempel på dosering af information. i starten af 2009 fik de til opgave
at skrive en indstilling på et hotel, der havde været i drift i ca. 3 måneder, og hvor de skulle
indstille en kredit på 50 mio.kr. de fik budgetter, som de skulle arbejde ud fra, og devisen var,
at hotellet i hvert fald skulle være 15 mio. euro værd og gerne lidt mere, så der var en profit,
når det blev solgt, således at der alene var tale om en bridgefinansiering. der var en
foranstående bank, og sammen med bankens lån gav det ca. 15 mio. euro, og derfor lagde
man sig i størrelsesordenen 16-19 mio. euro for så vidt angår værdien, og casen var at lave et
salg i den størrelsesorden.
hans oplevelse var, at det skulle være en kort finansiering, hvorefter hotellet hurtigt skulle
sælges. de gennemgik det materiale, de fik tilsendt, herunder budgetter og balancetal og
udarbejdede en kreditindstilling. han syntes, at det var mange penge til et nyåbnet hotel, der
endnu ikke havde vist sit værd. de havde ikke dokumentation for de oplyste forventede
videresalgspriser, og han besigtigede ikke selv hotellet. der var ingen mæglervurdering. det
var hans indtryk, at det var besluttet på forhånd, at denne bevilling skulle gives, og så skulle
de så arbejde baglæns og få det til at passe. det er taknemmeligt at sidde med budgetter i
regneark og sætte værelsespriser og belægningsprocenter ind, så man endte på de 16-19 mio.
euro. de tal, de fik fra den hidtidige drift, var da troværdige nok, men han havde ikke nogen
fornemmelse af, om det, de gjorde, var rigtigt. det var ikke inden for hans opgave at vurdere,
om hotellet kunne videresælges til en given pris. da han lavede indstillingen, vidste han ikke,
hvor pengene skulle hen, men da engagementet skulle udbetales, fik han besked på, at der
skulle overføres penge til andre selskaber i capinordic koncernen.
                                            - 1023 -
foreholdt bind 2, side 2916, beslutningsnotat om alpen holidays, forklarede han, at han har
skrevet notatet. med afsnittet side 2918, om at ”15 mio. euro var for lidt”, husker han
dialogen sådan, at man i banken gerne ville have en profit på salget af hotellet. han havde
ikke vurderet, at prisen skulle være 16 – 19 mio. euro.. det var en dialog, hvor typisk
kreditchefen eller direktionen havde tilkendegivet, at dette skulle være prisen. han husker
ikke nogen mæglervurdering. hvis han havde haft alle oplysninger fra starten, så ville han
synes, at dette var en dårlig case.
opgaven var at finde en begrundelse for salgsprisen. han har lagt værelsespriser og
belægningsprocenter ind i et regneark. foreholdt bind 16, side 116, har han ikke lavet dette.
han har heller ikke lavet side 119. han har set oversigten side 119 og budgettet side 146. han
har heller ikke lavet opgørelsen side 141. han har set den. han husker ikke, om det regneark,
han lavede, blev en del af kreditsagsmappen. han mener, at de fik tilsendt noget materiale, der
viste omsætning for de første 3 måneder, og ud fra det kunne man opstille de fremtidige tal
for værelsespriser og belægningsprocenter. opgaven var at lave deres egen tilgang til det. de
ville gerne lave det fra bunden af med udgangspunkt i det materiale, de fik. foreholdt bind 16,
side 191, mail 5. februar 2009 til ham fra henrik juul vedlagt materiale om hotellet, herunder
budgetter mv., kan han godt huske, at han fik dette materiale. han mener, at han lavede
regnearkene i februar 2009. han husker ikke, om det var før eller efter, at han lavede
kreditindstillingen. foreholdt bind 2, side 2899, mail 19. februar 2009 til ham fra bo
kristensen med præsentation af hotellet fra valartis, husker han, at han fik den og gennemgik
den.
kbus
han husker kbus, hvor de skulle lave nogle overførsler, som skulle godkendes af lindblad,
før de røg ud af huset. det var lidt underligt.
foreholdt bind 3, side 1506, mail 17. september 2009 til mikkelsen, forklarede han, at dette er
et eksempel på, at han indhentede lindblads accept på en overførsel. forholdt bind 3, side
1471, mail 26. maj 2009, fra henrik juul, er dette et andet eksempel, men han husker ikke
konkret, hvad denne mail vedrørte. foreholdt bind 3, side 1543, opsigelse af engagementet
januar 2010, forklarede han, at i efteråret 2009 havde kreditafdelingen fremsendt en ønskeliste
                                              - 1024 -
til kbus og vist også til torben lyst vedrørende materiale, som de havde behov for fra
kbus. som han husker det, fik det ikke materiale vedrørende alle punkter og havde stadig
udeståender, da engagementet blev opsagt.
serendex
foreholdt bind 4, side 341, kreditindstilling 18. november 2008, forklarede han, at der skulle
bevilges 500.000 kr. til et selskab i lasse lindblad sfæren, og det skulle der udarbejdes en
indstilling på. det gjorde han. der var ikke så meget at rafle om, slutproduktet skulle jo være
positivt, og sådan blev det. det hørte til i kategorien ”lodret ordre”. han husker, at han
tænkte, at dette havde karakter af venture capital, og at det var lidt mærkeligt. tallene kunne
ikke supportere kredit i den størrelse. det lå ikke som han husker det inden for bankens
kreditpolitik.
daintel
foreholdt kreditindstilling bind 4, side 218, forklarede han, at han vil tro, at han har skrevet
indstillingen. dette var også et selskab i lasse lindblad sfæren med samme karakteristik som
serendex, hvor der reelt var tale om venturekapital, og igen en bevilling på 500.000 kr., der
var givet på forhånd.
nordicom
foreholdt bind 4, side 583, mail 21. november 2008 fra ham til mikkelsen, og mikkelsens
videresendelse heraf til henrik juul, forklarede han, at som han husker det, var mikkelsen
fraværende, og han havde en samtale med juul om et muligt lån til nordicom. opgaven var til
at starte med at finde ud af, om de kunne få pant for et eventuelt lån, og de fik udleveret
materiale om ejendomme, og han tog tingbogsoplysninger på dem. han identificerede 5
ejendomme, hvor der var plads til godt 30 mio. kr. i pant. det var et udtryk for, at der var
råderum i forhold til den eksisterende gældsætning, ikke en vurdering af, om det var en god
case for banken. de fik også udleveret en likviditetsoversigt og cash flow for 12 måneder,
som han gennemgik med morten pedersen og fandt frem til, at selv med et lån ville nordicom
være cash flow negative i lånets løbeperiode. nordicom kunne ikke servicere sin gæld. han er
                                            - 1025 -
enig i mikkelsens bekymringer. foreholdt bind 4, side 524, kreditindstilling, husker han, at de
havde set en mæglervurdering eller lignende på ejendommene. foreholdt bind 4, side 520
med oplysninger om den ejendom, der blev kaldt disa-ejendommen, var det hans vurdering,
at den ville være svær at realisere på kort sigt – dvs. inden for 6 måneder – på daværende
tidspunkt. ejendommen husede en industrivirksomhed.
toldbodgade
foreholdt kreditindstilling 23. december 2009, bind 4, side 1102, forklarede han, han har
udarbejdet denne. han ikke kendte til tilgodehavender hos kbus og dka. bemærkningen
om tilgodehavender hos andre selskaber er taget fra selskabets årsrapport. han kendte ikke til
tilgodehavendet hos holding og gælden til et ole vagner selskab. det ville være relevante
oplysninger at medtage i indstillingen, også fordi de selskaber, toldbodgade lånte videre til, i
forvejen var kunder i banken. foreholdt bind 4, side 1104, toldbodgades aftale med dka
consult om colexon-aktier, forklarede han, at den kendte han ikke, da han skrev indstillingen.
han kendte tom larsen og havde mødt ham og talt i telefon med ham vedrørende tlp
holdings engagement. det var hans indtryk, at han havde et tæt samarbejde med lindblad og
var direktør i flere selskaber i lindblads sfære.
administrationsselskabet
foreholdt bind 4, side 1581, mail fra martine tox 30. juni 2009, som han videresendte til
henrik juul om overførsel af 200.000 kr. fra administrationsselskabets konto uden tox’
accept, forklarede han, at der blev lavet en kredit på 200.000 kr. til carsten leveau
tilsyneladende uden nogen indstilling. det bedste udtryk er, at det var en form for
”lommepenge”, der blev ydet til leveau, og den kredit skulle så indfries, og man overførte
200.000 kr. fra administrationsselskabets konto. han havde ikke noget at gøre med at bevilge
kreditten til leveau. han har svært ved at huske, hvad han præcist talte med juul om, men
leveaus kredit forblev indbetalt og kom ud af bøgerne.
generelt
                                             - 1026 -
de engagementer, han har forklaret om, er – med undtagelse af nordicom – engagementer,
hvor instruksen til ham havde karakter af en lodret ordre. han kan ikke på stående fod komme
i tanke om andre ”lodrette ordrer”, men han vil kunne svare, hvis han bliver forelagt en liste
over engagementer.
kurt martin larsen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han søgte job i banken, fordi han ønskede nye udfordringer, der passede bedre til hans
uddannelse. han er uddannet økonom fra københavns universitet i 2004 og var fra 2004 til
2007 ansat i eksportkreditfonden. han søgte nye udfordringer og i april 2007 startede han i
investment banking afdelingen i banken. niels kryger andersen var en meget kompetent
person og en væsentlig årsag til, at han sagde ja til jobbet. han blev i banken og i investment
banking afdelingen resten af bankens levetid og fortsatte 3 måneder efter finansiel stabilitets
overtagelse. da han blev ansat, var der kun ham og niels kryger andersen, som han havde et
godt indtryk af. investment afdelingen skulle bygges op, og der var fokus på at få nye kunder
ind i banken, hvilket skete via netværk. lindblad var en markant figur i banken, og via hans
netværk kom mange nye kunder ind. han havde kontakt til lasse lindblad, der havde
fingeren på pulsen og var med til at vurdere, hvilke sager der skulle køre og hvordan.
lindblad havde en klar holdning til, hvilken retning en sag skulle køre, og hvis man var
uenig, kunne man få en skideballe og blive sat på plads. på et tidspunkt var en ny medarbejder
ansvarlig for et projekt i bulgarien, og han skulle præsentere casen for lindblad. det gik ikke
så godt, og lindblad sagde, at man i capinordic ikke arbejdede med gule kort, og at han var
heldig ikke at få det røde kort. han er også selv blevet sat på plads i et tilfælde, hvor han efter
lindblads opfattelse havde beskrevet en investment case for negativt. det var et
indkøbscenter i tomba. det drøftede han med kryger andersen, der tog en snak med
lindblad, og så hørte han ikke mere til det, men arbejdede videre med casen.
clarice
han kom ind i denne sag i forbindelse med, at der skulle udarbejdes et børsprospekt
vedrørende de nyudstedte capee-beviser. foreholdt bind 8, side 69, betinget købstilbud,
forklarede han, at det kendte han ikke i 2008. det samme gælder bind 8, side 73, udkast til
brev til de 12 investorer, side 78, notat fra advokat moalem, side 82 købstilbud fra ole
                                           - 1027 -
vagner, side 85 købstilbud til de 12 ejere, og side 150 overførsel af stemmerettigheder.
foreholdt bind 8, side 257, børsprospektet, udtrykket ”rettet emission”, og side 209, pkt. 18.
3, om direkte og indirekte kontrol af foreningen, forklarede han, at ole vagners stemmeret
burde have været nævnt i prospektet, og han ville ikke have beskrevet emissionen som rettet
mod ejerne af b-notes, hvis han havde vidst, at der var handlet med banken. foreholdt side
210 om nærtstående, forklarede han, at forholdet til ole vagner burde have været nævnt.
foreholdt side 258 om forskelle i den offentlige udbudskurs forklarede han, at salget til ole
vagner burde have været nævnt.
foreholdt side 210 sidste afsnit om revurdering af, hvem der var nærtstående, forklarede han,
at ole vagner burde have været nævnt, fordi han var storaktionær i banken.
olicom
foreholdt bind 2 side 1877, hans mail til henrik juul 18. juli 2008, forklarede han, at det var
efter det første børsprospekt for olicom, og at finanstilsynet havde bedt om en beskrivelse af
transaktionen. foreholdt bind 2, side 1892, finansieringstilsagn, forklarede han, at han ikke
har medvirket ved udarbejdelsen. foreholdt kreditindstilling 23. juni 2008, bind 2, side 1886,
forklarede han, at han ikke var involveret i kreditvurderingen af olicom. foreholdt side 2001,
hans mail 13. november 2008 til morten steen pedersen og niels kryger andersen med notat
om kanalvej, forklarede han, at han blev bedt om at lave notatet af sin chef, men han husker
ikke, om det var kryger andersen eller henrik juul. oplysningerne i notatet bygger på
prospektet, og han har ikke lavet en egentlig efterprøvning af, om antagelserne i prospektet
var realistiske, og han havde ikke besigtiget ejendommen. han havde ikke vurderet om
omklassificering til beboelse ville være mulig, og om det som forudsat ville medføre en
væsentlig værdiforøgelse.
alpen holidays
denne sag kom han tilfældigt ind i en mandag morgen, hvor der skulle være møde med ejerne
af bank austria, og man var bange for, at union credit, som bank austria var en del af, ville
”trække stikket”, så banken ville lide tab, fordi bankens pant lå yderligt, og mikkelsen havde
brækket foden, så derfor blev han bedt om at tage til mødet. business casen var, at man havde
                                              - 1028 -
bygget et high end hotel baseret på forventning om luksuskunder, og den efterspørgsel havde
ikke været der, og opførelsesomkostningerne havde været relativt høje, så driften var ikke
rentabel. opgaven var, at få bank austria til ikke at trække stikket og til at dække
omkostningerne sammen med banken med 50 % til hver. det lykkedes at undgå, at bank
austria trak stikket, og de fik noget tid til at overveje sagen. han fik indhentet en vurdering af
en hotelsagkyndig. han husker ikke udfaldet af vurderingen.
daintel
foreholdt hans mail til lindblad 1. oktober 2008, bind 20, side 437, om møde med daintel,
forklarede han, at det var en af mange sager, der kom ind i deres afdeling, hvor de vurderede
business casen, om der skulle indhentes kapital, ske børsnotering osv. han gennemgik
daintels business case og fandt ud af, at de havde et superinteressant produkt med stort
potentiale, men at det kun var i testfasen. det var et system til at sammenkøre
hospitalsjournaler. deres business case beskrev en internationalisering i mange lande
samtidig, og det vurderede han som urealistisk. han foreslog ejerne, at produktet skulle testes
på flere danske hospitaler for at sikre, at det virkede. det er ikke noget, der normalt
finansieres ved banklån, men af investorer. han ved ikke, hvordan det videre gik med daintel.
serendex
foreholdt bind 4, side 336, mail fra lindblad til mikkelsen og juul november 2008, og mail
fra ham til mikkelsen, bind 4, side 333, forklarede han, at sagen mindede om daintel, og at de
skulle vurdere business casen og udviklingspotentiale. det var igen et projekt med stort
potentiale, men også faktorer, der ikke var på plads, og som burde understøttes, før man
kunne gå videre. den type produkt ville skulle igennem en godkendelsesfase over flere år.
ejerne havde forsøgt at sælge det til en medicinalkoncern, som havde hovedproduktet, men de
havde sagt nej. hans anbefaling var, at de arbejdede videre med business planen, som efter
hans opfattelse var meget overfladisk, idet der ikke var vurderet risikofaktorer. han ved ikke,
om serendex endte med at få et lån. ifølge hans oplysninger er serendex nu børsnoteret. på
det tidspunkt, hvor han vurderede casen, var de ikke klar til børsnotering. det var hans
afdelings opgave at stå for børsnoteringer og at hjælpe virksomheder med at blive klar til
                                             - 1029 -
børsnotering. han ved ikke, om banken fik honorar for hans gennemgang af serendex’
business plan. det sker, at investment banker køber en andel af en virksomhed.
knud larsen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han har igennem 20 år drevet en række hoteller i danmark og udlandet og etablerede i 2004
selvstændig virksomhed nordic hotel consulting med rådgivning, vurdering og analyser af
hoteller. han har i dag 14 medarbejdere i de nordiske lande og er næsten alene på det
skandinaviske marked. han blev først kontaktet af banken i juli/august, 2008 eller 2009.. det
var ikke henrik juul, der kontaktede ham, det var en anden. banken var lidt usikker på, om
vurderingsforretningen skulle sættes i gang, men det blev den. det var en vurdering af hotel
steinplatte som going concern. han tog derned med en medarbejder fra norge med erfaring i
at drive et skihotel og sammen med henrik juul. de havde fået udleveret et notat fra banken
med oplysninger om situationen og nogle få tal. da de kom derned, fik de en del oplysninger
fra direktøren om belægning og priser samt restaurant- og spaomsætning. de havde lidt svært
ved at få oplysninger om omkostningerne. det var vist ikke ond vilje, men der var vist rod i
bogholderiet dernede. hotellet var i overordentlig god stand, og man vurderede ud fra driften
på det tidspunkt, hvor man satsede på lavpris. man vurderede, hvordan man kunne optimere
ud fra det foreliggende koncept med lavpris. foreholdt bind 2, side 2924, mail til juul med
den endelige vurdering, forklarede han, at side 2925 beskriver temaet for vurderingen. hans
konklusion på side 2944 beskriver et spænd ud fra forskellige forudsætninger, der pegede i
forskellige retninger. det er baseret på det eksisterende konceptuelle grundlag. der var nogen
forudsætninger, der skulle løftes af før et salg. ”as it is” ville vurderingen være lavere. det
ville ikke være voldsomt dyrt at bringe hotellet i overensstemmelse med de nævnte
forudsætninger. der var et møde i hellerup efter, at han havde fremsendt sin vurdering, og
han husker, at der var en ”speciel kølig” stemning i rummet, og at hans analyse ikke var
blevet godt modtaget. henrik juul, lasse lindblad og capinordics bestyrelsesformand var til
stede. han forstod, at hans vurdering var for lav blandt andet fordi lindblad spurgte, om han
nu også havde taget hensyn til, at man kunne forbedre servicekonceptet. det havde han ikke.
han havde vurderet hotellet svarende til serviceniveauet hos en ”scandic operatør” lindblad
spurgte, om ejendommen var sådan, at det kunne være en ”marriot operatør”. og dette måtte
han sige ja til, for hotellet havde både faciliteterne og standarden til det. spakonceptet var
fantastisk. det var billedlig talt, når man nævnte scandic og marriot, der var ikke tale om, at
                                              - 1030 -
disse konkrete operatører var inde i billedet. man kunne godt forbedre konceptet. den, der
totalt havde misforstået det, var den stedlige ledelse, der solgte et højkvalitetsprodukt til
lavprisgæster. man ønskede at få afdækket, hvordan vurderingen så ud under de nye
forudsætninger. han ændrede det konceptuelle grundlag, der skulle være et højere niveau. det
handlede ikke om bygningernes stand, men om serviceniveauet. restauranterne blev lidt
drevet som i det sydlige spanien for år tilbage, og det kunne man godt løfte. det skulle være
et hotel af en sådan standard, at hotellet i sig selv var destinationen. i rapporten bind 2, side
2951, er forudsætningerne ændret. de er, som han lige har forklaret. der er senere nogle
kalkulationer, hvor gælden er oplyst, og man kommer nok lige eller knap nok hjem med de
lån, der er. der skulle bruges en operatørvirksomhed, der forstod konceptet, og som kunne
styre hotellet. foreholdt bind 2, side 2959 om forudsætningerne i rapporten, forklarede han, at
den første forudsætning var opfyldt. det er formentlig et af de bedst byggede hoteller i østrig,
og kombinationen af ski og wellness ”rammer begge ægtefæller” i skisæsonen og giver en
sæson mere. det er godt tænkt. han kan tilføje, at man nok ikke kan finde en operatør, der vil
garantere en fast høj leje på forventet efterbevilling. en operatør vil ikke forære sin knowhow
væk. der var en øjeblikkelig situation, der skulle løses, herunder forholdet til en østrigsk
bank. det er svært at skønne over, hvad det ville koste at bringe forudsætningerne på plads,
men det var nok 6-12 mio. kr. finanskrisen var jo slem nok på det tidspunkt, men på det
tidspunkt havde det ikke den store betydning for hoteller. hotelresorts oplevede faktisk en
fremgang på det tidspunkt, da der ikke var en forbrugerkrise, men hvis den kom, ville det
blive dyrt. man kunne i de år finde købere til hoteller, men man kunne ikke få finansiering, og
det satte tingene i stå. derfor er der den forudsætning om finanskrisen, der står på side 2960.
han ville ikke påtage sig at spå om finanskrisen. på det tidspunkt havde man set
hoteloperatører over hele verden, der havde afgivet moderselskabsgarantier for en fast leje,
som de ved forskellige juridiske krumspring var kommet ud af. derfor tog man ved
vurderingen udgangspunkt i den nuværende drift ud fra ”discounted cash flow” metoden. det
blev lagt til grund, at de første 3 år var indkøringsår, og her tager ejeren risikoen. det er der
næppe nogen anden, der vil. udgangspunktet for hans vurdering er således værdien efter i
hvert fald 3 års drift. henrik juul havde herefter nogle redaktionelle rettelser til
vurderingsrapporten, der ikke havde betydning. han tilbød også at implementere det nye
konceptuelle grundlag. foreholdt bind 2, side 2998, forklarede han, at banken kontraherede
med ole andersen, og så havde han ikke interesse i at være en del af teamet men tilbød, at de
kunne kontakte ham, hvis det senere blev aktuelt.
                                            - 1031 -
hvis hotellet skulle sælges inden for 6 måneder, ville værdien være lavere end hans første
vurdering. hans første vurdering var værdien med det daværende koncept, og den anden
vurdering var ud fra et nyt koncept, der krævede opfyldelse af en række forudsætninger som
beskrevet i hans vurderingsrapport.
christian tørsløv har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er cand. merc. jur. og var før ansættelsen i banken ansat i bank invest, hvor han havde
været i 5-6 år. han var i starten af 40’erne, da han blev ansat i banken, og var nok lidt ældre
end de andre ansatte i afdelingen. det var jan thorsen, der henvendte sig til ham og sagde, at
han havde en stilling til ham. han kendte thorsen, da denne var direktør i proviso, hvor han
søgte en stilling, som han dog ikke fik. hans indtryk af thorsen var, at denne var meget
dygtig, og han ville kunne lære noget af ham. thorsen sagde, at han blandt andet skulle
beskæftige sig med særlige investeringer, f.eks. i vindmøller. han arbejdede sammen med
thorsen i ca. 2 måneder og blev så flyttet til bankens juridiske sekretariat, hvor hans chef var
michael elmgren. han vidste ikke, at thorsen allerede havde sagt op, da han selv sagde ja til
stillingen. der kom ikke nogen nye opgaver, mens han arbejdede sammen med thorsen, og
det var nok derfor, at han blev flyttet. han brød sig ikke om kulturen i banken. den virkede
truende, og det var som om, man var bange for ledelsen. det var lindblad og juul, man var
bange for. han havde selv fornemmelsen af ”hvornår bliver det min tur?”. han oplevede, at
der var en medarbejder, der blev råbt ad og skældt ud i det storrum, hvor der sad mange
medarbejdere. det var lindblad, der råbte. han kender ikke årsagen. det var i bankens
lokaler, at der blev råbt. han oplevede det som ”management by fear”. medarbejderne var
bange for at begå fejl. han husker et socialt arrangement, hvor henrik juul omtalte en
medarbejder som ”hende gåsen derude”. det fandt han upassende. der var en glasvæg mellem
holding og banken, der var låst på holdings side, så de kunne komme ind i banken, men
bankens medarbejdere kunne ikke komme ind i holdings lokaler, men måtte banke på.
henrik juul og lindblad talte meget sammen. det var hans fornemmelse, at lindblad var den
stærke i forholdet. han har ikke konkrete eksempler på, at lindblad sagde, hvad henrik skulle
gøre. han sagde op på et tidspunkt, hvor de skulle have nyansættelser i sekretariatet, og hvor
de blev spurgt om de kunne anbefale nogen, og så tænkte han, at han ikke ville anbefale
                                             - 1032 -
nogen at arbejde der. han havde vist været der ca. 5 måneder. han havde ikke et nyt job, da
han sagde op.
kathrine von grumbkow har som vidne forklaret blandt andet følgende:
hun blev færdig som cand. merc. jur. i 2003 og blev ansat på center for kreditret på
handelshøjskolen, hvor hun var et år og arbejdede sammen med henrik juul. derefter var hun
i finanstilsynets bankkontor, indtil hun startede i banken. hun blev opsagt i forbindelse med
konkursen. i dag er hun compliance officer i et forsikringsselskab. hun startede i banken 1.
februar 2007. hun kendte henrik juul fra sin tid på center for kreditret, og han kontaktede
hende efter sin start i banken for at høre, om hun var interesseret i stillingen som compliance
officer. hendes opgave var at sikre, at såvel eksterne som interne regler blev overholdt. det
var et krav efter loven, at banken havde en compliance officer, når der blev handlet med
værdipapirer. hendes interne kontrolfunktion omfattede som udgangspunkt ikke andre
områder i banken end værdipapirhandel. hun er en enkelt gang blevet bedt om at lave en
kontrolrapport om kreditafdelingen, hvilket undrede hende ”vildt meget”, da det lå uden for
området for en compliance officer. foreholdt claus ørskovs forklaring den 7. april 2015,
retsbogens side 6, forklarede hun, at det som udgangspunkt er rigtigt, bortset fra, at man som
compliance officer ikke beskæftigede sig med kreditområdet. det var henrik juul, der gav
hende opgaven med at lave en kontrolrapport om kreditafdelingen. det var i 2008 eller 2009.
det var noget med, at juul ville udvide hendes område til også at føre kontrol med
kreditbehandlingen men foreløbig var det kun denne ene rapport. hun sad i erfagrupper med
andre compliance officers, og det var ikke noget, de beskæftigede sig med. hun var på bar
bund i forhold til, hvordan hun skulle løse opgaven. hun gik til michael mikkelsen og
spurgte, hvad hun skulle gøre. hun sagde ikke fra over for opgaven. så ville hun ikke skulle
høre for, ”at hun ikke havde nogen tankevirksomhed”. hun havde erfaring fra finanstilsynet
med inspektioner i små og mellemstore finansinstitutter, men hun havde ikke været involveret
i kreditbehandlingen i banken, så det lå langt væk for hende. hun havde hørt med ved
bestyrelsesmøderne, men det var så komplekst ”at hun stod af undervejs”. det var ikke noget,
hun havde forstand på. hun tog en stikprøve på nogle engagementer, herunder nogle
medarbejderlån, og tog nogle trin i kreditbehandlingen og så på, om der var den sikkerhed,
der skulle være, om der var de rigtige underskrifter, om engagementsstørrelsen lå inden for
kreditpolitikken, og om lånet var udbetalt før bevillingen. et enkelt engagement må ikke
                                             - 1033 -
overstige 10 % af basiskapitalen. det var det, hun kontrollerede. det var ikke nogen særlig
dybdegående rapport, fordi hun ikke havde nærmere indsigt i engagementerne. hun drøftede
opgaven med mikkelsen, der gav hende nogle indspark i starten. hun afleverede rapporten til
juul og husker ikke, om hun fik noget feedback. det er den eneste kontrol, hun har foretaget i
relation til kreditbehandlingen. det var ikke funktionen som compliance officer, der fyldte
mest i hendes arbejde i banken. det var måske 30 % af hendes arbejdstid. derudover havde
hun meget arbejde i forhold til bestyrelsen med notatskrivning og at være sparringspartner.
hun vil tro, at hun brugte en uge om måneden på forberedelse af bestyrelsesmøder. de havde
en fast skabelon for indkaldelser til bestyrelsesmøder, som hun og juul havde lavet, og så
havde hun et ”årshjul” for at holde styr på, at man opfyldte lovkravene for, hvad der skulle
forelægges for bestyrelsen. hun var til stede på alle bestyrelsesmøder, hvor hun skrev referat,
bortset fra et møde, hvor hun ikke vidste, at det blev afholdt, men hvor hun dagen efter blev
bedt om at skrive referat. det var henrik juul, der bad hende om det, og han fortalte hende,
hvad der var foregået på mødet. hun husker ikke tidspunktet. foreholdt
bestyrelsesmødereferat 25. november 2008, bind 1, side 1276, forklarede hun, at hvis det er
det eneste referat, der kun fylder en side, så er det det, men hun kan ikke konkret huske
indholdet af referatet. hun husker kun, at det fyldte en side. hun kan ikke huske, at det
pågældende referat handlede om nordicom. hun mener ikke, at hun drøftede denne opgave
med michael mikkelsen. når hun i øvrigt tog referat på bestyrelsesmøderne, skrev hun
nærmest ordret ned, hvad der blev sagt og rettede det til bagefter, og så fik henrik juul
referatet til gennemsyn. når henrik juul havde rettet eventuelle fejl, sendte hun det til claus
ørskov, der godkendte det, før det blev sendt ud til resten af bestyrelsen. juul havde typisk
ikke materielle rettelser til referatet.
claus ørskov stod for god ro og orden og var derudover ikke så aktiv på bestyrelsesmøderne.
hun husker det sådan, at ørskov en gang imellem stillede spørgsmål til engagementerne, men
ikke så dybdegående. lindblad var meget aktiv i hele perioden. michael mikkelsen og henrik
juul præsenterede engagementerne, og de blev så drøftet i bestyrelsen. juul og mikkelsen
deltog i drøftelsen og lindblad var mere aktiv end de andre bestyrelsesmedlemmer. ole
vagner var også aktiv og gik lidt i kødet på engagementerne og stillede kritiske spørgsmål.
hun har ikke læst referaterne siden dengang, så hun husker det ikke så tydeligt. hun husker
ikke, at andre end vagner og lindblad var kritiske. hun sad som udgangspunkt bare og skrev
uden helt at forstå engagementerne. hun husker dog et engagement, der gjorde indtryk på
                                             - 1034 -
hende. det var en campingplads i tyskland. hun kunne ikke forstå, at man bevilgede det,
men det var jo ikke hendes sag. det lød helt håbløst. det er det eneste, hun husker at have
tænkt over.
hun havde ikke noget samarbejde med ørskov og lindblad uden for bestyrelsesmøderne.
hun refererede til juul, som hun kendte, og hun kendte også hans nærmeste familie, og de
havde i starten en god arbejdsrelation. senere ændrede den sig til en blanding af god og
dårlig, fordi juul ændrede personlighed, så man aldrig vidste, om man skulle have at vide, at
man var inkompetent, eller om man skulle have en hyggesnak om den næste skiferie.
efterfølgende har hun tænkt, at det var en mand, der var presset, og det var slet ikke den
henrik juul, hun kendte fra tidligere. han kom med ubehagelige kommentarer, mest
personligt, hvor hun blev kaldt dum eller fik at vide, at ”man blev betalt for at tænke”. da hun
fortalte, at hun var gravid, sagde han ”dårlig timing” og ”man kan ikke fyre end fed”. det var
i december 2009 eller januar 2010, at hun fortalte ham, at hun var gravid. hun har noteret, at
hun i slutningen af 2009 fik kritik af sit arbejde, samtidig med, at det fremgik af
bestyrelsesmødereferaterne, at hun udførte sit arbejde tilfredsstillende. hun søgte andet job i
sommeren 2009, fordi det var ubehageligt at gå på arbejde. da henrik juuls mor blev syg,
oplevede hun, at hun igen kunne kende den henrik juul, hun kendte fra tidligere, fordi han
udviste mere empati. hun havde ikke rigtig samarbejde med michael mikkelsen, men de var
jo begge nære medarbejdere til henrik juul og var flere gange ude at spise sammen alle tre,
og da henrik juul ændrede personlighed, fik hun et fortrolighedsforhold til mikkelsen, fordi
de havde behov for at drøfte deres problemer i forhold til juul. mikkelsen kom også til hende
og sagde, at der var nogle engagementer, som han ikke ville indstille til bevilling. der var hun
i den professionelle rolle og rådgav ham til, at så måtte han lade være med at underskrive
indstillingen. hun husker ikke, hvornår de havde den samtale, men han fortalte, at han var
glad for rådet. hun tænkte ikke på bestyrelsesmøderne over, om mikkelsen havde
underskrevet indstillingerne.
advokat eric horten har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han var advokat for christian rovsing, der tog initiativ til at etablere olicom i 1983-1984, og
han var advokat for selskabet i en længere årrække. i en periode i 1990’erne havde han ikke
med selskabet at gøre. på et tidspunkt i 1990’erne besluttede selskabets ledelse at ændre
                                              - 1035 -
strategi til at være et it-ventureselskab, og da han tidligere havde beskæftiget sig med start up
selskaber, blev han bedt om at indtræde i bestyrelsen. i sidste halvdel af 1990’erne var
prissætningen på it-selskaber meget høj, hvilket sluttede brat, da it-boblen brast, og selskabet
manglede herefter likviditet, og en række bestyrelsesmedlemmer, herunder han selv forstrakte
selskabet med penge. michael heiberg og jesper jørgensen ydede ansvarlige lån til selskabet
i 2005 eller 2006. der senere skulle konverteres til selskabskapital.. heiberg havde tjent
mange penge i usa og kom tilbage til danmark, hvor han fungerede som ”business angel”.
jesper jørgensen var involveret i ejendomsudviklingsprojekter.. selskabet havde nogle it-
investeringer, der skulle afvikles, og de ansvarlige lån fra jørgensen og heiberg skulle
konverteres til aktiekapital, og så skulle selskabet beskæftige sig med ejendomsudvikling.
foreholdt bind 2, side 1596, selskabsmeddelelse december 2007, forklarede han, at selskabet
ændrede sig fra et it ventureselskab til et ejendomsselskab, der dels havde en portefølje af
eksisterende driftsejendomme, der skulle optimeres, dels ejendomme, der skulle udvikles.
castor holding var størstedelen af jesper jørgensens ejendomsgruppe. han har aldrig været
advokat for jesper jørgensen. han fortsatte efter ændringen af selskabets strategi, dels fordi
fondsbørsen forlangte, at jesper jørgensen ikke dominerede selskabet, hvorfor han blev bedt
om at fortsætte som bestyrelsesformand, fordi han blev anset som uafhængig, dels fordi han
havde erfaring med start up virksomheder. det kræver likviditet at udvikle fast ejendom, så
det var en forudsætning fra bestyrelsens side, at man havde en tilstrækkelig likviditetsmæssig
buffer, og derfor skete der en kontant kapitalforhøjelse. foreholdt bind 2, side 1602, prospekt
12. marts 2008, var dette forudsætningen for, at de nye aktier kunne optages på børsen.
foreholdt selskabsmeddelelse 16. maj 2008, bind 2, side 1804, forklarede han, at erhvervelsen
af aktivgruppen var en naturlig udvikling af selskabets strategi inden for ejendomsbranchen.
der kom et prospekt med en overordnet gennemgang af alle ejendommene, som blev
gennemgået i bestyrelsen, og der blev sat flueben ved de fleste ejendomme. der var dog en
ejendom ved forum, som man ikke ville have med, fordi det var for problemfyldt. de
konstaterede, at de fik en portefølje af ejendomme med varierende grad af færdiggørelse fra
bar mark til færdige ejerlejligheder, der var delvist solgt. det var en god blanding af
indtægtsgivende ejendomme og ejendomme, der krævede investering. forudsat at man kunne
få finansieringen på plads, var der en meget fornuftig forrentning af den indskudte kapital.
der var ikke megen forhandling om prisen på aktivgruppen. projekterne var organiseret i
selvstændige selskaber (single purpose vehicles). per brøndum andersen og peter juul var
rundt og tale med samtlige banker, der havde finansieret projekterne, og de nikkede til, at
                                             - 1036 -
olicoms erhvervelse var fornuftig, og at finansieringen kunne fortsætte. olicom ville ikke
røre ved handlen, hvis de ikke var sikret den medfølgende finansiering. bestyrelsen ville sikre
tilstrækkelig likviditet gennem kapitalforhøjelsen og lånet i capinordic bank. de ville ikke
”ud med hatten igen”. foreholdt selskabsmeddelelse 28. august 2008, bind 2, side 1980,
forklarede han, at bestyrelsen på dette tidspunkt var komfortable med det, der var sket. at de
havnede på den røde liste i roskilde bank, gav hårdt arbejde og helt urimelige vilkår for
selskabet. per brøndum orienterede ham om, at roskilde bank ikke ville vedstå de
finansieringstilsagn, de havde givet. de konstaterede, at det kunne roskilde bank godt rent
juridisk, men de havde ikke overvejet, at en seriøs bank kunne finde på det. det havde ikke
indgået i deres tankesæt at få en committed facilitet. penge var rigelige i 2007 og starten af
2008, og de havde ikke forestillet sig en opsigelse. opsigelsen betød, at de pågældende
projektselskaber gik i sort, og det havde en dominoeffekt i hele systemet. foreholdt brev af
21. november 2008 til roskilde bank, bind 2, side 2042, forklarede han, at det kom der ikke
noget ud af. de havde en bred portefølje af ejendomme, og selv om alle markeder, der havde
med finansiering af fast ejendom at gøre, blev meget vanskelige, så var det stadig bestyrelsens
opfattelse, at de havde så mange gode aktiver, at forretningen kunne drives videre. selv om
markedet bliver dårligere, er det bedre at færdiggøre projekterne end at standse dem. de
realiserede de aktiver, der kunne give likviditet, og kastede ikke på noget tidspunkt håbet over
bord. sidst i 2009 eller først i 2010 skiftede de direktionen ud, fordi det var bestyrelsens
opfattelse, at per brøndum andersen, der i øvrigt var en god mand, ikke længere nød den
fornødne tillid i bankerne, og det var afgørende. ag norge var et fascinerende projekt, som
de kendte grundigt, og de vidste, at der var en nettotilflytning til kristianssand, således at der
ville være behov for villaer. det var et meget attraktivt projekt. det var derfor, at det
overhovedet var muligt at sælge det i 2010. fih bank afviste at stille sig solidarisk med de
øvrige banker og stillede krav om yderligere sikkerhed, og det var derfor umuligt at få en
ordning med de øvrige banker. han kender ejendommen på kanalvej, der fyldte meget i
castor holding, så det var en ejendom, der blev gennemgået grundigt. han har set
ejendommen. det er en fascinerende ejendom, forstået som en fascinerende grund. bygningen
er ikke nogen arkitektonisk skønhed, men der var eksisterende bygninger, der var udlejet og
gav et cash flow, og så havde den en bynær og naturskøn beliggenhed og derfor havde den et
potentiale. han husker ikke nærmere om opsigelse eller udflytning fra ejendommen, men han
husker at være blevet orienteret om en genudlejning til hk af et af ejendommens fire tårne.
                                            - 1037 -
frank lyhne hansen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er uddannet cand. scient. oecon. og har været ansvarlig for risikostyring i et
forsikringsselskab og haft eget konsulentfirma, inden han blev ansat i pwc, hvor han
arbejdede med risikostyring ved at hjælpe banker og forsikringsselskaber med at opbygge
modeller, der blandt andet skulle sikre, at reglerne på området blev overholdt. han blev i 2007
kontaktet af henrik juul, der bad om hjælp til at opbygge et kreditstyringsværktøj. det er en
model, hvor man forsøger at kvantificere den risiko, der ligger i en banks låneengagementer,
så man kan beregne den samlede kreditrisiko. han udførte opgaven sammen med en kollega
ved navn henrik axelsen. det var en stor og langvarig opgave. en kreditmodel bliver til i
samarbejde med bankens kreditafdeling, hvor man udarbejder og tester modellen. det var
primært henrik juul og michael mikkelsen, han samarbejdede med. han havde erfaring med
at lave kreditmodeller for mange andre banker. det er en naturlig del af arbejdet med at
udvikle kreditmodellen at få indblik i de konkrete engagementer, idet man sammenligner
kreditmodellens resultat vedrørende et konkret engagement med den subjektive vurdering,
man har foretaget af et engagement. de forsøgte at komme frem til de parametre, der påvirker
låneengagementerne. man kan se tilbage på, hvordan virksomheden har klaret sig historisk.
det er de hårde kreditvariabler, som man kan slå op i regnskabet. de bløde kreditvariabler er
dem, hvor man prøver at se lidt ind i fremtiden og forudse, hvordan konjunkturerne vil
påvirke en virksomhed. de brugte både de hårde og bløde parametre. når man har lavet en
kreditscoremodel, kan man putte et engagement ind i modellen, og så bliver der beregnet en
risiko. denne risiko indgår så også i beregningen af bankens kapitalbehov. i capinordic bank
havde de et regneark, hvor man indtastede forskellige variable, som man slog op i regnskabet,
og så blev der beregnet en score. man kan ikke springe felter over, når man udfylder
modellen. der er dog rubrikker med betegnelsen ”andet”, der kan udfyldes i stedet. dette ville
dog altid bevirke en ringere score. . man kan enten regne på blancoelementet, eller man kan
forsøge at beregne værdien af sikkerhederne, og indtaste den i modellen, eller man kan bruge
basel reglerne om, hvordan værdien af sikkerheder beregnes. når man har beregnet en score,
indsætter man den i en ratingskala, der siger noget om sandsynligheden for konkurs. den
skala, der blev anvendt, svarer i princippet til, hvad andre banker og de store ratingbureauer
anvender. man kan selv vælge, hvad man kalder sin rating angivet med tal, bogstaver eller
farver, men man skal definere den ud fra en konkurssandsynlighed for hvert enkelt trin på
skalaen. det var ikke hans indtryk, at bankens engagementer afveg særligt fra, hvad han så i
                                             - 1038 -
andre banker. modellen til intern risikostyring kan, hvis den er avanceret nok, efter
finanstilsynets godkendelse, også bruges til at beregne solvens. banken valgte ikke at få
modellen godkendt, så den var kun til intern risikostyring, men blev selvfølgelig også brugt til
beregninger til brug for finanstilsynet.
han blev kontaktet igen af henrik juul eller michael mikkelsen i forbindelse med et aflagt
kontrolbesøg fra finanstilsynet. han fik at vide, at finanstilsynet havde bedt om at få
stresstestet engagementerne. han husker ikke, hvornår det var, men det var en weekend. det
kan godt have været i sommeren 2008. de sad herefter sammen i banken og indtastede
engagementer, og forsøgte at ”stresse dem” for at se, hvordan det påvirkede solvensen. det
betyder, at i stedet for at indtaste det, man subjektivt eller objektivt tror på, så forsøger man at
gøre det værre. det er de bløde parametre og konkurssandsynlighederne, man gør værre. han
sad ikke konkret og kiggede på låneengagementerne, de lå jo i modellen, og de prøvede at
stresse dem. de prøvede med stort set alt, hvad de kunne finde på, og konklusionen var at de
stort set ikke kunne ”stresse banken konkurs”. helt konkret gør man det, at hvis man tror, at
konkursrisikoen for et engagement er f.eks. 1 %, så prøver man at fordoble eller tredoble det.
man ”stressede også” korrelationen ved at forstærke sammenfaldet mellem et engagements
risiko i forhold til et andet engagements risiko. hvis f. eks. to engagementer havde samme
ejer, lagde man til grund, at begge gik konkurs, og hvis det var samme branche øgede man
korrelationskoefficienten, således at sandsynligheden for, at det enes konkurs ville føre til det
andet selskabs konkurs blev højere. man så også på sikkerheder. man forsøger også at tage
højde for, at de almindelige samfundskonjunkturer blev værre. men alle banker vil sige, at
lige efter det tidspunkt var der noget, som modellerne ikke fangede. modellerne forudsagde
ikke den finansielle krise. man kunne godt have bygget ind i modellen, at alle værdier
halveredes, og at ingen kunne få kredit, men det ville ingen styre efter, idet det er for
usandsynligt. man styrer efter et ”dette kan ske i et ud af 200 år”. hvis man i stedet styrer
efter, ”dette kan ske en gang ud af 1000 år”, så tror han ikke, at man er i business.
da de lavede modellen, tjekkede de, om det var de regnskabstal, der var angivet i
regnskaberne, de lagde ind, men derefter gik de ud fra, at de rigtige tal blev lagt ind løbende.
da modellen blev lavet, kontrollerede han de tal, der blev puttet ind. de sad sammen med
regnskaberne. han kontrollerede selv, om der var taget revisionsforbehold i regnskaberne.
han kan ikke konkret huske, hvilke engagementer han tjekkede, og hvilke engagementer
                                            - 1039 -
mikkelsen tjekkede. hans afdeling har hjulpet 7 af 9 banker med at få irb [internal rating
based] godkendelse hos finanstilsynet, herunder danske bank og nykredit, og han har
opbygget modeller for flere mindre banker herunder eik bank, ringkøbing landbobank og
sparekassen fåborg.
da de opbyggede modellen, sad de med de konkrete engagementer, og brugte samme
parametre som i andre banker, og det, de foreslog banken var ikke anderledes end, hvad man
foreslog andre banker. der er en politik for, hvordan man værdiansætter sikkerheder, hvor
man tager en ”haircut” i forhold til værdien. han værdiansatte ikke selv sikkerheder, og
kontrollerede ikke værdiansættelsen, f.eks. om der var en mæglervurdering. han forholder sig
ikke til, om et blancoelement skal være større eller mindre. det er ikke hans opgave.
modellen siger noget om risikoniveauet på det konkrete engagement ud fra f.eks. værdien af
en bestemt sikkerhed, men den udtaler sig ikke om værdien af sikkerheden. da de forsøgte at
stresse banken konkurs, var de så langt ude, at de næsten sad og grinede af det, som de
forsøgte at lave. de forsøgte også at tage højde for det, som de forventede kun ville ske en
gang på 1000 år.
han er delvis enig i, at en kreditscoremodel er bagudrettet og ikke fremadrettet. de havde
både bagudrettede og fremadrettede elementer med. de ser på konjunkturer, renteniveauer,
arbejdsløshed og udviklingen i bestemte sektorer i en periode fremad. man ser på, hvor galt
det kan gå på 200 år, således som basel-reglerne foreskriver. dette gøres på grundlag af
statistisk materiale. der har aldrig været en krise, der svarede til finanskrisen.
lasse lindblad har supplerende forklaret, at ole vagner havde investeret i både capee og
clarice forud for sit købstilbud vedrørende capee-beviserne.
bo kristensen har som vidne forklaret blandt andet følgende:
han er uddannet revisor og arbejdede i 10 år i deloitte i kolding, og kom derefter ind i
ejendomsbranchen, hvor han var med til at udvikle ejendomsprojekter primært i england,
derefter var han i 4 år økonomidirektør i skare-koncernen, og i 1999 mødte han peter
forchhammer, der da boede i england, og han fik en række opgaver for forchhammer som
”praktisk gris” i relation til en række meget forskellige projekter. i 2001 var forchhammer
                                              - 1040 -
lidt presset, og han ønskede ikke længere at arbejde for ham. han mødte da de andre ejere af
aktivgruppen jan larsen, brian jørgensen og arne olsen. jan larsen arbejdede med salg og
styring af projekterne. brian jørgensen var byggetekniker og havde stor indsigt i udarbejdelse
af lokalplaner og forhandlinger med kommuner. det var hovedsageligt andelsboliger,
ejerlejligheder og etplans enfamiliehuse, de arbejdede med. arne olsen stod for det
administrative og kontakt til entreprenører mv. hans egen opgave var at styre aktivgruppens
projekter økonomisk. da han kom ind, var der 15 forskellige udviklingsprojekter, men
hverken olsen, jørgensen eller larsen var særlig kapitalstærke, og derfor var der ikke
foretaget større kapitalindskud. de lavede en skarp model, hvor de stiftede et selvstændigt
datterselskab for hvert projekt. han anvendte ”finansiel kombinatorik”, hvor de fik en option
på at erhverve en totalentreprise, hvor der skulle bygges boliger, så visualiserede de
mulighederne og forudsolgte 60 – 70 % af boligerne, og de bankgarantier de fik fra køberne
kunne de så tiltransportere pengeinstitutterne, og når de havde nået det mål, de havde aftalt
med banken, kunne de købe jorden og iværksætte optionen på totalentreprisen. kontrakterne
lå klar, men var endnu ikke bindende, og når man havde solgt tilstrækkeligt, kunne man
”trykke på knapperne” og aktivere kontrakterne. under aktivgruppen holding a/s lavede de
for hvert projekt et aps med mindstekapitalen, der indgik hele aftalegrundlaget med
totalentreprenører, købere osv., så man kunne isolere risikoen i det enkelte selskab. det
eneste, holding kautionerede for, var over for den byggelångivende bank. de anvendte blandt
andet roskilde bank, forstædernes bank og håndværkerbanken. de var ikke særligt
kapitaliserede, og derfor holdt de fast i dette meget skarpe koncept, hvor det var vigtigt, at
fakturaerne blev udstedt til den rigtige enhed. i 2001/2002 præsterede de et overskud på 6
mio. kr. de byggede boliger i blandt andet odense, mogenstrup, næstved og solrød. i
ørestaden havde de et større projekt, hvor de var nummer 2, der var færdige, og byggede 175
lejligheder. på hyltebjerg allé i vanløse byggede de andelsboliger, der blev solgt på 20
minutter. i 2004-2005 begyndte de at bygge i norge. walter grov i norge havde en
tilsvarende virksomhed, der havde et stort projekt i kristianssand, som de var med til at
udvikle. de skulle hele tiden sørge for at have varer på hylderne fremadrettet, da det havde
vist sig, at konceptet var rigtigt, så de opbyggede en pipeline med flere og flere projekter også
nogle med en tidshorisont på 5-10 år. de havde også køberet til en del af jorden omkring
skejby sygehus. de havde danmarks største pipeline. i 2001, da han indtrådte, var der en
sekretær og de fire indehavere. frem til den omvendte børsnotering med eurotrust var de kun
8-9 medarbejdere.
                                            - 1041 -
foreholdt bind 2, side 264, årsrapport 2003/2004, forklarede han, at de havde en meget stærkt
opadgående resultatudvikling. det er tallene for hele koncernen, der er relevante, idet
projekterne lå i datterselskaber. resultatet på de 24 mio. kr. er reelle penge tjent på afsluttede
projekter. der var ikke tale om, at de indtægtsførte igangværende projekter, kun solgte
projekter. det var 100 % realiserede tal. foreholdt side 300, resultatopgørelse for 2004/2005,
viser det den eksplosive udvikling i indtjeningen. resultatet udløste en selskabsbeskatning, og
på det tidspunkt havde han i 2003 privat opkøbt en vindmølle i tyskland primært af
skattemæssige grunde. i tyskland har man en 20-årig statsgaranti for elprisen, og der var
garanti fra vestas for, at møllen kører i 10 år, og det er ret attraktivt. for at købe en mølle,
skulle man præstere 25 % af købesummen i egenkapital, og resten var et lån uden personlig
hæftelse fra en tysk bank. han så dermed en måde, hvorpå man kunne integrere en
vindmølledivision, hvor man undlod at betale selskabsskat ved at indskyde egenkapital i køb
af en vindmølle. man kan afskrive 25 % på vindmøllen og dermed på kort sigt eliminere
selskabsskatten. de lavede et datterselskab aktiv vind aps, der opkøbte møller i tyskland,
og lavede så koncernsambeskatning med de øvrige selskaber. det var både et skattemæssigt
godt instrument og en god investering. i starten havde de ikke kapacitet til selv at købe møller
op, men han kendte knud erik andersen, der i dag ejer european energy. dengang hed det
european windfarm og med dette selskabs organisation i lyngby, udviklede de projekterne,
hvor de indskød 78 % og knud erik andersen 22 %, og hvor de opkøbte en række møller i
tyskland. senere købte de 50,5 % af european windfarm. det passede fint ind i konceptet og
krævede ikke, at de ansatte folk. det var et let gennemskueligt koncept, hvor de genererede
indtægter i ejendomssektoren og i stedet for at udlodde udbytte investerede i vindmøller. på et
tidspunkt var de oppe på 200 møller, hvoraf 80-90 % blev bygget på vestas.
foreholdt bind 2, side 435, koncernens nøgletal for 2005/2006, forklarede han, at det af
tallene ses, at de havde udvidet omsætningen af afsluttede boligprojekter. han er lidt i tvivl
om, hvor meget møllerne indgik med på det tidspunkt, hvor de ikke var begyndt at generere
indtægter.
en måned efter, at han var startet i aktivgruppen i 2001, ringede peter forchhammer og ville
høre, hvad han lavede. han bad om at få lov til at komme med. ingen af de 4 daværende ejere
var kapitalstærke, og peter forchhammer betalte 6 mio. kr. for at komme med, så de 4 ejere
                                              - 1042 -
fik 1,5 mio. kr. hver til at fylde huller på privatfronten. aktivgruppen betalte kun en meget
beskeden løn til ejerne. de var på et tidspunkt en del diskussion om at hæve lønnen fra 15 til
20.000 kr. pr. måned, hvilket skete, og sådan forblev det i 2-3 år.
fra 2001 til 2004/2005 var forchhammer ikke særlig aktiv i aktivgruppen. hidtil havde
eurotrust beskæftiget sig med telefonvirksomhed og tv, men i 2004/2005 havde selskabet
ikke flere aktiviteter og også et stort skattemæssigt underskud. da aktivgruppen begyndte at
generere indtægter blev han mere aktiv, og han inviterede de 4 ejere til et møde, hvor han
foreslog, at de blev børsnoteret, og han foreslog så, at de kunne købe sig ind i eurotrust, der
allerede var børsnoteret, og lægge aktivgruppen ind i det.
foreholdt bind 2, side 414, balance pr. 30. juni 2006 i eurotrust, og side 894, regnskab
2006/2007, forklarede han, at ved værdiansættelsen til brug for børsnoteringen lå der en
vurdering fra korral, der havde set på de 4 forudgående år i aktivgruppen og deres pipeline af
fremtidige projekter, og korral vurderede aktivgruppen til 800 mio. kr., og de 5 aktionærer
modtog således for 800 mio. kr. eurotrust aktier, og det svarede til ca. 70 % af aktivmassen.
de sidste 30 % havde de gamle aktionærer i eurotrust. den goodwill, der var knyttet til
projekterne i aktivgruppen, blev afskrevet i de kommende år, når projekterne blev afsluttet.
advokat karoli nemeth var bestyrelsesformand, og aldo petersen var direktør, og de havde
et lidt blakket ry, og aktivgruppen kom jo ind med et rent selskab, og derfor var det en
betingelse, at nemeth og aldo petersen trak sig, og han blev selv ny direktør og erik
damgaard blev bestyrelsesformand.
de holdt typisk bestyrelsesmøder i new york, og for at finansiere udviklingen af eurotrust
skulle de være synlige i forhold til investormarkedet. de amerikanske investorer var ikke
særligt interesserede, fordi konceptet var ejendomme i danmark og norge og vindmøller i
hele europa. han havde kontakt til en rådgiver i london, der rådede ham til, at de skulle
komme til london i stedet, da eurotrust ikke længere hørte hjemme på nasdaq. de fik
lavet en meget omfangsrig transition for at blive børsnoteret på aim. deloitte lavede en
rapport, der er en del af børsprospektet. det er en meget reguleret proces i england med
forskellige rådgivere, herunder en islandsk bank. der var således en kreds af firmaer omkring
selskabet ved noteringen, der kom endeligt på plads i juni 2007. i oktober 2006 indgik han
aftale om et road show med deres finansielle rådgivere hos blandt andet invesco perpetual.
                                              - 1043 -
han husker, at efter en times gennemgang ringede invesco perpetuals fondsmanager fra
taxaen og sagde, ”hvad skal i bruge af penge?”. de skulle bruge kapital til en vindmøllepark i
spanien, og de aftalte, at invesco perpetual indskød 45 mio. dollar, og blue crest indskød
7,25 mio. dollars og morgan stanley indskød 7,5 mio. dollars. invesco perpetual købte
endvidere aktier af de eksisterende eurotrust aktionærer, herunder jan larsen, for 34 mio.
dollars. i december 2006 havde de et yderligere kapitalbehov, hvor de lavede en aftale med
damgaard, der indskød 250 mio. kr. i ansvarlig lånekapital. de lånte også 100 mio. kr. i
capinordic bank, hvilket var et led i deres samlede kapitalfremskaffelsesstrategi. han havde
selv en aktiepost på 8 % gennem sit holdingselskab dansk anlægsinvest. jo mere
fremmedkapital, de fik ind, jo mindre ny egenkapital var der behov for, og dermed undgik de
at få udvandet deres egne ejerandele. han mødte lasse lindblad og indgik allerede i efteråret
2006 i drøftelser om en aftale om salg af aktivgruppen, da de havde hørt fra de engelske
investorer, at de burde satse på den grønne energi. de store investorer er meget firkantede og
lægger vægt på, om det er en ren grøn energi virksomhed, og derfor var de interesserede i at
få det adskilt, og de lavede derfor senere en formidlingsaftale med capinordic. foreholdt bind
2, side 1303, mail til lindblad 12. august 2006, husker han, at der var disse drøftelser.
deres projekter blev løbende større i omfang og i 2007 blev sagsbehandlingen mere
langtrukken som følge af kommunesammenlægningen, og de første tegn på krise begyndte at
vise sig. byggeriet gik derfor lidt langsommere. ejendomsdivisionen kunne ikke følge med og
generere tilstrækkelig kapital til vindmølledelen. i efteråret 2007 tog de den endelige
beslutning om salg. cenkos havde da vurderet ejendomsdivision til 400 mio. euro ud fra en
tilbagediskonteret værdi af projekterne i pipelinen. de hyrede carnegie til at forestå salget af
aktivgruppen. tanken var at få realiseret de forventede værdier og bruge pengene på at
udvikle vindmølledelen. de fik den endelige vurdering fra carnegie, der var lavet ud fra en
vurdering af sandsynlighed for succes for de enkelte projekter, og derefter en
tilbagediskontering af de forventede indtægter, og derved nåede de frem til 8-900 mio. kr. det
lå til grund til for det materiale, der blev sendt ud til over 150 internationale købere i
carnegies kartotek. foreholdt bind 2, side 966, valuation of aktivgruppen, forklarede han, at
den blev sendt ud lige efter julen 2007.
                                            - 1044 -
for samtlige pipeline projekter havde de sikret sig alle rettigheder, dvs. at de typisk havde en
option på køb af jord eller en ejendom. man køber typisk jord betinget af, at lokalplanene
kommer på plads, og det gik lidt langsomt på det tidspunkt.
carnegies salgsbestræbelser gik ikke så godt. krisen begyndte at kradse i begyndelsen af
2008. de lavede en del præsentationer over for potentielle købere, men det var vanskeligt for
en køber at få lånefinansieret et køb af en virksomhed, der hvilede på en fremtidig indtjening.
han har aldrig set et marked forsvinde så hurtigt. det skete på 3-4 måneder i det første halvår
2008. så engagerede de capinordic, da carnegie ikke kunne hjælpe. prisforventningen blev
sat ned. foreholdt bind 2, side 1096, formidlingsaftale marts 2008, forklarede han, at de
havde stor fokus på vinddelen, og det stod klart for dem, at de skulle af med
ejendomsdivisionen. capinordic kom frem til en løsning, hvor de havde en køber for 75 mio.
kr. aktivgruppen havde store byggekreditter i forskellige banker, herunder roskilde bank,
der skulle acceptere, at eurotrusts kaution over for disse banker blev erstattet af en kaution fra
olicom. der lå en stor værdi for eurotrust alene i at komme af med disse garantier.
nettoprovenuet for eurotrust var mere eller mindre 0, fordi købesummen ca. svarede til de
forpligtelser, de måtte beholde over for bankerne. da de i oktober 2007 besluttede at sælge
aktivgruppen, besluttede de, at robert skjødt skulle være direktør i eurotrust, og at han selv
skulle være bestyrelsesformand. den post fratrådte han, da aktivgruppen blev solgt. som
storaktionærer i eurotrust, var de involveret i kapitaliseringen af olicom, hvor der skulle
tegnes for 100 mio. kr., og han tegnede selv for et stort beløb. de havde stor interesse i at få
salget til olicom til at glide på plads.
rømø wellness
i 2006, hvor de forhandlede med invesco perpetual, havde de drøftelser med fondsmanageren
om at etablere et nordic leisure center, hvor man opkøbte ejendomme på den jyske vestkyst
og på norges sydkyst. det ville invesco perpetual understøtte finansielt, og der blev
udarbejdet en hensigtserklæring, og eurotrust erhvervede på det grundlag rømø wellness. de
gav 135 mio. kr. for at overtage projektet, der da var 70 % færdigt, og de oprindelige
udviklere kunne ikke følge med kapitalmæssigt. de var en 8 mands bestyrelse, der traf
beslutningen, med medlemmer fra frankrig og england. det var en 18 hullers golfbane af
international standard og 200 luksus murstenshuse med havudsigt, hvoraf 60 var solgt, og et
                                            - 1045 -
wellness center med restaurant og bowling bane. det var et godt startprojekt for nordic
leisure center. i takt med finanskrisen viste det sig, at invesco perpetual sprang fra deres
hensigtserklæring. invesco perpetual kaldte det force majeure, og så hang de på rømø
wellness. de skulle have gjort som hidtil og ikke have købt, før de havde et endeligt tilsagn,
men de troede i bestyrelsen så meget på det i 2007. rømø viste sig at være en større og større
klods om benet, fordi det krævede meget kapital at færdiggøre projektet, og de forhandlede
med tønder bank og en større bank i københavn, men det viste sig, at de skulle levere mere
og mere egenkapital samtidig med, at ejendomsdivisionen ikke leverede det, den skulle, så det
blev mere og mere anstrengt, og den tyske långiveren på vindmøller kræver for at give et
”non recourse” lån uden personlige hæftelse, at de første 2 års indtægter indsættes på en
deponeringskonto, så der kommer først indtægter i det tredje driftsår. han gjorde alt, hvad han
kunne for at komme af med rømø. han forhandlede med investorer fra danmark til dubai.
kapitalmarkedet var nedlagt. de havde en enkelt køber, som de troede rigtigt meget på i
slutningen af 2008. det var en dubaibaseret investor, som jan larsen havde kontakt til ved
navn ali kasim. der var dokumenter på plads, og han var repræsenteret af en bank i schweiz,
og de havde også en advokat på sagen. på et tidspunkt bad han om et lån i banken med pant i
sin ejendom på fjordvej. de indså senere, at de var udsat for et svindelnummer fra ali kasim.
det var hans opfattelse, at de penge, han lånte, var de sidste penge, der skulle bruges for at få
handelen på plads. de skulle betales til kasims netværk. foreholdt bind 2, side 2752, mail til
lindblad 24. november 2008, forklarede han, at han havde drøftelser med jan larsen og
brian jørgensen, fordi de alle ønskede at få reetableret eurotrust ved at komme af med rømø,
og dette var småpenge i det store spil, da de var overbeviste om, at de kunne få gennemført
handelen på den måde. på det tidspunkt ville ingen banker yde lån. koste hvad det ville, måtte
de skaffe de penge. han havde jo fuldgyldig sikkerhed i sin grund i kolding, som han havde
store planer med. han ville ikke have pantsat den, hvis han ikke var sikker på, at det var
nødvendigt. han forsøgte at undgå pantsætning og at undgå stempling af ejerpantebrevet, men
henrik juul var ikke til at slippe uden om.
alpen holidays
jan larsen havde kontakt til direktøren for hotel steinplatte hans pichler, og de startede dette
projekt sammen med den lokale borgmester, hvor de ville have tilført turisme til byen og
manglede et godt hotel. de startede udviklingen omkring 2002. der lå et borgerhus, der skulle
                                            - 1046 -
rives ned, og der skulle så opføres et 4+ stjernet hotel. det kørte i aktiv gruppen holding,
fordi de endnu ikke var begyndt at udskille aktiviteterne i datterselskaber. det skulle være et
hotel for den øvre del af mellemindkomstgruppen med en kundekreds primært fra tyskland
og østrig. også mange fra münchenområdet tager på weekendophold i dette område. de
projekterede med værelser, der var større en gennemsnittet og med et wellness center på 2000
m2 og en foredragssal med plads til 350 for at tiltrække konferencer. de byggede i to etaper
med først 78 værelser, men så der nemt kunne udvides med yderligere 50 værelser. resten af
hotellet, herunder varmeanlæg og køkken, var dimensioneret til denne udvidelse. de havde
beregnet, at udvidelsen med de 50 værelser ville koste 4 mio. euro. de havde ikke fået den
endelige byggetilladelse til udvidelsen, men de havde en klar hensigtserklæring fra
kommunen om, at dette ikke ville være noget problem. de havde en meget dygtig
hovedentreprenør, som var borgmesterens bror, og som havde bygget kempinski i münchen.
det var derfor et prestigeprojekt for hovedentreprenøren, og han leverede alt fra stole til
wellness center. hovedentreprisen var 12,5-13 mio. euro. foreholdt bind 2, side 2831, er dette
en status over den samlede kostpris pr. 30. juni 2008. der er differentieret moms i østrig,
dette er baggrunden for opdelingen. der indgår grundstykket, driftsmidler og it-udstyr. rc
står for eksterne konsulentydelser. de havde blandt andet en tysk finansiel og byggeteknisk
rådgiver ved navn gerhard schreiner, der fulgte byggeriet tæt. det fremgår heraf, at de
samlede omkostninger var næsten 16 mio. euro, og pr. 31. december 2008 var den oppe på 17
mio. euro, og det sluttede vist på 17,3 mio. euro. den største post var hovedentreprisen på de
12-13 mio. euro. hertil kom grundstykket, og det var jo forudset, så i det store og hele stemte
udgifterne med den oprindelige kalkulation.
da de udskilte ejendomsaktiviteterne fra eurotrust, besluttede de at sælge hotellet til den
gamle ejerkreds, hvor peter juul var kommet ind i stedet for brian jørgensen, fordi det ikke
passede ind nogen steder. da de overtog projektet fra aktivgruppen, havde aktivgruppen
afholdt udgifter for omkring 15 mio. kr., og da deres selskaber overtog projektet, overtog de
denne gæld til aktivgruppen. de havde også hver især indskudt omkring 1 mio. euro. samlet
set havde de således en mellemregning på 5-6 mio. euro. de havde stor åbningsceremoni i
oktober 2008 med alt hvad der kunne krybe eller gå, så hotellet var klar til skisæsonen. hans
pichler blev direktør. de var egentlig godt klar over, at han ikke havde de ledelsesmæssige
kvaliteter, der skulle til, men han var dybt forankret i byen, og de vurderede, at hvis han selv
og jan larsen kom med ind i direktionen, så der skulle to underskrifter på alle vigtige
                                               - 1047 -
beslutninger, så var de sikret. det var vigtigt, at de havde en, de kunne stole på. de gjorde
meget for at tiltrække presse ved åbningen, men kassen var jo tom, og de havde nok i at
servicere eurotrust, så de havde ikke midler til at igangsætte den store markedsføringsplan,
der skulle til for at få fat i det eksklusive kundesegment, så de var nødt til at starte med nogle
knaldtilbud for at få fyldt op. så kunne man stille og roligt skrue op for eksklusiviteten. han
husker, at han var til et møde i banken, hvor hans og de andre ejeres lån i banken blev
drøftet. de havde brug for kapital til hotellet og bad om assistance, og så sagde lindblad, at
hvis hotelvurderingerne så fornuftige ud, så ville han medvirke til en indstilling på, at de
kunne lave en andenprioritet i hotellet, og så kunne størstedelen bruges til at indfri deres
mellemværender, og hotellet kunne få tilført 1 mio. euro til at betale regninger. bank austria
ville på det tidspunkt ikke være med mere. i starten af 2009 besluttede han og de andre ejere
at sælge hotellet, og de fik fat i en stor ejendomsmæglerkæde valartis, som skulle formidle
hotellet til potentielle købere. foreholdt bind 2, side 2900, rapporten fra valartis, forklarede
han, at valartis besigtigede hotellet den 8. februar 2009, hvor de fik til opgave at vurdere
hotellet. hoteller vurderes normalt ud fra en standardpris på værelser. her blev der vurderet
ud fra et 4 stjernet standard hotel. de lå lidt højere, men ikke helt til 5 stjerner, idet de ikke
have 24 timers room service. hotellet havde flere store værelser i høj kvalitet end et standard
4 stjernet hotel, så de lå i den øvre ende af intervallet på 13,6 – 20,7 mio. euro, altså op mod
de 20 mio. euro. de havde en option hos hovedentreprenøren på en udvidelse med de 50
ekstra værelser for 4 mio. euro, og med en sådan udvidelse ville valartis hæve vurderingen til
et interval på op til 30 mio. euro. det var vigtigt for en potentiel kunde, der kunne overtage
denne option. på baggrund af valartis’ vurdering havde de kontakt til jones land wood, som
var en stor ejendomsmæglerkæde, og gerhard schreiner havde kontakter i det russiske
marked, og jan larsen havde kontakter i dubai. mange hoteller i østrig er russisk ejede.
gerhard schreiner havde kontakt til en konkret russisk køber, hvis repræsentant de holdt
møde med i münchen lufthavn, hvor de talte om en pris på 18-20 mio. euro. de var jo trængt,
og derfor satte de prisen til 18 mio. euro, og den russiske forhandler havde prokura med, men
kun til at byde 15 mio. euro, og det afviste de på stedet. det kunne kun lige indfri bank
austria og capinordic bank, men ejerne ville ikke få noget ud af det. det var i april 2009. de
orienterede capinordic bank om tilbuddet. han er ikke sikker på, om de orienterede bank
austria. han talte med martin hjort hansen og vist også henrik juul, og de mente også, at
prisen skulle forhandles op. han var ikke så involveret i hotellet i 2009, fordi hans selskab
dansk anlægsinvest var erklæret konkurs, og han havde en aftale om, at han kunne undgå
                                              - 1048 -
personlig konkurs, hvis han medvirkede ved realisation af aktiverne, så det havde han travlt
med. banken satte en hotelmand ind til at bestyre hotellet.
opførelsen af hotellet gik som planlagt. da de købte det tilbage, overtog de en gæld på ca. 15
mio. kr. til aktivgruppen og betalte derudover 1 euro. foreholdt bind 2, side 2811. pkt. 7.2,
om nedskrivning af tilgodehavende, forklarede han, at de overtog selskabet til de 15 mio. kr.,
som aktivgruppen havde indskudt, men den selvstændige negative egenkapital, som hotellet
havde, overtog de ikke. de havde store forventninger til hotellet. hotellet var ikke med i
eurotrusts pipeline. det var et projekt, der lå i aktivgruppen holding og afveg væsentligt fra
deres normale koncept med boligbyggeri og passede slet ikke ind andre steder. han mener, at
denne mellemregning var en del af den lånekonvertering, der skete, da banken kom ind med
sit lån. han husker ikke, om ansættelsen af den oprindelige negative egenkapital holdt i den
endelige aftale.
iv. anbringender
parterne har procederet sagen efter de anbringender, der fremgår af deres afsluttende og
sammenfattende processkrifter, ligesom finanstilsynet har procederet i overensstemmelse
med et afgivet skriftligt interventionsindlæg. processkrifterne og interventionsindlægget er i
det væsentlige gengivet nedenfor.
finansiel stabilitet over for lasse lindblad og claus ørskov
finansiel stabilitet har til støtte for den nedlagte påstand over for de sagsøgte lasse lindblad
og claus ørskov gjort følgende gældende:
”…
13. indledende bemærkninger
… ansvarsnormen for bestyrelsesansvar tager udgangspunkt i den almindelige
culparegel, jf. asl § 140, stk. 1 og sl § 361, stk. 1. ansvarsvurderingen og
målestokken for culpa skal bl.a. inddrage det forhold, at der knytter sig en
betydelig samfundsmæssig interesse i at sikre og opretholde en finansiel stabilitet i
                                          - 1049 -
danmark, og at ledelsen og driften af den enkelte bank i overensstemmelse med de
særlige og skærpede regler i fil er en væsentlig og relevant forudsætning herfor.
det gøres gældende, at der som følge heraf gælder en skærpet
ansvarsnorm/culpanorm for ledelsen i en bank i forhold til ansvarsnormen for
ledelsen i andre typer virksomheder, som følge af de særlige forpligtelser, der
påhviler en bankledelse, og de særlige krav der gælder for et medlem af ledelsen i
en bank.
de sagsøgte har handlet ansvarspådragende såvel efter en skærpet ansvarsnorm
som efter en almindelig culpanorm.
…
… det er … sagsøgers principale synspunkt, at de sagsøgte ikke alene har handlet
ansvarspådragende i relation til de konkrete udlånsengagementer, men at de
sagsøgte er ansvarlige for de generelt uforsvarlige forhold i banken, der førte til
bankens sammenbrud og konkurs, …
såfremt det lægges til grund, at de sagsøgte ikke har udvist en generel
uforsvarlighed med den følge, at de sagsøgte kan anses for ansvarlige for bankens
konkurs og det dermed påførte tab for banken, gøres det gældende, at de sagsøgte
har handlet uforsvarligt og ansvarspådragende over for banken i forbindelse med
de enkelte udlånsengagementer, …
…
de sagsøgte har handlet uforsvarligt i ledelsen af banken, hvilket har påført
banken et tab, hvorimod banken ikke ville være påført dette tab, såfremt de
sagsøgte havde handlet forsvarligt i ledelsen af banken. der foreligger således
årsagssammenhæng mellem adfærd og tab.
de konjunkturmæssige udsving i bankens levetid ("finanskrisen") har derimod
ingen retlig betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar. de regler, som de
sagsøgte på ansvarspådragende vis konsekvent og systematisk har forbrudt sig
imod, har i øvrigt netop til formål at sikre en finansiel stabilitet derved, at banker
og finansielle virksomheder drives og ledes på en forsvarlig måde som et værn
mod væsentlige risici og tab, bl.a. som følge af markedsmæssige og
konjunkturmæssige udsving.
…
det bestrides, at sagsøger, i det omfang de sagsøgte claus ørskov og lasse
lindblad måtte være blevet meddelt decharge, er afskåret fra at rejse det under
nærværende sag rejste erstatningskrav mod de sagsøgte. den "decharge", der er
meddelt af generalforsamlingen på de ordinære generalforsamlinger i 2008 og
2009, er helt generel og uden retsvirkning.
…
sondringen mellem den generelle uforsvarlighed og den konkrete uforsvarlighed
har direkte betydning for opgørelsen af det tab, som banken er blevet påført, og
som danner grundlag for sagsøgers krav under denne sag.
såfremt det lægges til grund, at de sagsøgte er ansvarlige for de generelt
uforsvarlige forhold i banken, der førte til bankens sammenbrud og konkurs… og
                                           - 1050 -
at de sagsøgte som følge heraf er erstatningsansvarlige for det samlede
økonomiske tab, som banken herved er blevet påført, kan tabet opgøres til den
samlede tabte indskudte egenkapital i banken med tillæg af "underbalancen"
(forskellen mellem aktiver og passiver/nettopassiverne i bankens konkursbo).
tabet udgør ca. 1,3 mia. kr. ...
såfremt det omvendt lægges til grund, at de sagsøgte alene er ansvarlige for de i
banken bevilgede uforsvarlige udlånsengagementer, jf. afsnit 16, skal tabet som
følge heraf opgøres i forhold til de enkelte udlånsengagementer. i denne situation
udgør tabet efter sagsøgers opfattelse ca. 573 mio. kr., …
…
det gøres gældende, at sagsøger har iagttaget sin tabsbegrænsningsforpligtelse, og
at der ikke er grundlag for at lempe de sagsøgtes ansvar.
14. ansvarsgrundlag - ansvarsnorm
14.1 indledning
det gøres gældende, at de sagsøgte har pådraget sig erstatningsansvar over for banken (nu
under konkurs) som følge af de sagsøgtes ansvarspådragende handlinger og adfærd som
bestyrelsesmedlemmer i banken i perioden fra den 3. oktober 2006 og indtil ultimo januar
2010.
…
14.2 udgangspunktet - den almindelige culparegel
ansvarsnormen for bestyrelsesansvar tager udgangspunkt i den almindelige culparegel, jf.
asl § 140, stk. 1 og sl § 361, stk. 1:
"... bestyrelsesmedlemmer og direktører, som under udførelsen af deres hverv
forsætligt eller uagtsomt har tilføjet selskabet skade, er pligtige at erstatte denne".
(asl § 140, stk. 1)
"... medlemmer af ledelsen, som under udførelsen af deres hverv forsætligt eller
uagtsomt har tilføjet kapitalselskabet skade, er pligtige til at erstatte denne".
(sl § 361, stk. 1)
culpareglen er en retlig standard, som udfyldes af de pligter og de normer, der
gælder for en forsvarlig udøvelse af hvervet som bestyrelsesmedlem.
normen for forsvarlig adfærd fastlægges på grundlag af de pligter og opgaver, som
påhviler bestyrelsen i medfør af lovgivningen, selskabets vedtægter, selskabets
forretningsorden for bestyrelsen, selskabets interne retningslinjer mv., …
14.3 skærpet ansvarsnorm for ledelsen i banker og finansielle virksomheder
                                           - 1051 -
fil indeholder en række særlige og branchespecifikke bestemmelser, der har væsentlig
betydning for fastlæggelsen af den relevante målestok for ansvarsvurderingen i forhold
til medlemmer af ledelsen i banker og andre finansielle virksomheder.
disse regler har - som resten af fil - grundlæggende til formål at sikre tilliden til den
finansielle sektor og dermed at sikre den finansielle stabilitet i danmark.
sikring af den finansielle stabilitet i danmark er en central og væsentlig forudsætning
for en stabil og sikker samfundsmæssig udvikling. finansiel ustabilitet vil have meget
store negative samfundsøkonomiske konsekvenser.
den finansielle sektor er kendetegnet ved at være en af de mest regulerede
erhvervssektorer. dette skyldes, at den finansielle sektor i høj grad er med til at påvirke
samfundets øvrige sektorer og dermed den generelle økonomiske udvikling og stabilitet
i landet.
lovreguleringen af pengeinstitutvirksomhed skal således ses i lyset af, at der knytter sig
særlige og væsentlige samfundsmæssige hensyn og interesser til den finansielle sektors
aktiviteter.
den særlige lovregulering, som pengeinstitutvirksomheder er underlagt, er båret af et
grundprincip om beskyttelse af kreditorernes interesser for dermed at sikre tilliden til det
finansielle system. det finansielle systems funktion - og dermed den finansielle stabilitet
- er baseret på en grundlæggende tillid til, at banker og øvrige finansielle virksomheder
stedse kan opfylde deres forpligtelser.
med henblik på at opfylde dette formål, og således med henblik på at værne om den
samfundsmæssige interesse, der ligger i et velfungerende finansielt system, er bankerne
underlagt et særligt tilsyn i form af finanstilsynet og meddelt eneret til at udøve visse
aktiviteter inden for pengeinstitutvirksomhed mod samtidig at være begrænset i
adgangen til at udøve andre aktiviteter. bankerne er desuden underlagt særlige
kapitalkrav, krav til likviditet og regler om placering af midler med henblik på at sikre
en tilstrækkelig risikospredning.
den store betydning, som bankerne har for stabiliteten i samfundet, fordrer desuden, at
denne form for virksomhed ledes på en forsvarlig, kompetent og hensigtsmæssig måde.
en forsvarlig, kompetent og hensigtsmæssig ledelse af bankerne er således en afgørende
forudsætning for, at tilliden til den finansielle sektor kan opretholdes.
det grundlæggende krav til en forsvarlig, kompetent og hensigtsmæssig ledelse af
bankerne afspejles i de branchespecifikke regler i fil for bankers ledelse. fil § 64, stk.
1 indeholder således et særligt egnethedskrav for ledelsesmedlemmer i en bank. et
medlem af bestyrelsen og direktionen i en bank skal således have "fyldestgørende
erfaring" til at udøve sit hverv eller varetage sin stilling. det er finanstilsynet, der
foretager vurderingen af ledelsesmedlemmets egnethed og hæderlighed (i daglig tale
kaldet "fit and proper").
fil's detaljerede regler om ledelse og organisering af banker er udtryk for en nødvendig
skærpelse af reglerne for disse virksomheder i forhold til andre typer af
erhvervsvirksomheder.
                                            - 1052 -
i den forbindelse er det væsentligt at have for øje, at ledelsessvigt og økonomiske
problemer i en enkelt finansiel virksomhed kan have en afsmittende effekt på hele den
finansielle sektors omdømme og det omgivende samfunds tillid til sektoren, hvorfor
ledelsessvigt i selv en enkelt eller lille finansiel virksomhed kan have eller få betydning
for tilliden til den samlede branche og dermed for den finansielle stabilitet i landet.
det gøres gældende, at de særlige branchespecifikke bestemmelser i fil, herunder "fit
and proper" kravet i fil § 64, stk. 1, indtager en central rolle ved fastlæggelsen af den
relevante målestok for culpaansvaret i en bank eller anden finansiel virksomhed.
det afgørende er herefter, om de sagsøgte i deres adfærd som bestyrelsesmedlemmer har
udvist den omhu og den faglige dygtighed, som man med rimelighed kan forlange af
medlemmer af bestyrelsen i en dansk bank, henset til de særlige krav, der stilles til
medlemmernes egnethed, erfaring og kyndighed.
ansvarsvurderingen og målestokken for culpa skal tillige inddrage det forhold, at der
knytter sig en betydelig samfundsmæssig interesse i at sikre og opretholde en finansiel
stabilitet i danmark, og at ledelsen og driften af den enkelte bank i overensstemmelse
med de særlige og skærpede regler i fil er en væsentlig og relevant forudsætning
herfor.
det gøres gældende, at der således gælder en skærpet ansvarsnorm/culpanorm for
ledelsen i en bank i forhold til ansvarsnormen for ledelsen i andre typer virksomheder
som følge af de særlige forpligtelser, der påhviler en bankledelse, og de særlige krav der
gælder for et medlem af ledelsen i en bank.
det gøres tillige gældende, at de sagsøgte har handlet ansvarspådragende såvel efter en
skærpet ansvarsnorm som efter en almindelig culpanorm.
14.4 særligt om ansvaret for forretningsmæssige fejlskøn - "the business judgement
rule"
det er fra de sagsøgtes side gjort gældende, at en række af de af banken foretagne
dispositioner er sket på grundlag af et forretningsmæssigt skøn, og at der ikke er
grundlag for en retlig efterprøvelse eller tilsidesættelse af dette forretningsmæssige skøn
(eksempelvis endeligt svarskrift, side 390):
"det er fast antaget, at bestyrelsesmedlemmer ikke ifalder erstatningsansvar for
fejlskøn. den såkaldte "business judgement rule" indebærer, at domstolene ikke
tiltager sig adgang til at tilsidesætte forretningsledelsers forretningsmæssige skøn.
vurderingen af, om en bank skal bevilge kredit, henhører til det
forretningsmæssige skøn. vurderingen af, om bankens ledelse i et konkret tilfælde
vil fravige bankens kreditpolitik henhører også til det forretningsmæssige skøn."
det bestrides, at den i amerikansk retspraksis udviklede "business judgement rule"
uden videre kan overføres til dansk ret, ligesom det bestrides, at de af de sagsøgte
                                            - 1053 -
foretagne dispositioner på vegne af banken har karakter af forretningsmæssige skøn,
som domstolene skulle være afskåret fra at efterprøve forsvarligheden af.
i amerikansk ret bedømmes ledelsesansvaret som udgangspunkt efter "the business
judgement rule".
reglen er imidlertid udviklet forskelligt i de enkelte delstater og i det amerikanske
føderale retssystem, og har derfor ikke et entydigt indhold.
reglen opererer med en legal formodning for, at beslutninger truffet af en bestyrelse er i
selskabets interesse, og at denne formodning alene kan tilbagevises, hvis der
dokumenteres grov uagtsomhed. denne ansvarsnorm er ikke gældende i dansk ret.
det er dog en grundlæggende forudsætning for ansvarsfrihed efter "the business
judgement rule", at det forretningsmæssige skøn er udøvet under iagttagelse af såvel
"the duty of care" og "the duty of loyalty".
en forretningsmæssig beslutning skal således være truffet 1) på et tilstrækkeligt oplyst
og dermed kvalificeret grundlag ("the duty of care"), og 2) ud fra loyale hensyn og ikke
med henblik på at forfølge uvedkommende interesser ("the duty of loyalty").
disse to standarder er også gældende i dansk ret.
"the business judgement rule" i den amerikanske udformning er ikke en anerkendt del
af dansk ret og er ikke umiddelbart anvendelig i denne sag.
efter dansk ret vil den omstændighed, at en forretningsmæssig disposition eller
beslutning truffet af ledelsen i et selskab viser sig at være tabsgivende, ikke i sig selv
føre til, at ledelsen ifalder et erstatningsansvar over for selskabet.
dansk ret anerkender således også en vis margin for forretningsmæssige fejlskøn.
det er dog en forudsætning herfor, at den konkrete disposition eller beslutning er truffet
af ledelsen på et oplyst, kvalificeret og forsvarligt grundlag, ligesom dispositionen eller
beslutningen skal være truffet i selskabets interesse.
efter dansk ret gælder imidlertid ikke en formodningsregel for ansvarsfrihed. tværtimod
er det efter dansk ret bestyrelsen, der skal kunne påvise, at den som grundlag for den
konkrete beslutning har indhentet de fornødne oplysninger til, at den kunne træffe en
velovervejet beslutning, jf. eks. morten samuelsson og kjeld søgaard:
bestyrelsesansvaret, 197, side 66.
derudover forudsætter et ansvar ikke grov uagtsomhed. efter dansk ret er simpel
uagtsomhed tilstrækkeligt til at statuere et ansvar.
i ansvarsvurderingen efter dansk ret indgår i øvrigt, om ledelsen har overholdt og
respekteret de regler og pligter, der gælder for ledelsen efter lovgivningen, selskabets
vedtægter, bestyrelsens forretningsorden, selskabets interne forretningsgange mv.
                                           - 1054 -
særligt i relation til interne forretningsgange er disse netop etableret med henblik på at
sikre det bedst mulige beslutningsgrundlag. i forsvarlighedsbedømmelsen indgår derfor
en vurdering af, om disse regler er overholdt, eller om ledelsen har set stort på
forretningsgangene. tilsidesættelse eller overtrædelse heraf vil kunne medføre, at
ledelsen anses for at have handlet konkret uforsvarligt. en hyppig eller systematisk
tilsidesættelse af forretningsgangene vil kunne danne grundlag for, at ledelsen anses for
at have handlet generelt uforsvarligt.
tilsvarende gælder for manglende overholdelse af selskabets politikker. de generelle
politikker er vedtaget for at varetage selskabets interesser, og en overtrædelse vil derfor
som udgangspunkt ikke være i selskabets interesse. en overtrædelse vil derfor kunne
indebære, at ledelsen anses for at have handlet konkret uforsvarligt. også ved
tilsidesættelse af selskabets politikker vil ledelsen anses for at have handlet generelt
uforsvarligt i tilfælde af hyppige eller systematiske overtrædelser.
endelig skærpes kravene til ledelsens omhu og beslutningsgrundlag efter dansk ret på
særlige områder samt i forhold til risikobetonede og usædvanlige beslutninger.
på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgtes ansvar i denne sag alene skal
baseres på dansk rets almindelige regler, herunder den skærpede ansvarsnorm, der finder
anvendelse på ledelsen i banker og finansielle virksomheder, …
i ansvarsbedømmelsen skal indgå en vurdering af, om de trufne beslutninger har været
truffet på et forsvarligt grundlag og i overensstemmelse med bankens interesser.
som det vil fremgå … har de sagsøgte konsekvent og systematisk i hele bankens korte
levetid - fra bankens etablering i oktober 2006 og indtil bankens konkurs primo 2010 -
ageret på en uforsvarlig og ansvarspådragende måde i relation til tilrettelæggelsen og
eksekveringen af bankens forretningsmodel, bankens organisation og bankens drift.
den særdeles risikobetonede udlånspraksis i banken har konsekvent været baseret på et
mangelfuldt beslutningsgrundlag og i strid med bankens egen kreditpolitik mv., ligesom
en række dispositioner truffet af de sagsøgte har været baseret på uvedkommende
hensyn til andre aktører end banken selv.
det gøres gældende, at de sagsøgte ikke er fri for ansvar med henvisning til "business
judgement rule", ligesom den af de sagsøgte udviste uforsvarlige adfærd i hele bankens
levetid ikke kan rummes inden for en almindelig margin for forretningsmæssige
fejlskøn.
15. ansvarsgrundlag – generel uforsvarlighed
15.1 generel uforsvarlighed
det gøres principalt gældende, at de sagsøgte har udvist en generel uforsvarlig adfærd i
deres egenskab af medlemmer af bankens bestyrelse i bankens korte levetid, og at de
                                          - 1055 -
sagsøgte som følge heraf er erstatningsansvarlige for det fulde tab, som banken herved
er blevet påført.
de sagsøgte har således konsekvent og systematisk i hele bankens korte levetid - fra
bankens etablering i oktober 2006 og indtil bankens konkurs primo 2010 - ageret på en
uforsvarlig og ansvarspådragende måde i relation til tilrettelæggelsen og eksekveringen
af bankens forretningsmodel, bankens organisation og bankens drift.
den generelt uforsvarlige adfærd, der direkte har forårsaget det tab, som banken er
blevet påført, er primært udvist af de sagsøgte i forbindelse med bankens
udlånsvirksomhed. …
en række af engagementerne - de 13 investeringskreditter - var undergivet en række
særlige krav i kreditpolitikken.… den uforsvarlige udlånsaktivitet havde nær
sammenhæng med bl.a. den uforsvarlige kreditorganisation i banken og sagsøgte lasse
lindblads retsstridige indblanding i den daglige drift på direktionsniveau. … den
uforsvarlige udlånsaktivitet i banken havde tillige en nær sammenhæng med den
uforsvarlige tilrettelæggelse og eksekvering af bankens forretningsmodel. ..
der blev derudover foretaget en række usædvanlige og ulovlige dispositioner i banken,
som var begrundet i hensynet til tredjemands interesser på bekostning af bankens
interesser. disse dispositioner, der bl.a. omfatter de ulovlige koncerninterne
transaktioner …, afspejler den generelle uforsvarlighed, der blev udvist fra de sagsøgtes
side som led i ledelsen og driften af banken. …
15.2 bankens uforsvarlige udlånsvirksomhed
15.2.1 udlånsengagementernes generelle karakteristika
15.2.1.1 indledning
de sagsøgtes uforsvarlige adfærd har især vist sig i bankens udlånsvirksomhed, der
generelt har været særdeles risikobetonet og uforsvarlig.
ud af den samlede udlånsmasse (korrigeret for kortvarige rentetransfer-ordninger) har
banken i sin korte levetid tabt ca. 64,8 % på sine udlån, svarende til et samlet tab på
udlån på ca. 573 mio. kr., …
dette tab blev ikke forårsaget af enkelte risikobetonede udlån eller engagementer men
var derimod en følge af en systematisk praksis med at bevilge udlån på et mangelfuldt
og uforsvarligt grundlag, der i så godt som alle tilfælde var forbundet med en betydelig
risiko, og som var i åbenbar strid med bankens egen kreditpolitik.
såvel sagsøgte claus ørskov som sagsøgte lasse lindblad accepterede, deltog i og
tilskyndede til, at banken i sin udlånsvirksomhed tilsidesatte sin risikoprofil som
fastlagt ved bankens kreditpolitik.
                                          - 1056 -
de sagsøgte medvirkede således på uforsvarlig vis til, at der i banken blev udviklet en
kreditkultur, hvorefter bankens kreditpolitik ikke blev efterlevet, hverken ved
bevillinger foretaget af direktøren eller ved udarbejdelse af kreditindstillinger til
bestyrelsen.
en gennemgang af samtlige bankens udlånsengagementer på tidspunktet for bankens
konkurs, …, viser et klart og ensartet billede af, at de sagsøgte konsekvent tilsidesatte
bankens risikoprofil for kreditgivning og accepterede markant større risici for tab på
udlån, end bankens kreditpolitik, forretningsgange og offentliggjorte risikoprofil gav
ledelsen adgang til.
bankens udlånsengagementer var således karakteriseret ved bl.a.
     væsentlige blancoelementer,
     ringe værdi af sikkerheder,
     særdeles mangelfuld kreditsagsbehandling og utilstrækkeligt beslutningsgrundlag,
     kundekredsen bestod af en snæver personkreds, som for en dels vedkommende
      havde tilknytning til capinordic a/s,
     udlån blev bevilget til kunder med dårligt cash flow og manglende
      tilbagebetalingsevne,
     dårlig bonitet,
     svigtende opfølgning på engagementerne, herunder realisering af sikkerheder,
     en uforsvarlig risikokoncentration inden for ejendomsbranchen og inden for en
      snæver kreds af debitorer,
     udlån drevet af forventningen om afledte forretninger - slækket på kravene til
      kreditvurdering,
     efterbevillinger - "presserende tilfælde", samt
     varetagelse af banken uvedkommende interesser.
15.2.1.2 væsentlige blancoelementer
en betydelig del af udlånsengagementerne var karakteriseret ved at have en væsentlig
usikret del (et blancoelement).
pr. 3. februar 2010 - umiddelbart forud for bankens konkurs - var bankens samlede
udlånsportefølje på ca. 833 mio. kr. (før nedskrivninger) … sikkerhederne udgjorde ca.
248,8 mio. kr. det samlede blancoelement på bankens udlån var således ca. 70 % i
februar 2010.
bankens årlige oversigter over de 10 største engagementer dokumenterer
engagementernes meget betydelige blancoelement i hele den relevante periode … i
                                           - 1057 -
bankens eksterne revisors revisionsprotokollater af 20. marts 2007, 28. marts 2008 og
23. marts 2009 og udkast til årsrapporterne for 2006, 2007 og 2008 …
15.2.1.3 ringe værdi af sikkerheder
de sikkerheder, som banken opnåede i relation til bankens udlånsengagementer, var
generelt af ringe værdi og afspejlede derfor ikke en reel sikkerhedsmæssig afdækning af
en eventuel tabsrisiko, således som det var foreskrevet i bankens kreditpolitik …:
   •       "lån ydes normalt på baggrund af kundens dokumenterede
       tilbagebetalingsevne. sikkerhedsstillelse kræves til afdækning af risikoen for,
       at tilbagebetalingsevnen svigter. kravet til sikkerhed stiger derfor i takt med
       lånets størrelse og løbetid."
   •       "den usikkerhed, der knytter sig til kundernes soliditet og fremtidig
       betalingsevne, skal afdækkes gennem en passende sikkerhedsstillelse.
i de tilfælde hvor der var taget initiativ til at opnå sikkerhed for bankens
udlånsengagementer, er det karakteristisk, at der ofte var taget pant i aktier og ikke i det
underliggende aktiv, som banken havde været med til at finansiere. ofte var der tale om
pant i illikvide aktier.
i de tilfælde hvor der var taget pant i det underliggende aktiv, ses det jævnligt, at pantet
havde prioritet langt nede i prioritetsrækkefølgen med den konsekvens, at det ofte ville
være meget likviditetskrævende for banken at træde til sit pant.
i flere tilfælde blev sikkerheder for engagementer opnået på så sent et tidspunkt, at
sikkerhederne efterfølgende er blevet omstødt, eller der opstod risiko for omstødelse.
finanstilsynet påpegede ved flere lejligheder risikoen ved bl.a. den ringe og tvivlsomme
værdi af sikkerhederne over for bankens ledelse. i forbindelse med den ekstraordinære
undersøgelse i juni 2008 konkluderede tilsynet eksempelvis …, at "... bankens store
engagementer er af ringe bonitet, samtidig med, at sikkerhederne i stort omfang bestod
af kautioner og sikkerheder i kapitalandele. der er endvidere koncentration inden for en
snæver personkreds." …
også i forbindelse med den ekstraordinære undersøgelse af banken i november 2008
fremsatte finanstilsynet kritik heraf …: "endvidere er der for en del engagementer en
væsentlig usikkerhed forbundet med værdien af stillede sikkerheder, som efter tilsynets
foreløbige vurdering i flere tilfælde er vurderet for positivt af banken." …
i forbindelse med den ordinære undersøgelse af banken i november 2009 konstaterede
tilsynet endnu engang ..., at "kreditgivning er i vidt omfang baseret på pant af usikker
værdi snarere end låntagers indtjeningsevne og likviditetsskabelse". …
15.2.1.4 særdeles mangelfuld kreditsagsbehandling og utilstrækkeligt beslutningsgrundlag
                                             - 1058 -
størstedelen af bankens udlånsengagementer blev etableret og bevilget på et særdeles
mangelfuldt og ufyldestgørende grundlag, hvilket tillige var i strid med kravene i
henhold til bl.a. bankens kreditpolitik …:
•      "bevilling af kreditfaciliteter til igangværende virksomheder skal baseres på
    en grundig analyse af virksomhedens regnskaber (inkl. revisionsprotokollater),
    budgetter, låneformål, virksomhedens idegrundlag, virksomhedens
    forretningsgrundlag, virksomhedens omdømme og virksomhedens ejerkreds,
    bestyrelse og direktion."
•      "lån ydes normalt på baggrund af kundens dokumenterede
    tilbagebetalingsevne"
allerede på det første bestyrelsesmøde i banken, der blev afholdt den 3. oktober 2006,
og som havde en samlet varighed på ca. 1 ½ time, godkendte de sagsøgte og resten af
bestyrelsen nye engagementer for mindst 460 mio. kr. til kunder med relationer til
capinordic a/s eller til de enkelte medlemmer af bestyrelsen ("friends and family") …
kreditindstillingerne vedrørende de pågældende engagementer blev udarbejdet samme
dag, hvorfor bestyrelsen ikke kan have haft tid til eller mulighed for at forberede sig på
forsvarlig vis til mødet. dette udgjorde samtidig en tilsidesættelse af bestyrelsens
forretningsorden.
på tidspunktet for det første bestyrelsesmøde i banken med bevilling af nye
engagementer for mindst 460 mio. kr. var der endnu ikke etableret en kreditafdeling i
banken. ...
hertil kom, at finanstilsynet netop bl.a. på grundlag af den med ansøgningen fremsendte
kreditpolitik - som nu blev tilsidesat - meddelte tilladelse til. at g p børsmæglerselskab
a/s kunne udvide sine aktiviteter til drift af pengeinstitutvirksomhed …
banken fik heller aldrig etableret en forsvarlig kreditorganisation. bankens
kreditorganisation har således i hele perioden fra etableringen af banken til bankens
konkurs været underbemandet og haft en udtalt mangel på seniorkapacitet.
bankens ledelse undlod i den forbindelse at sikre, at bankens kreditafdeling blev styrket
som forudsat i kreditchefens "kravsliste". der blev således ikke taget initiativ til at
ansætte det antal kreditmedarbejdere og den seniorkapacitet, som kreditchefen ellers
havde fået lovning på i forbindelse med sin genansættelse, på trods af ledelsens
kendskab til behovet herfor…
kreditafdelingens manglende ressourcer og sagsøgte lasse lindblads indblanding i den
daglige drift, …, resulterede bl.a. i, at kreditafdelingen aldrig fik den reelle interne
kontrolfunktion, som er sædvanlig og påkrævet i en bank, og som tillige fremgik af
bankens egne forretningsgange.
kreditsagsbehandlingen forud for udlånsbevillinger og kreditindstillinger levede
endvidere ikke op til den fastlagte kreditpolitik og de for kreditgivningen fastsatte
forretningsgange.
                                           - 1059 -
de af bankens kreditafdeling udarbejdede kreditindstillinger blev ofte udarbejdet
udelukkende på basis af offentligt tilgængeligt materiale og/eller utilstrækkelig og
urevideret dokumentation modtaget af bankens ledelse i forbindelse med de indledende
forhandlinger med kunden.
det kan tillige konstateres, at kreditindstillingerne vedrørende mange engagementer blev
udarbejdet umiddelbart forinden bestyrelsesmøderne, hvorfor bestyrelsen ikke kan have
haft tid til eller mulighed for at forberede sig på forsvarlig vis … dette var i strid med
punkt 2.3 i bestyrelsens forretningsorden …, som opstillede et krav om udsendelse af
kreditindstillinger senest en uge før et bestyrelsesmøde. …
som eksempler herpå kan nævnes:
     eurotrust a/s, 100 mio. kr.
     olicom a/s, 8 mio. kr.
     mcs holding aps, 15,563 mio. kr.
     flemming herrestrup sørensen, 13,6 mio. kr.
     cc investment aps og cc finans aps, 5 mio. kr.
     synerco aps, 25 mio. kr.
     adr 1904 aps, 20 mio. kr.
     nicola v. savoretti, 21 mio. kr.
     centerplan allokton aps, 135 mio. kr.
     dka consult a/s, 25 mio. kr.
endvidere blev kreditindstillinger i flere tilfælde først udarbejdet efterfølgende.
som eksempler herpå kan nævnes:
     eurotrust a/s, 65 mio. kr.
     olicom a/s, 126,375 mio. kr.
     volleshave holding aps, 7 mio. kr.
     dansk anlægsinvest a/s, 7 mio. kr.
     synerco aps, 7 mio. kr.
     adr nr. 1904 aps, 4,6 mio. kr.
     dka consult a/s, 25 mio. kr.
     toldbodgade 10 b aps, 39,4 mio. kr.
                                           - 1060 -
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende udarbejdelse af de pågældende
kreditindstillinger var udtryk for, at lånet blev bevilget, uden at bankens kreditafdeling
forinden foretog en vurdering.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
dermed [ ] kan de pågældende engagementer ikke siges at være bevilget på et
fyldestgørende beslutningsgrundlag.
endelig blev udlån i flere tilfælde bevilget til trods for, at kreditchefen ikke havde
ønsket at underskrive kreditindstillingen eller at anbefale lånet, …
der findes tillige eksempler på, at lån blev bevilget af direktøren eller af bestyrelsen på
trods af, at kreditchefen direkte havde frarådet dette.
i flere tilfælde har engagementerne i denne sammenhæng været i sagsøgte lasse
lindblads personlige interesse, …
finanstilsynet påtalte og kritiserede gentagne gange det forhold, at kreditter blev
meddelt på et mangelfuldt grundlag og oplyste tillige bankens ledelse, herunder de
sagsøgte, om den betydelige risiko herved, …
allerede i efteråret 2006 afslog finanstilsynet en anmodning om etablering af et
koncerninternt engagement med keops a/s, … i den forbindelse anførte tilsynet,
"det er tilsynets vurdering, at den indsendte kreditindstilling vedrørende keops a/s
ikke giver bestyrelsen i banken et tilstrækkeligt grundlag for at tage stilling til, om den
ønskede ramme er kreditmæssig forsvarlig.
det er således tilsynets vurdering, at beskrivelsen af koncernen og dens økonomiske
forhold er summarisk og begrænset til faktuelle forhold. der foreligger stort set ingen
kvalitative eller kvantitative vurderinger, analyser eller lignende. der er heller ikke
analyseret og kommenteret på nøgletal, såsom break-even. indstillingens konklusion
indeholder kun positive udsagn".
i forbindelse med den ordinære undersøgelse af banken i 2007 … fandt tilsynet endnu
engang anledning til at henlede bankens ledelses opmærksomhed på, at bevilling af
engagementer uden et vist minimumskendskab til kundens økonomiske forhold ville
kunne medføre en risiko selv i de tilfælde, hvor engagementet blev bevilget på fuldt
dækket basis (rapportens side 5). ved samme lejlighed udtalte tilsynet kritik af bankens
mangel på datakvalitet/-disciplin og oplyste i den forbindelse, at dette kunne medføre,
"at bankens bestyrelse og direktion træffer afgørelse på et ufuldstændigt
beslutningsgrundlag, hvilket indebærer en risiko for forkerte beslutninger" …
en tilsvarende kritik blev rejst i forbindelse med den ordinære undersøgelse i 2009 …,
hvor finanstilsynet udtalte, at datadisciplinen ikke var i overensstemmelse med fil §
71, st. 1, nr. 3. …
                                           - 1061 -
de sagsøgte er således gentagne gange blevet gjort udtrykkeligt opmærksom på risikoen
ved at godkende kreditter på et mangelfuldt og utilstrækkeligt grundlag.
15.2.1.5 kundekredsen bestod af en snæver personkreds, som for en dels vedkommende
havde tilknytning til capinordic a/s og til bankens bestyrelse
en betydelig del af kunderne til bankens udlån blev hentet i netværket rundt om
capinordic a/s' centrale investorer, populært kaldet "friends and family".
som følge heraf var flere engagementer omfattet af fil § 78, herunder:
      eurotrust a/s
      lake dümmer invest aps
      guava a/s
      oskar jensen holding aps
      capee fmba
      serendex aps
      nordicom a/s
      dka consult a/s
      cc investment aps og cc finans aps
en meget betydelig del af de egentlige udlånsengagementer - og heraf mange af de store
- var også som følge heraf således tæt forbundet med hverandre, hvilket indebar en
koncentration af risici på debitorer inden for en snæver personkreds.
disse omstændigheder medførte en særlig risiko for banken, hvilket stillede særlige
krav til bevillingsgrundlaget og kreditsagsbehandlingen af disse engagementer. de
sagsøgte og resten af bankens ledelse var derfor særlig forpligtet til at vurdere
forsvarligheden af sådanne engagementer.
i henhold til fil § 78, stk. 3 og § 71-vejledningens pkt. 77 påhviler det således
bestyrelsen i en bank "i særlig grad" at overvåge sådanne engagementer.
dette forhold er også blevet påpeget af finanstilsynet ved flere lejligheder. således
anførte finanstilsynet allerede i november 2006 …, at ledelsen i banken var forpligtet
til "især (at) overvåge forsvarligheden og forløbet" af engagementer omfattet af fil §
78, og at ledelsen "særligt (skulle) vurdere forsvarligheden af engagementer omfattet af
§ 78 i lov om finansiel virksomhed". i samme brev oplyste finanstilsynet endvidere
ledelsen om, at det forhold, at et stort engagement var omfattet af fil § 78, stillede
"særlige krav til bevillingsgrundlaget i banken...". …
                                           - 1062 -
bankens udlånsvirksomhed levede på ingen måde op til disse særlige krav. som anført
blev bevillinger tværtimod konsekvent bevilget på et uforsvarligt og mangelfuldt
grundlag.
også i forbindelse med den ekstraordinære undersøgelse af banken i juni 2008 påpegede
tilsynet …, at "... bankens store engagementer er af ringe bonitet, samtidig med, at
sikkerhederne i stort omfang bestod af kautioner og sikkerheder i kapitalandele. der er
endvidere koncentration inden for en snæver personkreds". …
15.2.1.6 udlån blev bevilget til kunder med dårligt cash flow og manglende
tilbagebetalingsevne
en væsentlig del af bankens meget store udlånskunder var karakteriseret ved at have en
meget betydelig bogført egenkapital, som stammede fra opskrivning af fast ejendom,
goodwill eller associerede/tilknyttede selskaber. disse kunder var samtidig
karakteriseret ved at have et svagt eller negativt cash flow, hvorfor kunderne ikke havde
en tilstrækkelig tilbagebetalingsevne i deres cash flow.
bankens kreditpolitik indeholdt imidlertid følgende krav til kreditvurderingen:
"det centrale element i enhver kreditvurdering er kundens fundamentale evne til at
betale sine forpligtigelser ud af sit cash flow. kundens aktivmasse skal
dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative
handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via sine
aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cash flow."
frem for at bedømme kundens tilbagebetalingsevne gennem en cash flow-vurdering,
sådan som det var foreskrevet i bankens kreditpolitik pkt. 9 … har banken
tilsyneladende forudsat, at tilbagebetalingsevnen var til stede som følge af låntagers
bogførte egenkapital eller som følge af, at det ydede lån ville føre til en forøgelse af
låntagers aktiver og egenkapital. sidstnævnte gælder særligt lån til udviklingsprojekter.
de sagsøgte har i endeligt svarskrift, … anerkendt, at banken i sin kreditvurdering har
taget udgangspunkt i en egenkapital-baseret vurdering i stedet for en cash flow-baseret
vurdering, selvom sidstnævnte ifølge kreditpolitikken var "det centrale element i
enhver kreditvurdering".
sagsøgte har dermed anerkendt at have medvirket til at opretholde en
kreditvurderingspraksis i strid med principperne i kreditpolitikken.
banken sikrede i den forbindelse ikke, at kunderne var i stand til at kompensere for et
længerevarende negativt cash flow via deres aktiver (egenkapital). kundernes
generering af likviditet via egenkapitalen ville have krævet frasalg af opskrevne aktiver,
idet hovedparten af kundernes egenkapital beroede på opskrivninger af fast ejendom,
goodwill og/eller kapitalandele i associerede/tilknyttede selskaber, hvilke opskrivninger
vanskeligt kunne realiseres.
                                          - 1063 -
hverken kundernes aktiver eller de modtagne sikkerheder har således været
tilstrækkelige til at kompensere for kundernes svage/negative cash flows og dermed
sikre kundens tilbagebetalingsevne.
som eksempler herpå kan nævnes:
      eurotrust a/s
      olicom a/s
      alpen holidays ferienhäuser gmbh
      volleshave holding aps
      synerco aps
      adr nr. 1904 aps
      lake dümmer invest aps
      guava a/s
      finn helmer
      nanocover a/s
      tzarevo invest aps
      korral partners aps
      serendex aps
      toldbodgade 10 b aps
      administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
15.2.1.7 dårlig bonitet
engagementernes dårlige bonitet afspejlede i flere tilfælde, at engagementerne
oprindeligt aldrig burde have været bevilget af banken. for andre engagementers
vedkommende skyldes det utilstrækkelige sikkerheder, eller at banken ikke har foretaget
en effektiv opfølgning på engagementerne.
engagementernes dårlige bonitet blev flere gange kritiseret af finanstilsynet. i
forbindelse med den ekstraordinære undersøgelse af banken i juni 2008 påpegede
tilsynet … eksempelvis, at "... bankens store engagementer er af ringe bonitet...".
i forbindelse med advokat thomas kjøllers gennemgang af boniteten af de 14 største
engagementer i oktober 2008 blev bankens ledelse orienteret om, at der var “svage”
udlånsengagementer for ca. 678,55 mio. kr. svarende til 83 % af den samlede
engagementssaldo på de gennemgåede udlånsengagementer, …
i forbindelse med den ekstraordinære undersøgelse af banken i november 2008
konstaterede tilsynet tillige …, at der var særlige risici knyttet til "primært
                                           - 1064 -
engagementernes bonitet samt udlånsporteføljens risikokoncentration på branche og
debitorer."
ved opfølgningen på denne undersøgelse i februar 2009 påpegede finanstilsynet endnu
engang, at bankens "store engagementer var af ringe bonitet og dermed fortsat
forbundet med en betydelig tabsrisiko" ...
15.2.1.8 svigtende opfølgning på engagementerne, herunder realisering af sikkerheder
det er kendetegnende, at mange engagementer er blevet nødlidende, uden at banken har
gjort kautioner gældende eller realiseret modtagne sikkerheder tilstrækkeligt hurtigt.
dette gælder også i tilfælde, hvor der for engagementet er aftalt "stop/loss", hvilket vil
sige tilfælde, hvor banken på forhånd har aftalt, at en realisering af engagementets
sikkerheder skal finde sted, såfremt værdien af sikkerhederne falder til en på forhånd
fastsat grænse set i forhold til udlånsengagementets saldo.
i stedet for at opsige engagementer, der er blevet nødlidende, har banken i adskillige
tilfælde forlænget engagementerne og endda ydet supplerende lån til dækning af renter
og afdrag og til dækning af låntagers øvrige kreditorer.
den svigtende opfølgning på engagementerne blev også flere gange kritiseret af
finanstilsynet. i forbindelse med den ekstraordinære undersøgelse af banken i juni 2008
konkluderede tilsynet således bl.a., at "bankens opfølgning på engagementer i form af
indhentelse af analyse af kvartalsregnskaber, personlige regnskaber for debitorer og
kautionister samt bankens udarbejdelse af risikomæssige følsomhedsanalyser af
engagementerne vurderes endvidere mangelfuld" …
tilsvarende blev der i forbindelse med den ordinære undersøgelse af banken i november
2009 rejst alvorlig kritik af bankens mangelfulde opfølgning på engagementerne i strid
med fil § 71, stk. 1, nr. 3 …
finanstilsynet nævnte som eksempler herpå:
      lake dümmer invest aps
      bram gruppen a/s
15.2.1.9 engagementer med tilknytning til fast ejendom og udviklingsprojekter
der var blandt engagementerne en meget betydelig overrepræsentation af engagementer
med tilknytning til fast ejendom. banken oplyste den 16. juni 2008 til finanstilsynet, jf.
skrivelse fra banken …, at op mod 60 % af bankens udlånsengagementer var direkte
eller indirekte relateret til fast ejendom.
i forlængelse heraf henledte finanstilsynet endnu engang udtrykkeligt bankens ledelses
opmærksomhed på den betydelige risiko, der var forbundet med en høj eksponering …:
"finanstilsynet skal gøre instituttets ledelse opmærksom på, at der er en betydelig
risiko forbundet med en høj koncentration i krediteksponeringen."
                                          - 1065 -
til trods herfor undlod bankens ledelse at reducere bankens risikoeksponering.
tværtimod fortsatte banken med at yde meget betydelige lån inden for denne branche;
herunder kan nævnes følgende:
   olicom a/s (126 mio. kr., var for en dels vedkommende en omlægning)
   k/s københavns city parkeringsselskab (75 mio. kr., omlægning, idet bankens
    engagement med centerplan allokton aps blev nedbragt med 65 mio. kr.)
   alpen holidays ferienhäuser gmbh (48 mio. kr.)
   nordicom a/s (25 mio. kr.)
   ejendoms- og investeringsselskabet marienlyst a/s (7,5 mio. kr.),
   administrationsselskabet af 1. august 2008 aps (3,81 mio. kr.)
   tzarevo invest aps (2,9 mio. kr.)
hertil kommer, at flere af bankens udlån angik finansiering af udviklingsprojekter.
der har således været en særdeles skæv brancheopdeling og en meget betydelig risiko-
eksponering, som fortsatte, efter at bestyrelsen var blevet gjort opmærksom på, at
ejendomsmarkedet havde ændret sig.
ledelsen har således heller ikke overholdt kreditpolitikkens bestemmelse om en naturlig
branchefordeling mellem bankens erhvervskunder.
15.2.1.10 udlån drevet af forventning om afledte forretninger - slækket på kravene til
kreditvurdering
flere af bankens udlån er udtryk for strategiplanens og driftsplanens forudsætning om,
at det ved bankens bevilling af udlån kunne tages i betragtning, at udlånet forventedes at
føre til afledte opgaver for bankens øvrige afdelinger, herunder særligt for bankens
investment banking- og markets-afdelinger.
dette er kommet til udtryk ved, at det i flere kreditindstillinger er omtalt, at det konkrete
engagement forventedes at føre til en afledt indtjening. i flere tilfælde har dette været
understøttet af oplysning om, at der var indgået mandataftale vedrørende f.eks. et salg af
en fast ejendom, en børsnotering eller et salg af aktier. i andre tilfælde fremstår
bemærkningen som udokumenteret.
strategiplanens pkt. 4.4, jf. strategiplanen … bestemte imidlertid, at der også for udlån,
der forventedes at give en afledt indtjening, skulle foretages en normal kreditvurdering
og etableres den fornødne sikkerhed.
flere af disse udlån tegner imidlertid et billede af, at der - ud over at udlånet blev tilbudt
på gunstige vilkår - blev slækket på kravene til kreditvurderingen.
15.2.1.11 efterbevillinger - "presserende tilfælde"
direktionen har foretaget en del, beløbsmæssigt meget store, bevillinger af lån mv., som
har overskredet direktionens bemyndigelse i direktionsinstruksens kreditinstruks pkt.
                                         - 1066 -
3.1, jf. direktionsinstruksen af 22. maj 2007 …, og som derfor har krævet bestyrelsens
efterbevilling.
følgende udlånsengagementer er blevet efterbevilget:
•    eurotrust a/s (forhøjelse af engagement med 23,3 mio. kr. til 138,3 mio. kr.)
•    olicom a/s (126,375 mio. kr.)
•    adr nr. 1904 aps (forhøjelse af engagement med 4,6 mio. kr. til 25,1 mio. kr.)
•    oskar jensen holding aps (ændret sikkerhedskonstruktion)
•    lauritz kunsthal aps (85 mio. kr.)
•    strandgaard invest limited (66 mio. kr. til køb af capee-beviser og 25 mio. kr. til
     køb af capinordic a/s-aktier)
direktionsinstruksen pkt. 3.1 bestemte imidlertid, at det alene var i "presserende
tilfælde, hvor bestyrelsens godkendelse ikke kan indhentes", at direktionen kunne
foretage bevillinger, som rakte ud over bemyndigelsen i direktionsinstruksens
kreditinstruks.
hertil kommer, at bankens daværende direktør kåre breinholts bevilling af
engagementerne med volleshave holding aps og dansk anlægsinvest a/s indebar en
overskridelse af direktørens bemyndigelse i direktionsinstruksens kreditinstruks …
bevillingen af disse engagementer krævede derfor bestyrelsens efterbevilling, men blev
forelagt bestyrelsen som efterretningssager.
15.2.2 udlånsvirksomheden var generelt i strid med kreditpolitikken
ved at sammenholde udlånsengagementernes generelle karakteristika med
kreditpolitikkens indhold, …, ses, at banken ved sine udlånsengagementer generelt og
konsekvent har tilsidesat en lang række af kreditpolitikkens helt centrale krav.
sagsøger gør gældende, at udlånsengagementernes generelle karakteristika
dokumenterer, at bankens ledelse i betydeligt og systematisk omfang har udvist
ansvarspådragende adfærd ved generelt at have tilsidesat kreditpolitikken, undladt at
tilsikre bankens kreditafdelings overholdelse af kreditpolitikken og ydet uforsvarlige
lån.
det gøres gældende, at der har været tale om en generel tilsidesættelse af bankens
kreditpolitik, der ligger uden for rammerne for det forretningsmæssige skøn, som
tilkommer ledelsen, ligesom de sagsøgte som følge heraf og ved deres adfærd har
tilsidesat den dagældende aktieselskabslov, fil og de i medfør heraf udstedte
retningslinjer med den følge, at de sagsøgte har handlet uforsvarligt og
ansvarspådragende over for banken.
bankens faktiske kreditgivning i forbindelse med de enkelte engagementer og som
helhed betragtet var som følge heraf uforsvarlig og ansvarspådragende for de sagsøgte.
                                          - 1067 -
15.2.3 udlånsvirksomheden blev etableret og opretholdt på trods af finanstilsynets gentagne
advarsler og kritik
det må anses for en særdeles skærpende omstændighed, at den uforsvarlige
udlånspraksis blev opretholdt og fortsat på trods af finanstilsynets gentagne påbud,
risikooplysninger og advarsler til bankens ledelse, herunder de sagsøgte, …
bankens ledelse, herunder de sagsøgte, modtog i hele bankens levetid løbende i meget
stort omfang advarsler, kritik, påtaler og påbud, der udtrykkeligt påpegede og kritiserede
såvel de betydelige risici, der var knyttet til de enkelte karakteristika i bankens
udlånsvirksomhed, som den kumulerede risiko ved disse risikobetonede delmomenter.
de sagsøgte blev således i hele bankens levetid gentagne gange udtrykkeligt gjort
opmærksomme på, at bankens udlånsvirksomhed var behæftet med væsentlige mangler
og risici.
de sagsøgte havde derfor også på grundlag heraf en åbenbar pligt til og et ansvar for at
imødegå og reducere/eliminere disse risici med henblik på at sikre en forsvarlig drift af
banken.
det kan imidlertid konstateres, at de sagsøgte konsekvent i hele det relevante forløb
ignorerede finanstilsynets advarsler og kritik. de sagsøgte undlod ikke alene at
iværksætte de fornødne tiltag til at reducere risikoen på allerede bevilgede
engagementer, men fortsatte tillige med at bevilge udlånsengagementer med de
selvsamme karakteristika og risici, som løbende var blevet og fortsat blev kritiseret af
finanstilsynet.
som følge heraf fandt finanstilsynet anledning til - i forbindelse med den ordinære
undersøgelse i november 2009 … - at udtale skarp kritik af bankens ledelse med
henvisning til, at banken også efter tilsynets undersøgelser medio 2008 havde fortsat sin
risikobetonede udlånspraksis, jf. "generelle konklusioner 2":
"tilsynet finder det kritisabelt, at banken har ydet væsentlige nye eller forøgede
engagementer i 2. halvår 2008 og 1. kvartal 2009, hvor bankens betydelige
udfordringer måtte stå ledelsen klart..."
i tilknytning hertil anførte tilsynet ("kreditmæssige bemærkninger 2"):
"til trods for at banken informerede om, at den har reduceret/stoppet for nye udlån
og udvist forsigtighed i kreditgivningen, viser en række nye udlån stor
risikovillighed og manglende indsigt".
i den forbindelse blev der opregnet en række konkrete eksempler på, at "der ikke er
udvist forsigtighed" ("kreditmæssige bemærkninger 3 - 10").
det gøres gældende, at de sagsøgtes fuldstændige undladelse af at indrette og ændre
bankens udlånspraksis på forsvarlig vis i overensstemmelse med tilsynets kritik og
advarsler udgør en særdeles skærpende omstændighed ved vurderingen af de sagsøgtes
ansvar.
                                           - 1068 -
15.2.4 koncentrationsrisiko medførte krav om særlig omhu ved vurdering af engagementer
det må tillige anses for en særdeles skærpende omstændighed, at flere engagementer var
omfattet af fil § 78, og at en meget betydelig del af engagementerne - heraf mange af
de store - var tæt forbundet med hinanden.
disse omstændigheder medførte en særlig sårbarhed samt helt særlige og åbenbare risici
for banken (koncentrationsrisici), hvilket stillede særlige krav til bevillingsgrundlaget
og kreditsagsbehandlingen af disse engagementer. de sagsøgte og resten af bankens
ledelse var derfor særlig forpligtet til at vurdere forsvarligheden af sådanne
engagementer.
disse særlige krav blev endda indskærpet over for bankens ledelse allerede i november
2006 af finanstilsynet, …
bankens lemfældige og risikobetonede udlånspraksis omfattede imidlertid også disse
engagementer.
undladelsen af - på trods af en udtrykkelig indskærpelse fra finanstilsynet - at foretage
en særlig vurdering af forsvarligheden af disse engagementer må indgå som en særlig
skærpende omstændighed ved vurderingen af de sagsøgtes ansvar.
15.2.5 sagsøgte lasse lindblads retsstridige indblanding i den daglige drift
det må endvidere anses for en særdeles skærpende omstændighed, at sagsøgte lasse
lindblad i væsentligt omfang blandede sig i den daglige drift på direktionsniveau,
herunder særligt i relation til behandlingen og bevillingen af de konkrete
udlånsengagementer, …
denne indblanding var i strid med fil § 73.
ved sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens daglige drift blev fil samt
bankens kreditpolitik, retningslinjer og forretningsgange fastsat i medfør af fil §§ 70
og 71 tilsidesat.
sagsøgte claus ørskov var bekendt med og accepterede sagsøgte lasse lindblads
indblanding i bankens daglige drift, herunder i forhold til udlånsengagementerne.
det må endvidere anses for en særdeles skærpende omstændighed, at sagsøgte lasse
lindblad i flere tilfælde havde en personlig økonomisk interesse i, at en række udlån
blev bevilget, …
15.2.6 mangelfuld opfølgning og kontrol
det gøres tillige gældende, at de sagsøgte ikke foranstaltede tilstrækkelig kontrol og
tilsyn med bankens udlån, og at de sagsøgte også derved har handlet uforsvarligt og
ansvarspådragende over for banken.
                                         - 1069 -
dette forhold blev også gentagne gange påpeget og kritiseret af finanstilsynet over for
bankens ledelse, herunder de sagsøgte. eksempelvis fremgik det af tilsynets konklusion
på den ekstraordinære undersøgelse af banken i 2008, …, at "bankens opfølgning på
engagementer i form af indhentelse af analyse af kvartalsregnskaber, personlige
regnskaber for debitorer og kautionister samt bankens udarbejdelse af risikomæssige
følsomhedsanalyser af engagementerne vurderes endvidere mangelfuld".
i forbindelse med den ordinære undersøgelse af banken i november 2009 konstaterede
finanstilsynet … - "generelle konklusioner 3")) endvidere bl.a., "at bankens mange
svage engagementer ikke eller kun i begrænset omfang er nedbragt siden seneste
undersøgelse i efteråret 2008".
det må anses for en særlig skærpende omstændighed ved vurderingen af de sagsøgtes
ansvar, at de sagsøgte - på trods af modtagelsen af væsentlige og udtrykkelige
oplysninger fra tilsynet om den med engagementerne forbundne risiko i 2008 - efter
dette tidspunkt fortsat undlod at iværksætte en forsvarlig opfølgning og kontrol på
allerede bevilgede engagementer med henblik på at få reduceret risikoen i nødvendigt
omfang.
15.2.7 betydningen af eksterne vurderinger
det har påhvilet de sagsøgte i disses egenskab af medlemmer af bankens ledelse at
overholde den finansielle lovgivning og at sikre en forsvarlig udlånspraksis i banken.
den omstændighed at bankens eksterne revision - i overensstemmelse med
bekendtgørelse om revisionens gennemførelse i finansielle virksomheder mv. - har 1)
erklæret sig enig i ledelsens vurdering af risikoen på de pågældende
udlånsengagementer, hvorved forstås ledelsens opgørelse af kreditrisikoen på de
pågældende engagementer, og 2) erklæret at de pågældende udlånsengagementer er målt
korrekt, hvorved forstås, at de pågældende udlånsengagementer er opgjort korrekt,
herunder om behovet for at foretage nedskrivninger på udlånet er opgjort korrekt,
disculperer ikke - som påstået af de sagsøgte - de sagsøgtes ansvar.
revisors erklæring har i øvrigt slet ikke omfattet en vurdering af forsvarligheden i at
bevilge de pågældende udlånsengagementer. vurderingen af forsvarligheden i at bevilge
de pågældende udlånsengagementer er uafhængig af, om de pågældende
udlånsengagementer har været "målt korrekt". et uforsvarligt bevilget
udlånsengagement bliver med andre ord ikke forsvarligt ved at være "målt korrekt" i
årsrapporten.
advokat thomas kjøllers gennemgang af en del af bankens udlånsengagementer i
oktober 2008 … skete heller ikke med henblik på at foretage en vurdering af
forsvarligheden i at bevilge de pågældende udlånsengagementer.
heller ikke advokat thomas kjøllers notat … har nogen form for disculperende effekt i
forhold til de sagsøgtes ansvar.
                                         - 1070 -
advokat thomas kjøllers gennemgang blev foretaget med henblik på at vurdere, om det
af banken opgjorte individuelle solvensbehov var tilstrækkeligt. derudover foretog
thomas kjøller en bonitetsmæssig vurdering af bankens største udlånsengagementer.
thomas kjøller anvendte følgende skema ved vurderingen:
det bemærkes, at de sagsøgte fejlagtigt har lagt til grund, at thomas kjøller skulle have
anvendt et andet skema, som tillige indeholdt karakteren 2c.
gennemgangen fastslog, at 11 af de 14 vurderede udlånsengagementer var
bonitetsmæssigt “svage” idet disse engagementer blev tildelt karakteren 2b
(“svage/risikofyldte engagementer”), 1 eller 0 ("nedskrivnings og tabsengagementer”).
allerede i oktober 2008 - 15 måneder før bankens konkurs - blev det altså fastslået, at
der var “svage”, udlånsengagementer for ca. 678,55 mio. kr. svarende til 83 % af den
samlede engagementssaldo på de gennemgåede udlånsengagementer.
det skal hertil bemærkes, at det generelle solvenskrav i fil § 124, stk. 2, nr. 1, er 8 %.
dette svarer til, at den gennemsnitlige tabssandsynlighed anses for at udgøre 8 %. selv
de mindst svage af de engagementer, der i thomas kjøllers opgørelse blev tildelt
karakteren 2b (2b med tabssandsynlighed på 20 %) havde altså efter thomas kjøllers
vurdering en tabssandsynlighed, der var 2½ gange den gennemsnitlige
tabssandsynlighed i henhold til fil.
thomas kjøllers notat gav derfor også de sagsøgte anledning til at foretage aktive
handlinger med henblik på at reducere tabsrisikoen i banken og at ændre bankens
lemfældige og uforsvarlige udlånspraksis. som anført ovenfor kan det imidlertid
konstateres, at den uforsvarlige praksis blev fortsat i hele bankens levetid.
dette må tillige anses for en skærpende omstændighed ved vurderingen af de sagsøgtes
ansvar.
15.3 investeringskreditter
en særlig gruppe af bankens udlånsengagementer bestod af investeringskreditter…,
hvilke kreditter var underlagt særlige krav i henhold til bankens kreditpolitik, herunder
et krav om, at investeringskreditter som altovervejende hovedregel skulle være på "fuldt
dækket basis" …
det gøres gældende, at de 13 engagementer, der er gennemgået ovenfor … har haft
karakter af investeringskreditter.
                                          - 1071 -
sagsøgers karakteristik af engagementerne som investeringskreditter er i
overensstemmelse med såvel i) bankens forretningsgang vedrørende kreditgivning -
investeringskreditter mv. … den almindelige forståelse af begrebet i dansk bankvæsen,
hvorefter begrebet angår en kredit, som skal anvendes af en kunde til at foretage
investering (for lånte midler), som iii) angivelsen i bankens egne kreditindstillinger,
som benævner de seks investeringskreditter vedrørende kunders investering i
investeringspakker som "finansiering af investeringspakke" og "finansieringen tilbydes
som en lukket pakke", mens de øvrige [, bortset fra henrik n invest,] i
kreditindstillingerne benævnes "investeringskredit". der kan også henvises til
bevillingsresumé af 3. november 2006 vedrørende awr holding aps …, hvor der
direkte henvises til, at selskabet "nu også skal foretage investering for lånte midler".
finanstilsynet har da også kvalificeret engagementerne som investeringskreditter, …
det er - i hvert fald i andre banker - sædvanligt, at der f.eks. stilles krav om spredning
og fastsættes en "stop/loss", for ikke at nævne krav om overdækning.
men fraværet af sådanne typiske kendetegn, som udelukkende beror på, at banken ikke
har foretaget sig de sædvanlige overvejelser, man kunne forvente af en bank ved
bevilling af en investeringskredit, og som ikke fratager kreditten dens karakter af
lånefinansieret investering, kan selvsagt ikke føre til, at banken ikke skal iagttage de i
kreditpolitikken fastsatte krav til investeringskreditter. i så fald ville banken til enhver
tid kunne omgå kravene i kreditpolitikken til investeringskreditter ved f.eks. blot at
undlade at stille krav om spredning og overdækning, eller undlade at fastsætte en
"stop/loss".
afgørende er i stedet alene om kreditten af kunden skal anvendes til at foretage
investering (for lånte midler).
som anført ovenfor var investeringskreditter underlagt særlige krav i henhold til
bankens kreditpolitik, herunder et centralt krav om, at investeringskreditengagementer
som altovervejende hovedregel skulle være på fuldt dækket basis …
dette krav indebar, at der skulle være en passende overdækning, således at
engagementet efter bankens opgørelsesregler havde blanco 0 kr. det var tillige et krav
til et investeringskreditkredsløb, at der til enhver tid skulle være en spredning på
minimum 5 værdipapirer i porteføljen, og at intet værdipapir måtte udgøre mere end 20
% af den samlede værdipapirbeholdning.
bankens forretningsgang vedrørende kreditgivning - investeringskreditter mv. …
indeholdt i punkt 1.1 en betingelse om, "at sikkerheden på tidspunktet for kredittens
etablering udgør mindst 120 % og sikkerhedsstillelsen sker i sådanne aktiver, der kan
lægges til sikkerhed."
som det fremgår … blev alle 13 investeringskreditter bevilget af banken meddelt i strid
med kreditpolitikken og forretningsgangen, herunder kravet om, at en
investeringskredit skulle være på fuldt dækket basis/en sikkerhedsmargin på 120 %.
                                          - 1072 -
bankens udlånspraksis vedrørende disse engagementer var således uden undtagelse i
strid med bankens kreditpolitik og forretningsgang.
engagementerne var - af samme grund - i strid med kreditpolitikkens krav om passende
sikkerhedsstillelse.
sagsøger gør endvidere gældende, at visse af engagementerne indebar en tilsidesættelse
af kreditpolitikkens krav til privatkunders formue og soliditet, som indebar et krav om,
at kunden havde en soliditetsgrad på min. 25 %, og kravet om en dokumenteret
tilbagebetalingsevne. det gælder i forhold til følgende kreditter:
              - lasse nørgaard
              - flemming herrestrup sørensen
              - mcs holding aps
              - per bram nielsen
              - danske industrihuse a/s
              - strandgaard invest limited
sagsøger gør endvidere gældende, at visse af engagementerne indebar en tilsidesættelse
af kreditpolitikkens krav om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et
fyldestgørende beslutningsgrundlag. i visse tilfælde blev kreditten bevilget alene på
grundlag af kundens egen formueoversigt. overtrædelser af dette krav fandt sted i
forhold til følgende investeringskreditter:
          - lasse nørgaard
          - investeringsselskabet af 1. juli 1989 aps
          - mcs holding aps
          - per bram nielsen
          - danske industrihuse a/s
          - strandgaard invest limited
endelig blev der fra sagsøgte lasse lindblads side i forbindelse med visse af
bevillingerne handlet i strid med fil § 73. det drejer sig om følgende:
          - strandgaard invest limited
          - mcs holding aps
          - cc investment aps og cc finans aps
de sagsøgtes ansvar for den generelt uforsvarlige organisering og drift af banken støttes
således af gennemgangen af de 13 investeringskreditter.
den konsekvente bevilling af investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik og
forretningsgang udsatte banken for en væsentlig risiko henset til den mangelfulde
sikkerhedsmæssige afdækning af engagementerne.
derudover var der særlige risici knyttet til de investeringskreditter, der angik kunders
investering i investeringspakker bestående af ¼ aktier i greentech energy systems a/s
og ¾ keops ejendomsobligationer, da disse kreditter var baseret på (mangelfulde)
sikkerheder i de samme værdipapirer, der samtidig var karakteriseret ved en usikker
værdiansættelse, begrænset likviditet og en høj kursrisiko.
                                          - 1073 -
denne "koncentrationsrisiko" og den "operationelle risiko" blev i øvrigt udtrykkeligt
meddelt bankens ledelse af finanstilsynet i december 2007, …
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af
bestyrelsen, og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de
sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af bestyrelsen
i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den
retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken,
herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af
direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte sammen med resten af
bestyrelsen havde fastlagt herfor.
det gøres gældende, at bankens praksis i relation til de 13 investeringskreditter havde
karakter af en generelt uforsvarlig praksis, der blev etableret af bestyrelsen i klar
modstrid med centrale bestemmelser i bankens kreditpolitik og forretningsgang. denne
systematiske uansvarlighed udsatte banken for en væsentlig tabsrisiko.
bankens sammenbrud kan henføres til den generelt uforsvarlige organisering og drift af
banken, og de sagsøgte bærer derfor ansvaret for bankens konkurs, og er dermed
erstatningsansvarlige for det banken i denne sammenhæng påførte samlede tab.
15.4 uforsvarlig kreditorganisation
de sagsøgte har tillige handlet ansvarspådragende i organiseringen af banken, herunder
som følge af at de sagsøgte ikke sørgede for, at der blev etableret en forsvarlig
kreditorganisation i banken.
                                           - 1074 -
asl § 54 og fil § 71 forudsætter en uafhængig og tilstrækkelig kreditorganisation.
en bank skal i henhold til lovgivningen have en klar organisatorisk struktur med en
veldefineret gennemskuelig og konsekvent ansvarsfordeling, ligesom en bank skal have
fyldestgørende kontrolprocedurer, jf. bl.a. fil § 71, stk. 1, nr. 2 og 8.
det specificeres i § 71-vejledningen, at ledelsen i en bank skal sikre, at
kreditorganisationens opbygning indrettes således, at der er klart definerede ansvars- og
arbejdsområder, således at udførelsen af opgaver adskilles fra kontrollen af samme, jf. §
71-vejledningens pkt. 108. det forudsættes således, at der skal være etableret en klart
opdelt kreditorganisation.
ledelsen skal desuden sikre, at bevillingsprocessen er betryggende, jf. § 71-
vejledningens pkt. 109, ligesom ledelsen skal iværksætte passende interne procedurer til
kontrol af, at kreditpolitikken efterleves, jf. § 71-vejledningens pkt. 107.
dette gør sig særligt gældende for en bank med en forretningsplan og med en
udlånsvækst som banken, der i lyset af bankens høje risikoprofil i udpræget grad havde
brug for stærke processer og interne kontroller, der alene kunne udføres af en egentlig
uafhængig og selvstændig kreditafdeling.
nødvendigheden af en uafhængig og tilstrækkelig kreditorganisation har i særlig grad
været udtalt i en bank, hvor stort set hele udlånsforretningen udspringer fra
bestyrelsesmedlemmer og ejerkredsen bag aktionærerne i bankens moderselskab
capinordic a/s. enhver form for indblanding i bankens daglige drift fra et sådant
bestyrelsesmedlem vil i en sådan situation i endnu højere grad kunne føre til
uforsvarlige beslutninger, herunder varetagelse af uvedkommende interesser samt
tilsidesættelse af fastlagte politikker og forretningsgange.
ledelsen har været fuldt bekendt med denne grundlæggende, og lovfæstede,
forudsætning for en forsvarlig drift af banken.
det fremgik således også udtrykkeligt af bankens egne forretningsgange, at der var
etableret/skulle etableres en selvstændig og uafhængig kreditorganisation i banken, jf.
forretningsgang 3.6.1 … og i forretningsgang vedrørende kreditgivning mv. …
banken fik imidlertid aldrig etableret en forsvarlig kreditorganisation.
finanstilsynet påtalte allerede i forbindelse med den ordinære undersøgelse i 2007, …,
at banken ikke havde foranstaltet en fornøden funktionsadskillelse i relation til bankens
front office og back office. tilsynet udstedte i forlængelse heraf påbud til banken om at
udskille back office organisatorisk. selvom denne udskillelse efterfølgende formelt blev
foretaget, blev der aldrig reelt etableret en forsvarlig kreditafdeling, ligesom
kreditafdelingen ikke fik nogen reel intern kontrolfunktion.
det er sagsøgers opfattelse, at bankens organisation, i strid med fil § 71, ikke havde en
klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og konsekvent
ansvarsfordeling og effektive procedurer til at identificere, forvalte, overvåge og
rapportere om de risici, som pengeinstitutvirksomheden var eller kunne blive udsat for,
ligesom udførelse af konkrete opgaver ikke klart blev adskilt fra kontrollen af samme.
                                           - 1075 -
kreditafdelingen i bankens samlede levetid var underbemandet og led under en udtalt
mangel på seniorkapacitet, …
hertil kommer, at de sagsøgte - og resten af ledelsen - udtrykkeligt blev gjort
opmærksom herpå og på nødvendigheden af at tilføre kreditafdelingen ressourcer og
seniorkapacitet i forbindelse med kreditchefens opsigelse og genansættelse i sommeren
2008 …
på trods heraf undlod de sagsøgte at sikre, at kreditafdelingen blev tilført de fornødne
ressourcer.
de sagsøgte deltog samtidig i og/eller accepterede bestyrelsesmedlemmers deltagelse i
bankens daglige drift i strid med fil § 73, …
kredit blev således i vid udstrækning ydet uden om kreditafdelingen, eller forinden
kreditafdelingens behandling af den enkelte kreditsag, hvilket reducerede
kreditafdelingens uvildighed og objektivitet.
i mange tilfælde var det reelt sagsøgte lasse lindblad, der bestemte, at et udlån skulle
bevilges, ligesom sagsøgte lasse lindblad fastlagde vilkårene herfor, …
en del udlånsengagementer blev endda etableret på trods af kreditchefens direkte
modstand herimod, herunder på trods af kreditchefens manglende underskrift af
kreditindstillingen, …
i andre tilfælde blev der alene udarbejdet en efterfølgende kreditindstilling. den
efterfølgende udarbejdelse af kreditindstillinger var udtryk for, at engagementet blev
bevilget, uden at bankens kreditafdeling forinden foretog en vurdering. resultatet var
med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod derfor i at begrunde
engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens kreditafdeling skulle
foretage en selvstændig kreditvurdering.
det er sagsøgers opfattelse, at en fyldestgørende og forsvarlig kreditsagsbehandling i
bankens kreditafdeling ville have medført, at en stor del af bankens
udlånsengagementer ikke ville være blevet indstillet til bevilling eller ville være blevet
indstillet på andre - og forsvarlige - vilkår.
15.5 uforsvarlig tilrettelæggelse og eksekvering af bankens forretningsmodel
de sagsøgte har desuden handlet ansvarspådragende i forbindelse med tilrettelæggelsen
og eksekveringen af bankens forretningsmodel.
forretningsmodellen for banken i sig selv var risikobetonet, uforsvarlig og
ansvarspådragende.
bankens fire fokusområder havde hverken enkeltvis eller tilsammen et tilstrækkeligt,
uafhængigt og markedskonformt indtjeningsgrundlag til at understøtte bankens
vedvarende drift.
bankens udlånsvirksomhed hvilede på et uforsvarligt grundlag og var ikke rentabel.
                                            - 1076 -
de sagsøgte anvendte bankens udlånsvirksomhed som facilitator til at opnå opgaver i
bankens fire fokusområder ved at etablere udlånsengagementer til den snævre
personkreds, som bankens forretning primært var koncentreret om, og de sagsøgte
accepterede i denne sammenhæng at gå på kompromis med bankens egen risikoprofil og
bevilge uforsvarlige lån.
dette var i klar strid med bankens kreditpolitik. strategiplanens pkt. 4.4 … bestemte
endda udtrykkeligt, at der også for udlån, der forventedes at give en afledt indtjening,
skulle foretages en normal kreditvurdering og etableres den fornødne sikkerhed.
bankens indtjening i investment banking-afdelingen udgjorde ikke et stabilt og
forsvarligt grundlag for bankens indtjening og fremadrettede drift, …
en gennemgang af indtjeningen i bankens investment banking-afdeling, …, viser, at
denne hovedsageligt blev indtjent ved opgaver, der udsprang af ejerkredsen bag
aktionærerne i capinordic a/s.
de opnåede honorarer har ikke været markedskonforme, og indtjeningen i bankens
investment banking-afdeling har været kunstigt høj.
indtjeningen i bankens investment banking-afdeling har ikke udgjort et forsvarligt
grundlag for bankens drift.
dokumentationen herfor underbygger den generelle uforsvarlighed i banken, der har
været udvist fra de sagsøgtes side.
15.6 dispositioner baseret på uvedkommende hensyn til andre interesser end bankens
interesser
flere af bankens udlånsengagementer beroede på andre interesser end bankens,
herunder capinordic a/s' interesser.
ved flere af bankens udlånsengagementer er låneprovenuet således direkte eller
indirekte kommet capinordic a/s til gode, samtidig med at banken blev efterladt med et
tab eller en risiko for at lide et tab på udlånsengagementet. dette omfatter bl.a. følgende
af bankens udlånsengagementer:
   alpen holidays ferienhäuser gmbh
   ejendoms- og investeringsselskabet marienlyst a/s
   volleshave holding aps
i andre af bankens udlånsengagementer har sagsøgte lasse lindblads personlige,
økonomiske interesser været varetaget på bekostning af bankens. dette er sket i særligt
følgende af bankens udlånsengagementer:
   synerco aps
   lake dümmer invest aps
   aps kbus 8 nr. 2051
   tlp holding aps
                                           - 1077 -
   nanocover a/s
   daintel aps
   serendex aps
   dka consult a/s
   toldbodgade 10 b aps
   administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
hertil kommer de 6 ulovlige koncerninterne transaktioner, som tilsvarende er udtryk for
varetagelse af banken uvedkommende interesser. i denne sammenhæng henvises der til
likviditetsmanglen i den øvrige del af capinordic-koncernen og anvendelsen af banken
som likviditetskilde, jf. i det hele afsnit error! reference source not found..
det gøres i forhold til disse 6 transaktioner gældende, at der er tale om koncerninterne
transaktioner i strid med fil og den i medfør af fil § 181, stk. 1, udstedte
bekendtgørelse, herunder
at    bankens køb af aktier i mercon a/s fra capinordic a/s den 26. oktober 2009 er
      sket under tilsidesættelse af kravene om markedsbaserede vilkår og bestyrelsens
      godkendelse,
at    bankens køb af dansk o.t.c. fondsmæglerselskab a/s fra capinordic a/s den
      29. april 2009 er sket under tilsidesættelse af kravet om markedsbaserede vilkår,
at    bankens betaling af management fees til capinordic a/s i perioden 2007-2009 er
      sket under tilsidesættelse af kravene om skriftlighed, markedsbaserede vilkår og
      bestyrelsens godkendelse,
at    bankens køb af aktier fra aktie & valutainvest aps i september, oktober og
      december 2008 er sket under tilsidesættelse af kravene om skriftlighed,
      markedsbaserede vilkår og bestyrelsens godkendelse,
at    bankens finansiering af cbl aps' erhvervelse af borbjerg holmgård samt bankens
      erhvervelse og tilbagesalg af cbl aps fra csv invest aps, i perioden august 2008
      - oktober 2009 er sket under tilsidesættelse af kravene om skriftlighed (vedrørende
      finansieringen), markedsbaserede vilkår og bestyrelsens godkendelse, og
at    bankens køb af aktier i allokton ab fra aktie & valutainvest den 1. april 2009 er
      sket under tilsidesættelse af kravene om skriftlighed, markedsbaserede vilkår og
      bestyrelsens godkendelse.
de beskrevne transaktioner blev gennemført til varetagelse af banken uvedkommende
interesser, herunder for fleres vedkommende på grund af likviditetsmangel i den øvrige
del af capinordic-koncernen.
det gøres i forlængelse heraf gældende, at de sagsøgte har handlet ansvarspådragende
over for banken i forbindelse med de ulovlige transaktioner.
dokumentationen herfor underbygger den generelle uforsvarlighed i banken, der har
været udvist fra de sagsøgtes side.
                                          - 1078 -
15.7 sammenfatning
på baggrund af ovenstående gøres det sammenfattende gældende, at de sagsøgte har
udvist en generel uforsvarlig adfærd i deres egenskab af medlemmer af bankens
bestyrelse i bankens korte levetid, og at de sagsøgte som følge heraf er
erstatningsansvarlige for det fulde tab, som banken herved er blevet påført, jf. herved
sagsøgers tabsopgørelse i ...
de sagsøgte har således konsekvent og systematisk i hele bankens korte levetid - fra
bankens etablering i oktober 2006 og indtil bankens konkurs primo 2010 - ageret på en
uforsvarlig og ansvarspådragende måde i relation til tilrettelæggelsen og eksekveringen
af bankens forretningsmodel, bankens organisation og bankens drift.”
16. ansvarsgrundlag – konkret uforsvarlighed i relation til
de enkelte udlånsengagementer
16.1 indledning
såfremt det lægges til grund, at de sagsøgte ikke har udvist en generel uforsvarlighed
med den følge, at de sagsøgte kan anses for ansvarlige for bankens konkurs og det
dermed påførte tab for banken, herunder den samlede underbalance, gøres det gældende,
at de sagsøgte har handlet uforsvarligt og ansvarspådragende over for banken i
forbindelse med de enkelte udlånsengagementer, jf. herved sagsøgers tabsopgørelse ii.a
…
de sagsøgte har handlet ansvarspådragende over for banken i relation til samtlige
tabsgivende engagementer, …
16.2 eurotrust a/s, olicom a/s og 4 engagementer afledt heraf
de tabsgivende og uforsvarlige engagementer, som de sagsøgte er ansvarlige for, er følgende
…:
     eurotrust/olicom-transaktionen, mv. …
     olicom a/s …
     fussing og hjermind ejendomme a/s …
     alpen holidays ferienhäuser gmbh …
16.2.1 eurotrust/olicom-transaktionen mv.
for at transaktionen kunne gennemføres, påtog banken sig betydelige yderligere
kreditrisici, herunder inden for ejendomsbranchen, i form af følgende:
                                         - 1079 -
1) bankens finansiering af kunders tegning af aktier i olicom (per bram nielsen og
    synerco aps)
2) bankens finansiering af aktiver i c2 invest aps
3) bankens bevilling af et nyt lån på 126,375 mio. kr. til olicom
ad. 1)
på baggrund af de sagsøgtes sagsfremstilling må det konkluderes, at de sagsøgte
tilskyndede til de pågældende overtræk uden nogen form for kreditsagsbehandling alene
for at sikre gennemførelsen af eurotrust/olicom-transaktionen.
der blev således ikke udarbejdet kreditindstillinger for bankens finansiering af per
bram nielsens og synerco aps' tegning af aktier i olicom.
sagsøger gør gældende, at bankens ledelse, ved sin accept af, at de eksisterende kunder
ved overtræk på engagementer i banken deltog i tegningen af kapitalforhøjelsen i
olicom, gik på kompromis med bankens egen risikoprofil og bevilgede uforsvarlige
udlån.
ad. 2)
der henvises til afsnit … ovenfor med henvisning til de særskilte beskrivelser af
engagementerne og den koncerninterne transaktion …
ad. 3)
…
før transaktionen var bankens engagement med eurotrust 141,3 mio. kr. … blanco var
ca. 105 mio. kr. banken havde intet engagement med olicom.
efter transaktionen var bankens samlede engagementer med eurotrust og olicom på
191,375 mio. kr. blanco var samlet ca. 133,25 mio. kr.
bankens bevilling af det nye lån til olicom indebar således en forøget kreditrisiko i
form af en øget bruttoeksponering på ca. 50 mio. kr. (ca. 35 %) og en øget
nettoeksponering på ca. 28,25 mio. kr. (ca. 27 %).
bankens påtagelse af disse yderligere kreditrisici udmøntede sig i betydelige tab.
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt, …
mens banken, grundet eurotrust/olicom-transaktionen ikke led tab på engagementet
med eurotrust, kan bankens tab ved finansiering af kunders tegning af aktier i olicom
ved finansiering af aktiver i c2 invest aps og tabet på engagementet med olicom
opgøres til følgende:
bankens tab ved finansiering af kunders tegning af aktier i olicom a/s:
                                           - 1080 -
          per bram nielsen                                         - mio. kr.
          synerco aps                                              - mio. kr.
          sparbank                                              12,2 mio. kr.
          indfrielse af aktie & valutainvest aps
          (capinordic a/s)                                       9,4 mio. kr.
          i alt                                                 21,6mio. kr.
16.2.2 olicom a/s
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med olicom a/s var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken,
forretningsgange vedrørende kreditgivning, direktionsinstruksens kreditinstruks og
bestyrelsens forretningsorden.
indledningsvist bemærkes, at finanstilsynet den 24. juni 2008 … - inden lånet blev
udbetalt den 1. juli 2008 - i et brev til bankens bestyrelse og direktion påtalte, at
bankens store engagementer var af ringe bonitet, samt at sikkerhederne i stort omfang
bestod i kautioner og kapitalandele. tilsynet kritiserede samtidig bankens manglende
grundlag for fortsat kreditgivning. finanstilsynet har efterfølgende i notat af 14. oktober
2010 om forløbet op til bankens konkurs … netop kritiseret bankens ledelse for ikke at
iværksætte de fornødne tiltag på baggrund af tilsynets undersøgelser, påbud og
risikooplysninger fra medio 2008 og frem.
bankens engagement med olicom var oprindeligt på 126,375 mio. kr., svarende til 18,7
% af bankens ansvarlige kapital (og efter indfrielse af den midlertidige forhøjelse ca. 14
% af bankens ansvarlige kapital), og således betydeligt større end det interval på op til
10 % af bankens ansvarlige kapital, som banken havde angivet i kreditpolitikkens pkt.
1 og 3.1.
lånet på 126,375 mio. kr. blev etableret den 1. juli 2008.
kreditindstillingen - og dermed beslutningsgrundlaget - blev først udarbejdet
efterfølgende og forelå 19 dage efter, at lånet var blevet etableret.
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende udarbejdelse af kreditindstillingen var
udtryk for, at lånet blev bevilget, uden at bankens kreditafdeling forinden foretog en
vurdering.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
bankens engagement med olicom indebar af disse grunde en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6 om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende
beslutningsgrundlag.
                                           - 1081 -
sagsøgte henrik juuls bevilling af lånet på 126,375 mio. kr. overskred bemyndigelsen
på 40 mio. kr. i direktionsinstruksens kreditinstruks og krævede derfor bestyrelsens
efterbevilling. ifølge direktionsinstruksen kunne sagsøgte henrik juul i "presserende
tilfælde", hvor bestyrelsens godkendelse ikke kunne indhentes, foretage dispositioner,
som rakte ud over direktionsinstruksens kreditinstruks. direktørens bevilling af 126,375
mio. kr. blev imidlertid først forelagt bestyrelsen to måneder efter bevillingen, hvilket
var i strid med direktionsinstruksens pkt. 3.2, der krævede, at direktørens bevilling blev
forelagt bestyrelsen senest 4 uger efter bevillingen.
bankens engagement med olicom indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 7,
8 og 9, idet olicom ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow
og ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for det negative cash flow, ikke
havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en passende
sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at olicoms tilbagebetalingsevne
svigtede.
lånet på de 126,375 mio. kr. (og efterfølgende 95 mio. kr.) var baseret på værdien af
bankens pant i ejendommen kanalvej 150-154 i odense.
vurderingen af ejendommen til 135,5 mio. kr. var foretaget pr. den 29. januar 2007. den
ca. 1½ år gamle vurdering var i strid med kreditpolitikkens krav om, at vurderingen
ikke må være mere end 3 måneder gammel.
af olicoms prospekt fra den 12. marts 2008, som banken havde bistået med
udarbejdelsen af, fremgik, at forudsætningerne for vurderingen pr. den 29. januar 2007
medio 2008 var ændret væsentligt, idet ejendommens to væsentligste lejere havde
fraflyttet ejendommen. anvendes samme forrentningskrav på 7 %, som anvendt i
vurderingen pr. den 29. januar 2007, fører dette til en vurdering af ejendommen pr.
medio 2008 på ca. 56 mio. kr. dette ville ifølge bankens egne opgørelsesregler
indebære, at bankens pant i ejendommen var uden værdi.
i øvrigt henvises der til udviklingen i ejendomsmarkedet i perioden fra januar 2007 til
medio 2008.
til sammenligning kan nævnes, at sadolin & albæk a/s har foretaget en vurdering af
ejendommen pr. den 7. december 2009, hvor ejendommen blev vurderet til 68,2 mio. kr.
baseret på den aktuelle lejesituation pr. december 2009. af vurderingsrapporten fremgår,
at tomgangen pr. december 2009 var meget lig tomgangen pr. medio 2008. vurderingen
var foretaget på basis af et forrentningskrav på 7,75 % (altså 0,75 % højere end
vurderingen pr. den 29. januar 2007). af vurderingsrapporten fremgår, at
forrentningskravet (nettostartafkast) generelt har været stigende i perioden fra 2008 til
2009.
ved bevillingen af det oprindelige lån på 126,375 mio. kr. modtog banken pant i
ejendommen kanalvej 150 - 154, som af banken blev opgjort til en sikkerhedsværdi på
58,125 mio. kr. blanco var af banken opgjort til 68,25 mio. kr. men reelt var hele lånet
blanco, da bankens pant i ejendommen kanalvej 150 - 154 var uden værdi, jf. herom ovenfor.
ved bevillingen af det nye lån på 8 mio. kr. modtog banken pant i aktier i et norsk
selskab og pant i to grundstykker. blanco på det nye lån var 4,76 mio. kr.
                                          - 1082 -
det nye lån på 8 mio. kr. blev bevilget samme dag, som finanstilsynet tilskrev sagsøgte
henrik juul og henledte opmærksomheden på de økonomiske risici, der var forbundet
med bankens engagement med olicom, som finanstilsynet havde gennemgået i
november 2008 og til trods for, at banken havde foretaget nedskrivninger på
engagementet med olicom i størrelsesordenen 30 mio. kr., og det var kreditafdelingens
vurdering, at det nye låns blanco tillige ville skulle nedskrives.
bevillingen af det nye lån i december 2008, hvilket skulle anvendes til servicering af
renter og løbende forpligtelser, var desuden i strid med kreditpolitikkens pkt. 3.1 om, at
banken ikke udbyder traditionel driftsfinansiering.
i det hele taget indebar engagementet med olicom en væsentlig tabsrisiko, jf.
kreditpolitikkens pkt. 1 om alene at bevilge lån til kunder med ingen eller meget lav
tabsrisiko.
i april 2009 forhøjede banken reelt engagementet med olicom med 10 mio. kr. ved at
købe et selskab (anpartsselskabet af 10. april 2006) af olicom. banken kunne -
formentlig pga. 25 % -engagementsgrænsen i fil § 145 - ikke have ydet olicom et
sædvanligt lån på 10 mio. kr.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
olicom henvises særligt til sagsøgte lasse lindblads forudgående involvering i
forbindelse med adr's apportindskud i olicom samt sagsøgte lasse lindblads
deltagelse i møder med kunden.
tab på engagementet udgør 77.341.546,19 kr.
16.2.3 fussing & hjermind ejendomme a/s
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med fussing & hjermind ejendomme
a/s var ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere
bestemmelser i kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
bankens engagement med fussing & hjermind indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 7 og 8, idet fussing & hjermind ikke kunne dokumentere en
tilbagebetalingsevne, og idet banken ikke modtog en passende sikkerhedsstillelse til
afdækning af risikoen for, at fussing & hjerminds tilbagebetalingsevne svigtede.
sagsøgte er enig med sagsøger i, at fussing & hjermind, på tidspunktet for sagsøgte
henrik juuls bevilling af kreditten på 10 mio. kr. den 28. august 2008, ikke kunne
opfylde sine kortsigtede gældsforpligtelser, …
samme forhold gjorde sig gældende for fussing & hjermind på tidspunktet for sagsøgte
henrik juuls oprindelige bevilling af garantien den 27. maj 2008, hvor samme
regnskabsmæssige oplysninger - blot i urevideret stand - lå til grund for sagsøgte henrik
juuls bevilling.
                                            - 1083 -
garantien havde en løbetid på 3 måneder (indtil september 2008), og den efterfølgende kredit
forfaldt til fuld indfrielse indenfor 12 måneder (august 2009). der var således tale om en
kortsigtet finansiering, der selvsagt betinger en tilbagebetalingsevne på kort sigt.
det var uforsvarligt og ansvarspådragende, at bevilge en kortsigtet finansiering til fussing &
hjermind, som - ubestridt - ikke havde en tilbagebetalingsevne på kort sigt.
ved bevillingen af garantien og efterfølgende kreditten til fussing og hjermind påtog banken
sig risikoen for, at fussing & hjerminds spekulation i at videresælge ejendommen inden for
en kort periode ville lykkes. banken undlod at sikre, at garantien/kreditten til fussing &
hjermind kunne honoreres/tilbagebetales, uanset udfaldet af fussing & hjerminds spekulative
forretning. det er usædvanligt, at en bank bærer risikoen for en kundes
spekulationsforretninger.
de af banken modtagne sikkerheder i form af kautioner fra de to ejere, et pantsætningsforbud
vedrørende ejendommen, og transport i et evt. provenu ved et evt. salg af ejendommen, som
af banken blev opgjort til en værdi på 0 kr., var ikke tilstrækkelig til at afdække risikoen for,
at fussing & hjerminds spekulation vedrørende samme ejendom - og dermed fussing &
hjerminds tilbagebetalingsevne - svigtede.
der forelå i øvrigt ingen ekstern vurdering af ejendommen.
havde kreditpolitikkens krav om dokumenteret tilbagebetalingsevne været iagttage, ville
engagementet ikke have været blevet bevilget, og banken ville ikke have lidt et tab.
tilsvarende ville en iagttagelse af kreditpolitikkens krav om passende sikkerhedsstillelse
have ført til, at banken enten ikke havde bevilget engagementet - fordi låntager ikke kunne
stille en passende sikkerhed - eller at banken havde bevilget engagementet mod at modtage
en passende sikkerhedsstillelse og derfor ikke ville have lidt et tab.
tab på engagementet udgør 3.807.934,77 kr.
16.2.4 alpen holidays ferienhäuser gmbh
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med alpen holidays ferienhäuser
gmbh var ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere
bestemmelser i kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
indledningsvist bemærkes, at engagementet blev etableret på trods af finanstilsynets
kritik ved brev af 25. september 2008 af bankens for omfattende krediteksponering i
ejendomsbranchen og efter tilsynets brev af 19. december 2008, hvor tilsynet påpegede,
at bankens ledelse ikke havde foranstaltet engagementer nedbragt eller opnået bedre
sikkerhed på trods af yderligere forringelse af boniteten.
endvidere nævnte finanstilsynet den 18. januar 2010 engagementet med alpen holidays
ferienhäuser gmbh som eksempel på et udlånsengagement, hvor "der ikke er udvist
forsigtighed".
                                           - 1084 -
finanstilsynet har efterfølgende i notat af 14. oktober 2010 om forløbet op til bankens
konkurs netop kritiseret bankens ledelse for ikke at iværksætte de fornødne tiltag på
baggrund af tilsynets undersøgelser, påbud og risikooplysninger fra medio 2008 og
frem.
engagementet blev etableret på baggrund af en henvendelse fra bo kristensen til
sagsøgte henrik juul med kopi til sagsøgte lasse lindblad, hvilken henvendelse
sagsøgte lasse lindblad straks drøftede og afklarede med bo kristensen.
der blev herefter oprettet et gældsbrev, hvorefter pengene kunne "køres rundt" den
efterfølgende dag.
bankens kreditchef påpegede i den forbindelse ved e-mail af 28. januar 2009 til sagsøgte
henrik juul:
"har du accepteret dette inden dok og sikkerheder er paa plads?"
herefter udarbejdede kreditafdelingen en kreditindstilling.
hertil kommer, at bankens lån til alpen holidays indebar, at capinordic a/s blev tilført
ca. 22,2 mio. kr. i likviditet.
der henvises i øvrigt til afsnit …[om]anvendelsen af banken som likviditetskilde for
den øvrige capinordic-koncern.
sagsøger gør gældende, at bankens lån til alpen holidays blev etableret på baggrund af
uvedkommende hensyn.
bankens lån til alpen holidays er således et eksempel på, at tilgodehavender i
capinordic a/s' datterselskaber på ca. 12,8 mio. kr. (købt af c2 invest aps for 7 mio.
kr.) og ca. 9,4 mio. kr. (aktie & valutainvest aps), samlet ca. 22,2 mio. kr., fører til
etablering af et ubankmæssigt engagement i banken på 48,425 mio. kr., som indebærer
et tab for banken på ca. 48 mio. kr.
uden bankens lån til alpen holidays ville c2 invest aps' tilgodehavende på ca. 12,8 mio. kr.
hos alpen holidays have været tabt.
lånet til alpen holidays indebar, at c2 invest aps fik sit tilgodehavende på ca. 12,8 mio. kr.
indfriet på bankens bekostning. c2 invest aps havde købt tilgodehavendet hos alpen
holidays for 7 mio. kr., svarende til den bogførte værdi, og opnåede derfor en fortjeneste på
ca. 5,8 mio. kr. ved bankens indfrielse af det fulde tilgodehavende på ca. 12,8 mio. kr.
tilsvarende blev aktie & valutainvest aps' tilgodehavender vedrørende finansiering af
volleshave holding aps' og a.o. holding aps' tegning af aktier i olicom a/s indfriet fuldt
ud.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
                                            - 1085 -
bankens engagement med alpen holidays indebar af disse grunde en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6 om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende
beslutningsgrundlag.
i øvrigt bemærkes, at bo kristensen, som henvendte sig til sagsøgte henrik juul og
sagsøgte lasse lindblad, kort tid forinden bevillingen af lånet til alpen holidays havde
misligholdt sin forpligtelse til at tilbagebetale et af banken bevilget lån på 7,2 mio. kr.
(hvoraf stiftelsesprovision udgjorde 2,4 mio. kr.), ved udløbet af lånets løbetid den 1.
december 2008 (løbetid på 1 uge).
sagsøger gør desuden gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens krav om, at alene en mæglervurdering af hotellet kan danne basis for
belåning af en erhvervsejendom.
der forelå således ingen mæglervurdering på tidspunktet for bevillingen af lånet til
alpen holidays.
lånet til alpen holidays blev blot baseret på en oplysning om, at hotellet var blevet
opført for 16,975 mio. euro, svarende til ca. 126 mio. kr.
hotellet var dog blevet opført for 11,4 mio. euro, svarende til ca. 85 mio. kr.
lægges denne oplysning til grund for beregningen af belåningsværdien, ville værdien af
bankens pant i hotellet ifølge kreditpolitikken være 0 kr. (75 % af 85 mio. kr. = 63,75
mio. kr. - foranstående 65,187 mio. kr.).
den blotte oplysning om hotellets opførelsesomkostninger kan ikke erstatte
kreditpolitikkens krav om en mæglervurdering.
tilsvarende kan hverken evt. forhandlinger med potentielle købere af hotellet, som er
udokumenterede og i øvrigt aldrig blev "konkret". … eller valartis' præsentation til bo
kristensen af 8. februar 2009 erstatte en mæglervurdering. valartis' præsentation var
ikke en mæglervurdering og var ikke udtryk for en "her & nu salgsvurdering" som
krævet i medfør af kreditpolitikken.
de senere indhentede vurderinger foretaget af nordic hotel consulting af 12. oktober og
1. november 2009 forelå ikke på tidspunktet for bevillingen af lånet til alpen holidays.
sagsøger gør gældende, at vurderingen af 12. oktober 2009 - i modsætning til
vurderingen af 1. november 2009 - tog udgangspunkt i hotellets aktuelle situation og en
realistisk forventning om hotellets belægningsprocent, og dermed er det tætteste vi
kommer på en egentlig vurdering af hotellet og dermed værdien af bankens pant.
bankens lån til alpen holidays savner en bankmæssig begrundelse.
bankens samlede indtægter på lånet til alpen holidays var usædvanligt lave.
bankens engagement med alpen holidays indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 7, 8 og 9, idet alpen holidays ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud
af sit cash flow, ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for det negative cash
                                           - 1086 -
flow, ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en
passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at alpen holidays'
tilbagebetalingsevne svigtede.
alpen holidays var et nødlidende selskab. der kan bl.a. henvises til bo kristensens
oplysninger i e-mail af 2. februar 2009 om, at hotellet var på vej i bank austria's
"saneringsafdeling".
alpen holidays' tilbagebetalingsevne afhang af, om hotellet kunne sælges til en køber,
som ville betale en pris for hotellet, der ville kunne dække bankens pant i hotellet.
bankens pant i hotellet på 2. prioriteten var ikke tilstrækkelig til at afdække risikoen for,
at alpen holidays' salg af hotellet for en given pris - og dermed alpen holidays'
tilbagebetalingsevne - svigtede.
banken modtog ingen kaution fra ejeren af alpen holidays, ah dk aps, eller de
ultimative ejere.
lånet, der skulle anvendes til indfrielse af kreditorer og løbende drift af hotellet, var
endelig i strid med kreditpolitikkens pkt. 3.1 om, at banken ikke udbyder traditionel
driftsfinansiering.
i det hele taget indebar engagementet med alpen holidays en væsentlig tabsrisiko, jf.
kreditpolitikkens pkt. 1 om alene at bevilge lån til kunder med ingen eller meget lav
tabsrisiko.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
alpen holidays henvises der særligt til, at det var sagsøgte lasse lindblad, der bragte
lånet ind i banken ved at drøfte og afklare "sagen direkte" med bo kristensen, hvorfor
sagsøgte henrik juul kunne glemme bo kristensens henvendelse og sagsøgte lasse
lindblads deltagelse i møde med knud larsen, efter at denne havde foretaget sin første
vurdering af hotellet.
der henvises endvidere til, at sagsøgte lasse lindblad var direktør for capinordic a/s
og aktie & valutainvest aps på tidspunktet for overførslen af ca. 22,2 mio. kr. i
likviditet til capinordic a/s, herunder via aktie & valutainvest aps, hvilket skete på
bankens bekostning.
endelig henvises til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010, hvoraf fremgår, at
sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med engagementet …
sagsøger gør et tab gældende på 47.891.869,74 kr.
16.3 24 øvrige udlånsengagementer
de tabsgivende og uforsvarlige engagementer, som de sagsøgte er ansvarlige for, er følgende
(med henvisning til de afsnit, der indeholder sagsfremstilling og anbringender for så vidt
angår det pågældende engagement):
      volleshave holding aps
                                         - 1087 -
     synerco aps
     adr nr. 1904 aps
     nicola vittorio guiseppe savoretti
     lake dümmer invest aps
     centerplan allokton aps
     aps kbus 8 nr. 2051
     guava a/s
     oskar jensen holding aps
     tlp holding aps
     finn helmer
     nanocover a/s
     tzarevo invest aps
     henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen
     korral partners aps
     toldbodgade 10 b aps
     administrationsselskabet af 1. august 2008
16.3.1 volleshave holding aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med volleshave holding aps var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning, direktionsinstruksens
kreditinstruks og bestyrelsens forretningsorden.
bankens daværende direktør kåre breinholts bevilling af lånet på 7 mio. kr. overskred
bemyndigelsen på 5 mio. kr. i direktionsinstruksens kreditinstruks … bevillingen af
lånet krævede derfor bestyrelsens efterbevilling, men blev forelagt bestyrelsen som en
efterretningssag.
sagsøger bestrider, at bevillingen den 3. oktober 2006 af en kreditfacilitet til globework
aps og mota aps på 20,952 mio. kr. indebar, at der efterfølgende i december 2006 -
uden fornyet bestyrelsesbehandling - kunne bevilges 3 nye lån på hver 7 mio. kr. til 3
nye debitorer, herunder volleshave.
sagsøgte lasse lindblad var i øvrigt kundeansvarlig for globework aps og mota aps
og har underskrevet kreditindstillingen for kreditfaciliteten til globework aps og mota
aps.
                                            - 1088 -
bankens engagement med volleshave indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt.
6 om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
kreditaftalen blev oprettet den 1. december 2006 og underskrevet af volleshave den 4.
december 2006.
herefter blev der udarbejdet en bevillingsindstilling.
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende udarbejdelse af kreditindstillingen var
udtryk for, at lånet blev bevilget, uden at bankens kreditafdeling forinden foretog en
vurdering.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
engagementet blev bevilget på baggrund af næsten 1 år gamle regnskabstal for
volleshave og kautionisterne dansk anlægsinvest aps og synerco aps. volleshaves
balance var ifølge bevillingsindstillingen "ukendt" efter salget af aktiv gruppen til
eurotrust a/s i april 2006. at banken eventuelt senere modtog regnskabstal af nyere
dato disculperer ikke.
bankens engagement med volleshave indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt.
7, 8 og 9, idet volleshave ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash
flow og ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for det negative cash flow,
ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en passende
sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at volleshaves tilbagebetalingsevne
svigtede.
den usikkerhed, der knyttede sig til volleshaves soliditet og fremtidige betalingsevne, skulle
ifølge kreditpolitikkens pkt. 8 afdækkes gennem en passende sikkerhedsstillelse, der som
hovedregel skulle bestå i pant i aktiver og ikke kautioner.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
volleshave henvises der særligt til, at sagsøgte lasse lindblad var direktør for
capinordic a/s og aktie & valutainvest aps på tidspunktet for overførslen af 3,1 mio.
kr. fra volleshaves konto i banken til capinordic a/s (via aktie & valutainvest aps)
den 6. februar 2009.
overførslen til capinordic a/s (via aktie & valutainvest aps) skete netop, som
bankens engagement med volleshave var blevet indfriet og "ophævet".
overførslen til capinordic a/s (via aktie & valutainvest aps) skete på bankens
bekostning og i strid med kundens ordre samt på et tidspunkt, hvor bankens engagement
med volleshave havde været i overtræk i 4 måneder, og kautionisten synerco aps var
erklæret konkurs.
endelig kan der henvises til, at sagsøgte lasse lindblad mødtes med kunden
repræsenteret ved peter juul.
                                          - 1089 -
tab på engagementet udgør 3.629.060,66 kr.
16.3.2 synerco aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med synerco var ansvarspådragende for
de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken,
forretningsgange vedrørende kreditgivning, direktionsinstruksens kreditinstruks og
bestyrelsens forretningsorden.
bankens daværende direktør kåre breinholts bevilling af lånet på 7 mio. kr. overskred
bemyndigelsen på 5 mio. kr. i direktionsinstruksens kreditinstruks bevillingen af lånet
krævede derfor bestyrelsens efterbevilling, men blev forelagt bestyrelsen som en
efterretningssag.
sagsøger bestrider, at bevillingen den 3. oktober 2006 af en kreditfacilitet til globework
aps og mota aps på 20,952 mio. kr. indebar, at der efterfølgende i december 2006 -
uden fornyet bestyrelsesbehandling - kunne bevilges 3 nye lån på hver 7 mio. kr. til 3
nye debitorer, herunder synerco.
sagsøgte lasse lindblad var i øvrigt kundeansvarlig for globework aps og mota aps,
og har underskrevet kreditindstillingen for kreditfaciliteten til globework aps og mota
aps.
bankens engagement med synerco indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 6
om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
kreditaftalen blev oprettet den 11. december 2006 og underskrevet af synerco den 13.
december 2006.
herefter blev der udarbejdet en bevillingsindstilling.
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende udarbejdelse af kreditindstillingen var
udtryk for, at lånet blev bevilget, uden at bankens kreditafdeling forinden foretog en
vurdering.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
engagementet blev bevilget på baggrund af næsten et år gamle regnskabstal for synerco
og kautionisterne volleshave holding aps og dansk anlægsinvest a/s. synercos
balance var ifølge bevillingsindstillingen "ikke kendt". at banken eventuelt senere
modtog regnskabstal af nyere dato disculperer ikke.
bankens engagement med synerco indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 7,
8 og 9, idet synerco ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash
flow, ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en
                                            - 1090 -
passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at synercos
tilbagebetalingsevne svigtede.
den usikkerhed, der knyttede sig til synercos fremtidige betalingsevne, skulle ifølge
kreditpolitikkens pkt. 8, afdækkes gennem en passende sikkerhedsstillelse, der som
hovedregel skulle bestå i pant i aktiver og ikke kautioner.
på bestyrelsesmødet den 21. december 2006 bevilgede de sagsøgte, som
bestyrelsesmedlemmer - ud over ovennævnte lån på 7 mio. kr. - en garantistillelse for synerco
på op til 140 mio. kr., uden forudgående involvering af bankens kreditafdeling og uden nogen
form for kreditsagsbehandling. der forelå således intet andet grundlag for bevillingen end
bevillingsindstillingen vedrørende lånet på de 7 mio. kr.
bankens daværende direktør kåre breinholts bevilling af de to engagementer på 25 og
30,75 mio. kr. overskred bemyndigelsen på 15 mio. kr. i direktionsinstruksens
kreditinstruks … bevillingen af engagementerne krævede derfor bestyrelsens
efterbevilling, men kun engagementet på de 25 mio. kr. blev forelagt bestyrelsen - og
det var som en efterretningssag. engagementet på de 30,75 mio. kr. blev aldrig
præsenteret for bestyrelsen - hverken i form af en efterbevilling, bevilling eller blot en
orientering.
engagementet på 25 mio. kr. og rammebevillingen på 25 mio. kr. blev bevilget af
bankens bestyrelse i henholdsvis januar og april 2007 på baggrund af en
kreditindstilling, der var næsten identisk med kreditindstillingen for engagementet på 7
mio. kr. der henvises til afsnittet ovenfor vedrørende de gamle regnskabstal, som nu var
blevet endnu ældre.
engagementet på 25 mio. kr. blev betragtet som en sag af "hastekarakter" og blev
bevilget af direktøren efter "telefonisk aftale" med sagsøgte claus ørskov.
bankens delvise finansiering af synercos tegning af aktier i olicom i juli 2008 ved at
tillade synerco at hæve 4 mio. kr. som et overtræk på kreditten med et maksimum på 7
mio. kr. og samme dag overføre yderligere 2,6 mio. kr. til max bank, hvorefter kreditten
var trukket med ca. 13,5 mio. kr., skete uden forudgående involvering af bankens
kreditafdeling og uden nogen form for kreditsagsbehandling.
dette understreges af, at der ikke blev udarbejdet en kreditindstilling for den yderligere
kredit på samlet 6,6 mio. kr.
sagsøger gør gældende, at sagsøgte ved at have accepteret og tiltrådt, at de 6 mio. kr.
blev overført til dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) i stedet for til
nedbringelse af bankens engagement med synerco, har handlet ansvarspådragende over
for banken.
overførslen til dka administration aps skete på bankens bekostning på et tidspunkt,
hvor synerco var insolvent, hvilket var banken, de sagsøgte og i særdeleshed sagsøgte
lasse lindblad bekendt.
banken stod således til at lide et tab på engagementet med synerco på ca. 13,5 mio. kr.
                                          - 1091 -
det bestrides, at synerco i oktober 2008 kunne have indsat de 6 mio. kr. på synercos
konto i banken for herefter blot at trække dem igen, eller at synerco kunne have
udnyttet en ikke fuldt udnyttet ramme i banken til det samme.
bankens engagement med synerco bestod i oktober 2008 af lånet på 7 mio. kr., som
skulle anvendes i forbindelse med en optionsaftale med globework aps og mota aps
omhandlende køb af aktier i eurotrust a/s og var udnyttet fuldt ud, samt
restengagementet på 6,5 mio. kr. på den oprindelige kredit på 25 mio. kr. …, som efter
nedbringelse med synercos aftaleindskud på 20 mio. kr. ikke længere kunne udnyttes
yderligere. det samme gælder den oprindelige kredit på 30,75 mio. kr., som var blevet
indfriet med synercos aftaleindskud på 31 mio. kr.
af posteringsoversigten … fremgår således, at de to kreditter på oprindeligt 25 og 30,75
mio. kr. efter nedbringelse/indfrielse ved indbetaling af aftaleindskuddene den 3. marts
2008, som lå til grund for kreditterne, fik nedskrevet deres maksimum til henholdsvis
6,5 mio. kr. og 0 kr. dette fremgår af, at det af posteringsoversigten fremgår, at der blev
beregnet overtræksprovisioner for beløb ud over de 6,5 mio. kr.
rammebevillingen på 25 mio. kr. til synerco til brug for "særlige investeringer" blev
aldrig effektueret og kunne alene anvendes til "særlige investeringer", hvilket en delvis
indfrielse af synercos engagement i forstædernes bank ikke kan betegnes som. ethvert
træk på rammebevillingen ville i øvrigt være ren blanco.
det er uden betydning, om dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad)
opnåede en fordel ved overførslen af de 6 mio. kr., som var tabsgivende for banken.
det er uden betydning, om dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) forud
for modtagelsen af de 6 mio. kr., der blev overført til nedbringelse af synercos
engagement i forstædernes bank a/s, havde stillet tabskaution for synercos
engagement i forstædernes bank a/s.
det er uden betydning, om sagsøgtes accept af overførslen af de 6 mio. kr. til dka
administration aps (sagsøgte lasse lindblad) var begrundet i en aftale mellem synerco
og dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) vedrørende polinvest a/s.
synercos og dka administration aps' (sagsøgte lasse lindblad) aftale vedrørende
polinvest a/s er banken aldeles uvedkommende.
afgørende er alene det forhold, at banken med de sagsøgtes accept tiltrådte, at der i
oktober 2008 blev overført 6 mio. kr. til dka administration aps (sagsøgte lasse
lindblad) i stedet for til en nedbringelse af bankens engagement med synerco.
det fastholdes dog, at dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) opnåede en
fordel ved overførslen. de 6 mio. kr. blev af dka administration aps (sagsøgte lasse
lindblad) anvendt til at nedbringe synercos engagement i forstædernes bank a/s
vedrørende polinvest a/s fra 15 til 9 mio. kr., hvormed forstædernes bank a/s
bekræftede alene at have transport i et tilgodehavende hos polinvest a/s og ikke pant i
aktierne i polinvest a/s … det var ved aftalen af 24. september 2008 mellem dka
administration aps (sagsøgte lasse lindblad) og synerco vedrørende polinvest a/s
(som vi ikke må se) aftalt, at dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) skulle
                                          - 1092 -
købe aktierne i polinvest a/s. dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad)
havde derfor selvsagt en interesse i at købe disse aktier. dka administration aps
(sagsøgte lasse lindblad) havde selvsagt også en interesse i at aktierne var ubehæftede.
overførslen til dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) er udtryk for
varetagelse af banken uvedkommende interesser.
det tilføjes, at dka administration aps' (sagsøgte lasse lindblad) tabskaution for
restbetalingen under synerco aps' tilgodehavende hos polinvest a/s kun ville blive
aktuel, såfremt synerco aps' tilgodehavende hos polinvest a/s, som var transporteret til
forstædernes bank a/s, ikke ville være erholdelig. om dka administration aps'
(sagsøgte lasse lindblad) tabskaution blev aktuel afhang således ikke af synerco aps'
økonomiske situation, som det er forsøgt fremstillet af de sagsøgte.
dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad) ejer fortsat anparter i polinvest a/s
(nu polinvest aps), hvor sagsøgte lasse lindblad er direktør … også selskabet khl-
003 aps, der har sagsøgte lasse lindblads hustru, merete legardh lindblad, som
direktør, ejer anparter i polinvest aps.
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008... fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt, ...
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
synerco henvises der særligt til sagsøgte lasse lindblads tætte samarbejde med peter
forchhammer, det ovenfor anførte om overførslen på 6 mio. kr. til sagsøgte lasse
lindblads selskab dka administration aps i stedet for til nedbringelse af synercos
engagement i banken, herunder også det forhold, at sagsøgte lasse lindblad var
direktør for capinordic a/s og csv invest aps på tidspunktet for datterselskabet c3
invest aps' overførsel af 6 mio. kr. til dka administration aps (sagsøgte lasse
lindblad), som var til fordel for dka administration aps (sagsøgte lasse lindblad).
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
endvidere henvises der til sagsøgte lasse lindblads oplysninger på bestyrelsesmødet
den 21. december 2006, som var udtryk for at sagsøgte lasse lindblad førte en drøftelse
med synerco omkring engagementet i banken. sagsøgte lasse lindblad underskrev
således også bevillingsindstilling af 28. december 2006 vedrørende lånet på 25 mio. kr.
i denne bevillingsindstilling, som var efter "telefonisk aftale" med sagsøgte claus
ørskov, var det forudsat, at lånet på 30,75 mio. kr. (angivet med 31 mio. kr.) var
etableret. men lånet blev aldrig præsenteret for bestyrelsen.
tab på engagementet udgør 13.673.718,06 kr.
16.3.3 adr nr. 1904 aps
                                          - 1093 -
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med adr var ansvarspådragende for de
sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken,
forretningsgange vedrørende kreditgivning, og bestyrelsens forretningsorden.
der var på bestyrelsesmødet den 6. januar 2007 … "enighed om at denne type forretning
ikke er en del af bankens kerneforretning".
bankens engagement med adr indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 6,
om at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
dette gælder både den oprindelige bevilling af 20 mio. kr. den 6. februar 2007,
forhøjelsen på 500.000 kr. den 5. juni 2007 og efterbevillingen af en forhøjelse af
engagementet med 4,6 mio. kr. den 17. juni 2008.
kreditindstillingen for den oprindelige bevilling af 20 mio. kr. den 6. februar 2007 er
dateret den 2. februar 2007.
de tre bevillinger i februar 2007, juni 2007 og juni 2008 blev foretaget på baggrund af
gamle regnskabstal for adr pr. 31. december 2005 henholdsvis 31. december 2006.
af kreditindstillingerne fremgår intet om de supplerende oplysninger og forbehold som
fremgik af adr's årsrapporter.
af kreditindstillingerne fremgår heller intet om de regnskabsmæssige oplysninger for de
to ejendomsselskaber - ejendomsselskabet nyropsgade aps og kanalvej 150-154,
odense aps - som meddelte banken pant i ejendommene nyropsgade 2-4 og kanalvej
150-154.
bevillingerne blev foretaget uden at banken var i besiddelse af vurderinger af
ejendommene nyropsgade 2-4 og kanalvej 150-154, som kunne anvendes som
beregningsgrundlag. dette fremgår direkte af kreditindstillingerne …
banken stillede således kreditten på 20 mio. kr. til rådighed allerede den 7. februar
2007, til trods for at banken endnu ikke havde modtaget en tilfredsstillende vurdering af
ejendommen nyropsgade 2-4, og dermed løftet betingelsen for bevillingen af
engagementet med adr.
banken modtog først den 16. februar 2007 supplerende sikkerhed i form af pant i
ejendommen kanalvej 150-154.
adr nåede i dette tidsrum at udnytte kreditten med 5 mio. kr.
ved bankens kreditchefs e-mail af 5. marts 2007 …, om at den af banken modtagne
vurdering af ejendommen nyropsgade 2-4 ikke kunne bruges, var kreditten udnyttet
fuldt ud og i overtræk.
ved sagsøgte henrik juuls bevilling af en forhøjelse på 500.000 kr. den 5. juni 2007,
fremgik det af kreditindstillingen …, at "banken ikke er i besiddelse af en opdatere
vurderingsrapport, der kunne benyttes som beregningsgrundlag".
                                           - 1094 -
den fulde kredit på 20 mio. kr. og forhøjelsen på 500.000 kr. blev således stillet til
rådighed uden at banken havde modtaget en vurdering af ejendommen kanalvej 150-
154 og uden at banken havde modtaget en tilfredsstillende vurdering af ejendommen
nyropsgade 2-4.
kreditindstillingen for forhøjelserne af engagementet med tilsammen 4,6 mio. kr. i maj
2008 blev først udarbejdet den 30. maj 2008, efter at sagsøgte henrik juul havde indgået
kreditaftaler med adr om den forhøjede kreditramme, og efter at adr havde udnyttet
den første forhøjelse på 3,3 mio. kr.
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende udarbejdelse af kreditindstillingen var
udtryk for, at forhøjelserne blev bevilget uden at bankens kreditafdeling forinden
foretog en vurdering.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
bankens engagement med adr indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 7, 8
og 9, idet adr ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow og
ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for det negative cash flow, ikke havde
en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en passende
sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at adr's tilbagebetalingsevne svigtede.
særligt forhøjelsen på 4,6 mio. kr. i juni 2008 indebar en betydelig tabsrisiko og dermed
en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 1 … og 40.4 …
forhøjelsen på 4,6 mio. kr. blev bevilget i juni 2008, på et tidspunkt, hvor
          - bankens engagement med adr var blevet forlænget flere gange, idet adr
              ikke kunne indfri engagementet til aftalt tid
          - bankens engagement med adr havde været i overtræk siden september
              2007, hvilket bestyrelsen var blevet orienteret om på bestyrelsesmøder i
              oktober 2007, december 2007, januar 2008 og februar 2008
          - bankens engagement med adr, som forklaret på bestyrelsesmødet den 26.
              februar 2008, havde en "rød markering" som indebar, at "der skal udvises
              særlig agtpågivenhed"
          - banken dagen forinden havde fordoblet sit solvensbehov på baggrund af
              finanstilsynets ekstraordinære undersøgelse af banken den 10. juni 2008,
              hvor finanstilsynet havde vurderet engagementet med adr og givet det
              karakteren 2c (udlån med væsentlige svagheder) med besked om at banken
              skulle reservere et beløb til solvensbehovet svarende til det samlede
              engagement. det fulde engagement og hele forhøjelsen var således blanco
          - værdien af bankens sikkerheder for engagementet med adr (som ikke
              længere omfattede pantet i ejendommen kanalvej 150-154) - fortsat - af
              banken blev vurderet til 0 kr.
med forhøjelsen på 4,6 mio. kr. forhøjede banken sin risiko på engagementet med adr
med ca. 22 %.
                                           - 1095 -
engagementet med adr kom - sædvanen tro - i overtræk umiddelbart efter bevillingen i
juni 2008.
forhøjelsen på 4,6 mio. kr. i juni 2008 indebar desuden en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 3.1 …, idet ca. 2 mio. kr. blev anvendt til finansiering af adr's
drift (betaling af diverse kreditorer).
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt, …
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
adr, henvises der særligt til, at engagementet med adr var blevet henvist til sagsøgte
lasse lindblad via finn helmer, oplysningen om at sagsøgte lasse lindblad skulle
"give en tilbagemelding på "go" eller "no go"", sagsøgte lasse lindblads e-
mailkorrespondance med jesper jørgensen og lars falster fra fih erhvervsbank,
vedrørende adr's engagement i fih erhvervsbank, som var en korrespondance ingen
andre i banken var bekendt med, og sagsøgte henrik juuls oplysning om, at en
saldokvittering for adr for det resterende engagement skulle drøftes med sagsøgte
lasse lindblad.
endelig kan der henvises til, at banken i det efterfølgende forløb - på trods af, at
bestyrelsen vurderede, at en kredit som den omhandlede ikke var en del af bankens
kerneforretning - fortsatte med at bevilge engagementer med samme karakteristika,
herunder f.eks. oskar jensen holding aps og alpen holidays ferienhäuser gmbh, ...
tab på engagementet udgør 13.577.339,42 kr.
16.3.4 nicola vittorio guiseppe savoretti
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med savoretti var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken,
forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens forretningsorden.
dette var tilsyneladende også bankens opfattelse.
det fremgår således direkte af kreditindstillingen …, at kreditten faldt uden for bankens
kreditpolitik.
bankens engagement med savoretti indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt.
6, om at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag,
herunder at "bevilling af kreditfaciliteter til privatkunder skal baseres på en grundig
analyse af kundens årsopgørelse, eventuel indkomst- og formueopgørelse og relevante
budgetoplysninger".
af kreditindstillingen fremgår, at der var "ingen tilgængelige økonomiske oplysninger",
og at det ikke var "muligt at opnå økonomisk indsigt hos debitor".
banken modtog således aldrig oplysninger om savorettis økonomi.
                                           - 1096 -
det eneste banken vidste om savoretti var, at han var russisk italiener og ikke var
bosiddende i danmark.
grundlaget for at bevilge engagementet til savoretti var således yderst tvivlsomt og i
strid med kreditpolitikken.
dette støttes af finanstilsynets risikooplysning i rapport af 20. december 2007 …
bankens engagement med savoretti indebar tilsidesættelse af en lang række af
kreditpolitikkens … bestemmelser:
          -   pkt. 3.3 om privatkunder
          -   pkt. 3.4 om investeringskreditkunder
          -   pkt. 6 om dokumentationskrav, jf. ovenfor
          -   pkt. 7 og 8 om sikkerhedsstillelse og sikkerhedsbedømmelse
          -   pkt. 9 om kreditvurdering
banken havde ingen økonomisk indsigt i savorettis forhold og dermed heller ikke
oplysning om savorettis formue, soliditetsgrad og tilbagebetalingsevne.
det var på denne baggrund, at banken udbetalte 4,7 mio. kr. til savorettis frie
disposition.
bankens engagement med savoretti blev baseret på, at de modtagne sikkerheder kunne
sikre banken en tilbagebetaling af engagementet.
banken modtog imidlertid ikke en passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen
for, at savorettis tilbagebetalingsevne svigtede.
dette støttes af finanstilsynets risikooplysning i rapport af 20. december 2007 ...
den af banken opnåede sikkerhed omfattede alene pant i illikvide aktier i walls a/s.
betingelsen om stop loss med eksekvering, når aktierne ramte kurs 3, hvilket skete i
november 2007, blev ikke iagttaget. tvangsrealisering blev således først påbegyndt i
juni 2008, hvor kursen var faldet til det halve.
banken påtog sig hele risikoen for, at engagementet kunne tilbagebetales af savoretti.
de udbetalte 4,7 mio. kr. skulle således "genvindes" via et overskud på
investeringskreditten.
sagsøger er ikke enig med de sagsøgte i, at "beløbet til udbetaling til savoretti
personligt alt andet lige var relativt beskedent" ...
det er ikke udtryk for "beskeden" kreditgivning, at udbetale 4,7 mio. kr. til en
udlænding, hvis formue, soliditet og tilbagebetalingsevne ikke er dokumenteret.
forudsætningen om at "banken tilføres yderligere forretninger" blev aldrig opfyldt.
                                          - 1097 -
kreditindstillingen er dateret den 20. februar 2007 - dagen før bestyrelsen bevilgede
engagementet på bestyrelsesmødet den 21. februar 2007. kreditindstillingen blev
fremsendt til sagsøgte henrik juul den 20. februar 2007, kl. 22.21.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
savoretti, henvises der særligt til sagsøgte lasse lindblads oplysninger på
bestyrelsesmødet den 21. februar 2007 og sagsøgte lasse lindblads samarbejde med
peter forchhammer og anders moesgaard, som havde henvist savoretti til banken.
tab på engagementet udgør 2.438.573,39 kr.
16.3.5 lake dümmer invest aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med lake dümmer invest aps var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning, direktionsinstruksens
kreditinstruks og bestyrelsens forretningsorden.
sagsøgte henrik juul og bestyrelsen bevilgede i marts, april og maj 2007 en garanti på
27,863 mio. kr. til am gruppen a/s, der udmøntede sig i en kredit på 47,5 mio. kr. til
lake dümmer, til finansiering af køb af et grundstykke i tyskland, som skulle danne
rammen for et udviklingsprojekt.
engagementet med oprindeligt am gruppen a/s blev etableret ved sagsøgte henrik
juuls og de sagsøgtes bevilling.
der blev ikke foretaget en vurdering af grundstykket, som banken skulle modtage pant
i.
der blev heller ikke foretaget en besigtigelse af grundstykket.
der forelå ikke en lokalplan for området, hvor grundstykket var beliggende, og der var
ikke byggeret på grundstykket.
der forelå ikke godkendelse fra den relevante offentlige myndighed i tyskland til at
gennemføre projektet.
af kreditindstillingerne for de nævnte bevillinger i marts, april og maj 2007, fremgår
endvidere at det var "uvist" "hvorvidt der er positiv likviditet på driften".
af kreditchefens e-mail af 19. april 2007 til sagsøgte henrik juul fremgår, at "sagen
fortsat mangler endelig belysning" og at "der først nu er ved at være fuldt overblik over
sikkerheder, transaktionsbeløb mv.".
på daværende tidspunkt havde sagsøgte henrik juul og bestyrelsen allerede bevilget en
kredit på 45 mio. kr. til lake dümmer.
                                           - 1098 -
bestyrelsens bevilling af en forhøjelse af kreditten til lake dümmer med 2,5 mio. kr. i
maj 2007 og en garantistillelse på 8,25 mio. kr. i juni 2007 (der dog ikke blev etableret),
som begge forinden var "vendt med bestyrelsesformand claus ørskov", var baseret på
samme beslutningsgrundlag som anført ovenfor.
for så vidt angår bevillingen af garantistillelsen var der forinden, i juni 2007, opstået det
yderligere forhold, som påpeget af bankens kreditchef, at flere væsentlige forhold, som
banken havde krævet skulle indgå i aftalegrundlaget for lake dümmers køb af aktier i
montan handel ag (og dermed grundstykket), ikke indgik i den endelige aftale mellem
parterne. bankens kreditchef påpegede, at "bankens interesse på den måde bliver
tilsidesat".
bankens accept af at stille kreditten til rådighed mod andre sikkerheder mv., jf. "term
sheet" af 6. juli 2007, baserede sig på samme beslutningsgrundlag som de foregående
bevillinger, jf. herom ovenfor.
kreditten blev stillet til rådighed samme dag, den 6. juli 2007, hvor der blev udbetalt ca.
28,2 mio. kr. og da bestyrelsen den 28. august 2007 bevilgede ændringen af sikkerheder
mv., der var "mundtligt drøftet med claus ørskov", var lake dümmers kredit på 47,5
mio. kr. allerede udnyttet med ca. 45,8 mio. kr.
der henvises til, at bankens engagement med lake dümmer var et fil § 78-
engagement, og derfor alene kunne bevilges af bankens bestyrelse.
bankens accept af at stille kreditten til rådighed i juli 2007 inden bestyrelsens
godkendelse forelå i august 2007, var således i strid med fil § 78, stk. 1 og ligeledes i
strid med direktionsinstruksens kreditinstruks …
bankens engagement med lake dümmer indebar desuden en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 9, idet lake dümmer ikke havde en evne til at betale sine
forpligtelser ud af sit cash flow, ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for
det negative cash flow, og ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne.
fil § 78 stiller desuden særlige krav til overvågningen af forsvarligheden og forløbet i
engagementet, jf. fil § 78, stk. 3.
finanstilsynet kritiserede den 18. januar 2010 bankens mangelfulde opfølgning i
engagementet med lake dümmer invest aps i strid med fil § 71, stk. 1, nr. 3 og
anvendte engagementet som eksempel på, at der var konstateret fejlagtige informationer
i bl.a. kreditindstillingerne …
det blev tilsyneladende ikke påset af banken, at bankens oprindelige krav blev
implementeret i sin helhed inden den 10. januar 2008, som betinget af banken.
dette indebar, at kreditten i januar 2008 kunne betragtes som forfalden til fuld og
endelig indfrielse.
lake dümmers kredit var i januar 2008 i overtræk …, jf. bankens kreditchefs
orientering på bestyrelsesmødet den 14. januar 2008 ... af bestyrelsesmødereferatet
fremgår, at sagsøgte lasse lindblad "ville gerne se sagen på lake dümmer".
                                         - 1099 -
sagsøgte lasse lindblads selskab dka ejendomme aps solgte herefter, med virkning
pr. den 30. maj 2008, sin ejerandel i lake dümmer til synerco aps. tidspunktet for
aftalens indgåelse er ikke oplyst, men det formodes, at være kort tid forud for, at
sagsøgte lasse lindblads selskab dka consult a/s den 11. august 2008 anmodede
banken om at blive frigjort fra sin kautionsforpligtelse.
sagsøger har opfordret (6) sagsøgte lasse lindblad til at dokumentere, at det var
synerco aps og am gruppen a/s, der i forhold til dka ejendomme aps "krævede" en
større ejerandel i lake dümmer. sagsøgte lasse lindblad har ikke dokumenteret dette.
bankens frigørelse af dka fra kautionsforpligtelsen fandt således sted på et tidspunkt,
den 11. september 2008, hvor lake dümmers kredit på 47,5 mio. kr. var forfalden til
fuld og endelig indfrielse, og løbende igennem 2008 havde været i overtræk.
i øvrigt var bankens bestyrelses beslutningsgrundlag uændret i forhold til de foregående
bevillinger.
banken modtog således ikke opdaterede oplysninger om de øvrige kautionisters
økonomiske forhold.
synerco aps blev erklæret konkurs blot 1½ måned senere og am gruppen a/s tabte i
2008 stort set hele sin egenkapital, der pr. 31. december 2008 var reduceret til blot ca.
4,6 mio. kr. ud af en balance på ca. 115 mio. kr. (soliditetsgrad på 4 %).
synerco aps' økonomiske vanskeligheder blev offentligt kendt allerede den 2. oktober
2008, hvor børsen bragte en forsideartikel med peter forchhammer ("finansmand: ”jeg
må give op”", …)
peter forchhammer har imidlertid under en retssag anlagt af synerco aps under
konkurs, forklaret, at sagsøgte lasse lindblad havde "et indgående kendskab til
synercos økonomiske forhold" …
der henvises til beskrivelsen af bankens engagement med synerco aps, om de
sagsøgtes accept af, at der den 6. oktober 2008 blev overført 6 mio. kr. til dka
administration aps (sagsøgte lasse lindblad) i stedet for til en nedbringelse af
bankens engagement med synerco aps, hvilket netop udgør tabet på bankens
engagement med synerco aps.
banken havde i forbindelse med dka's ansøgning om at frigøre kautionen, stillet krav
om, at grundstykket blev vurderet. men vurderingen forelå først den 4. december 2008 -
3 måneder efter at banken havde frigjort dka for kautionen.
dka, der således blev frigjort fra sin kautionsforpligtelse, havde pr. 31. december 2008
en egenkapital på ca. 188 mio. kr. og hæftede som kautionist for 31,25 % af kreditten til
lake dümmer på 47,5 mio. kr., svarende til ca. 14,84 mio. kr.
såfremt bestyrelsens beslutningsgrundlag havde været forsvarligt, og omfattet
opdaterede oplysninger om de øvrige kautionisters økonomiske forhold, samt værdien af
bankens pant i grundstykket, ville bestyrelsen ikke have frigjort dka consult a/s for
                                           - 1100 -
kautionen, der ville kunne have nedbragt bankens engagement med lake dümmer med
ca. 14,84 mio. kr.
det er ikke korrekt, at sikkerhedsværdien af det af banken modtagne pant i aktier (der
blev omstødt i forbindelse med synerco aps' konkurs) oversteg værdien af dka's
kautionsforpligtelse, som anført af de sagsøgte. frigørelsen af dka's kaution indebar
således en forringelse af bankens sikkerheder for engagementet med lake dümmer. det
af banken modtagne pant omfattede aktier i comendo a/s. der henvises i den
forbindelse til beskrivelsen af bankens engagement med finn helmer i afsnit error!
reference source not found. nedenfor, hvoraf fremgår, at en aftale om comendo a/s'
køb af comx holding a/s kort tid forinden, i juni 2008, var faldet til jorden.
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt, …
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
lake dümmer, henvises der særligt til det ovenfor anførte om frigørelsen af dka's
(sagsøgte lasse lindblad) kautionsforpligtelse i september 2008, til skade for banken,
dka ejendomme aps' (sagsøgte lasse lindblad) medejerskab til lake dümmer,
sagsøgte lasse lindblads bevilling af den oprindelige garanti til am gruppen a/s
sammen med sagsøgte henrik juul og sagsøgte claus ørskov, samt det af am gruppen
a/s' advokat anførte i henvendelsen til finanstilsynet i januar 2009 om sagsøgte lasse
lindblads forskellige roller.
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
tab på engagementet udgør 26.556.184,34 kr.
16.3.6 centerplan allokton aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med centerplan allokton var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning, direktionsinstruksens
kreditinstruks og bestyrelsens forretningsorden.
bankens accept af at stille ca. 58,3 mio. kr. af kreditten på 135 mio. kr. til rådighed i
maj 2007 inden bestyrelsens godkendelse forelå den 22. maj 2007, var ikke blot i strid
med direktionsinstruksens kreditinstruks …, men også udtryk for en uforsvarlig
forretningsgang, hvor bankens største engagement på 135 mio. kr. blev etableret, uden
at bankens samlede bestyrelse forinden fik mulighed for at behandle engagementet, der
var så stort, at det kunne true bankens eksistens.
bankens engagement med centerplan allokton på 135 mio. kr. var betydeligt større end
det interval på 1-75 mio. kr., som banken havde angivet i kreditpolitikken.
etableringen af engagementet uden bestyrelsens forudgående behandling skal også ses i
lyset af, at bestyrelsen - efter udbetalingen af de første ca. 16,3 mio. kr., men inden
                                          - 1101 -
udbetalingen af de yderligere 41,3 mio. kr. i maj 2007 - havde afslået at bevilge
engagementet "grundet et ønske om mere belysning af casen".
bestyrelsens bevilling af engagementet den 22. maj 2007 skete på baggrund af en
kreditindstilling af samme dato, som blev eftersendt eller udleveret til bestyrelsen
samme dag som bestyrelsesmødet.
bankens engagement med centerplan allokton indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6, om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et
fyldestgørende beslutningsgrundlag.
kreditindstillingen blev udarbejdet på baggrund af udkast til årsrapport for 2006 for
centerplan gruppen, som banken først havde modtaget efter udbetalingen af de første
16,3 mio. kr.
af kreditindstillingen (og de efterfølgende kreditindstillinger) fremgår intet om hverken
centerplan alloktons (debitors), kautionisternes eller centerplan gruppens cash flow.
oplysningerne i kreditindstillingen dokumenterede dermed ikke, at kunden havde en
tilbagebetalingsevne som krævet i medfør af kreditpolitikkens pkt. 7.
det var først i forbindelse med to investment banking-opgaver i efteråret 2008, at
banken foretog en nærmere undersøgelse af det selskab, allokton ab, som banken med
etableringen af kreditten på 135 mio. kr. til centerplan allokton i maj 2007, havde
finansieret en overtagelse af. dette forhold understreger, at kreditsagsbehandlingen
forud for etableringen af udlånsengagementet i maj 2007 var utilstrækkelig og
uforsvarlig, og illustrerer samtidig bankens ledelses fokusering på investment banking-
opgaver og manglende fokus på bankens udlånsvirksomhed.
for så vidt angår centerplan gruppens soliditet og fremtidige tilbagebetalingsevne,
bemærkes, at centerplan gruppen i 2006 på blot 1 år havde mere end fordoblet sin
balance bl.a. som følge af en gældsætning på ca. 5,14 mia. kr. soliditetsgraden var
reduceret til ca. 25 %, og ifølge kreditindstillingen 19,45 % (ekskl. goodwill mv.). uden
opskrivninger på ejendomme, som alene i 2006 androg ca. 1,2 mia. kr., ville centerplan
gruppens egenkapital være stort set ikke eksisterende.
der henvises i den forbindelse til, at bankens bestyrelsesmedlem ole vagner i relation
til bankens engagement med oskar jensen holding aps, jf. herom … nedenfor, som
også var et ejendomsengagement, karakteriserede dette som "ubankmæssigt" med
henvisning til, at soliditetsgraden burde være 35-40 %.
det blev tilsyneladende ikke påset af banken i forløbet, at centerplan allokton ikke
indskød de 30 mio. kr., som banken havde betinget i engagementsaftalen ... det
manglende indskud på 30 mio. kr. indebar, at der ikke var penge til at betale for
"casens" rate 4. alligevel tillod banken at der blev trukket yderligere på kreditten.
endelig gør sagsøger gældende, at bankens frigivelse af pant i aktier i allokton ab til
fordel for capinordic a/s' datterselskab aktie & valutainvest aps, i august 2008, hvor
engagementet på 135 mio. kr. havde et blanco på 105 mio. kr. (og blanco på ca. 25-35
mio. kr. efter den senere nedbringelse), savnede en forretningsmæssig begrundelse og
var udtryk for varetagelse af banken uvedkommende hensyn. der henvises endvidere til
                                         - 1102 -
… nedenfor om den efterfølgende koncerninterne transaktion den 1. april 2009 mellem
banken og capinordic a/s' datterselskab aktie & valutainvest aps.
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt…
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
centerplan allokton, henvises der særligt til, at det var sagsøgte lasse lindblad, der
introducerede engagementet, sagsøgte lasse lindblad kom med bemærkninger til
engagementsaftalen, som skulle godkendes endeligt af sagsøgte lasse lindblad,
sagsøgte lasse lindblads deltagelse i møder med kunden og indgåelse af aftaler med
kunden uden kreditafdelingens viden.
der henvises endvidere til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 …, hvoraf
fremgår, at sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med
engagementet …
tab på engagementet udgør 81.551.137,43 kr.
16.3.7 aps kbus 8 nr. 2051
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med aps kbus 8 nr. 2051 var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens
forretningsorden.
kreditten på 3 mio. kr. blev bevilget på bestyrelsesmødet den 3. oktober 2006 på
baggrund af en kreditindstilling af samme dato underskrevet af sagsøgte lasse lindblad.
kreditten skulle af kbus anvendes til etablering af et vindmølleprojekt, som banken,
ifølge kreditindstillingen ikke havde "nærmere oplysninger om".
capinordic-kreditten på 20,4975 mio. kr. blev etableret på baggrund af en henvendelse
fra sagsøgte lasse lindblad om at "haste behandle en kredit til harry rosenberg" den
17. juli 2007, hvorefter der blev udskrevet og underskrevet lånedokumenter den 18. og
19. juli 2007.
herefter udarbejdede kreditafdelingen, på baggrund af oplysninger modtaget på et
internt møde med sagsøgte lasse lindblad og sagsøgte henrik juul, en kreditindstilling,
der er dateret den 20. juli 2007.
capinordic-kreditten blev udnyttet med valør pr. den 20. juli 2007.
først den 23. juli 2007 bevilgede sagsøgte henrik juul formelt capinordic-kreditten.
bankens kreditchef var modstander af capinordic-kreditten og underskrev ikke
kreditindstillingen.
                                          - 1103 -
bankens kreditchef har desuden oplyst, at første gang kreditchefen overhovedet mødte
kunden, kbus, repræsenteret ved harry rosenberg, var i 2009.
capinordic-kreditten fremstår i det hele taget som en for kunden meget attraktiv - men
for banken urentabel og ubankmæssig - finansiering af aktier i capinordic a/s.
dette støttes af kbus' egen opfattelse, samt af det forhold, at capinordic a/s' lån til
samme debitor, af samme størrelse og til samme formål blev ydet mod bedre
sikkerheder, og endelig en sammenligning med vilkårene for morsø sparekasse a/s' lån
til kbus.
bankens samlede indtægter i form af renter og stiftelsesprovision på capinordic-
kreditten var på blot 0,62 %.
ungarn-lånet på oprindeligt 3,4 mio. kr. blev etableret på baggrund af en aftale af 23.
februar 2009 mellem banken og kbus, underskrevet af sagsøgte lasse lindblad og
sagsøgte henrik juul. der blev herefter den 3. marts 2009 underskrevet lånedokumenter.
den 4. marts 2009 blev ungarn-lånet udbetalt.
først herefter udarbejdede kreditafdelingen en kreditindstilling, der er dateret den 16.
marts 2009, og den 23. marts 2009 bevilgede bestyrelsen formelt ungarn-lånet.
samlet for kreditten på 3 mio. kr. (som dog slet ikke blev behandlet af kreditafdelingen,
der endnu ikke var oprettet), capinordic-kreditten på 20,4975 mio. kr. og ungarn-lånet
på oprindeligt 3,4 mio. kr., gøres det - på baggrund af ovennævnte - gældende, at
resultatet af kreditafdelingens arbejde var givet på forhånd, og at kreditafdelingens
arbejde bestod i - efter kreditterne var etableret - at forsøge at begrunde engagementet
som et forsvarligt engagement uden at skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
bankens engagement med kbus indebar af disse grunde en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6 om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende
beslutningsgrundlag.
dette støttes i øvrigt af den efterfølgende e-mailkorrespondance mellem sagsøgte lasse
lindblad og bankens kreditchef, hvor bankens kreditchef omtalte, at den
kreditindstilling vedrørende engagementet med kbus, der havde været for bestyrelsen,
"manglede dybde".
sagsøger gør desuden gældende, at banken ikke modtog en passende sikkerhedsstillelse til
afdækning af risikoen for, at kbus' tilbagebetalingsevne svigtede, jf. kreditpolitikkens pkt. 8
…
capinordic-kreditten på 20,4975 mio. kr. blev ydet, uden at banken modtog yderligere
sikkerheder i form af pant i aktiver.
ungarn-lånet på oprindeligt 3,4 mio. kr. blev ydet ren blanco.
hertil kommer, at capinordic-kreditten var en investeringskredit, og derfor yderligere
indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 3.4, som kræver, at
                                          - 1104 -
investeringskreditter som altovervejende hovedregel skal være på fuldt dækket basis.
der henvises til afsnit … nedenfor for en nærmere beskrivelse af, hvad der er
karakteriserende for investeringskreditter.
finanstilsynet nævnte den 18. januar 2010 engagementet med aps kbus 8 nr. 2051
som eksempel på et udlånsengagement, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" …
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt…
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
kbus henvises der særligt til følgende:
sagsøgte lasse lindblad fremstod helt tilbage ved etableringen af kundeforholdet den 3.
oktober 2006 som kundeansvarlig, underskriver af aftalebrev og kreditindstilling samt
underskriver af lånedokumenter som vitterlighedsvidne for kbus.
capinordic-kreditten blev etableret på baggrund af sagsøgte lasse lindblads
henvendelse om at "haste behandle en kredit til harry rosenberg", hvorefter der blev
afholdt et internt møde med bl.a. sagsøgte lasse lindblad, hvor bankens kreditchef fik
udstukket de vilkår, som skulle gælde for capinordic-kreditten og som skulle udmønte
sig i en kreditindstilling til sagsøgte henrik juul.
sagsøgte lasse lindblad tog initiativ til drøftelserne og forhandlingerne med morsø
sparekasse a/s om finansiering af capinordic a/s-aktier, og herunder morsø
sparekasse a/s' overtagelse af capinordic a/s' - men ikke bankens - engagement med
kbus.
det var ligeledes sagsøgte lasse lindblad, der i bankens egen oversigt blev angivet som
den relevante person i banken for kbus' tegning af aktier i olicom a/s i juli 2008.
endelig førte sagsøgte lasse lindblad i juli/august 2009 korrespondancen med morsø
sparekasse a/s om inddækning af kbus' overtræk i morsø sparekasse a/s.
ungarn-lånet blev etableret på baggrund af en aftale indgået mellem banken og kbus,
som på vegne af banken var underskrevet af bl.a. sagsøgte lasse lindblad. sagsøgte
lasse lindblads indblanding i ungarn-lånet fremgår i øvrigt af en række e-mails,
herunder e-mail fra sagsøgte henrik juul til martin hjort hansen ("fik du svar fra lasse
vedr. ovennaevnte?") og sagsøgte lasse lindblads e-mailkorrespondance med seb
bank, som blev videresendt til bankens kreditchef med anmodning om overførsel af
300.000 kr. til kbus' konto i seb bank fra kbus' konto i banken og ikke - som
bankens kreditchef først forstod det - fra dka consult a/s' (sagsøgte lasse lindblad)
konto i banken samt e-mail fra martin hjort hansen til bankens kreditchef om en
indbetaling fra kell development aps, som - efter at have "talt med lasse" blev
videreoverført til danske bank og seb og bankens kreditchefs e-mail til sagsøgte
henrik juul om sagsøgte lasse lindblads forsøg på at få bankens kreditchef til at
frigive 3 mio. kr., før banken havde fået pant og underskrifter bragt på plads.
endvidere henvises der til, at dka havde et samarbejde med kbus.
                                          - 1105 -
endelig henvises til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 …, hvoraf fremgår, at
sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med engagementet …
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
tab på engagementet udgør 30.444.241,39 kr. der er ingen tilbageværende sikkerheder.
det var nødvendigt at indgå forliget af 30. maj 2011 for at undgå er erstatningskrav på
140 mio. kr.
16.3.8 guava a/s
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med guava a/s var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken,
forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens forretningsorden.
bankens engagement med guava indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 3.1,
om, at banken ikke udbyder traditionel driftsfinansiering.
engagementet havde således karakter af driftsfinansiering lige fra tidspunktet for den
oprindelige bevilling den 28. august 2007.
de sagsøgte er enige med sagsøger i, at engagementet havde karakter af
driftsfinansiering, men dog først fra tidspunktet for bestyrelsesmødet den 24. februar
2009.
af posteringsoversigten … fremgår, at kreditten allerede fra den allerførste hævning den
21. november 2007 blev anvendt til driftsudgifter ved diverse betalinger "til
udlandet", overførsler til skjern bank ("overf skjbdk22"), betaling af "gebyr
udstederansvar", "gebyr nyudstedelse af aktier", diverse fakturaer,
udlæg, "musik julefrokost", "prospekt aconto" og advokatudgifter ("sigetty div fakt.").
der skete således ingen ændring i kredittens anvendelse i perioden fra den oprindelige
bevilling den 28. august 2007 til bestyrelsesmødet den 24. februar 2009.
guava har da også i hele perioden haft en negativ pengestrøm fra sin driftsaktivitet og
dermed et konstant behov for driftsfinansiering …
bankens engagement med guava indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 6
om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
beslutningsgrundlaget var en kreditindstilling …, som var udarbejdet på baggrund af
guavas årsrapport for 2005/2006 (pr. 30. juni 2006) … selvom det af guavas årsrapport
for 2005/2006 fremgik, at guava havde tilgodehavender fra salg for blot 6,86 mio. kr.,
fremgik af kreditindstillingen tilgodehavender for 11,162 mio. kr., som imidlertid var på
koncernbasis og omfattede mere end blot tilgodehavender fra salg.
                                           - 1106 -
guavas årsrapport for 2006/2007 (pr. 30. juni 2007) …, som viste at guava pr. 30. juni
2007 havde tilgodehavender fra salg for 10,242 mio. kr., forelå først i oktober 2007 -
efter bevillingen i august 2007.
bankens engagement med guava indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 7, 8
og 9, idet guava ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow og
ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for det negative cash flow, ikke havde
en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en passende
sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at guavas tilbagebetalingsevne
svigtede.
særligt for så vidt angår den af banken modtagne sikkerhed i form af fordringspant på
oprindeligt 10 mio. kr. i guava bemærkes, at banken opgjorde værdien af sikkerheden
til 8 mio. kr. engagementet på 20 mio. kr. havde derfor et blancoelement på 12 mio. kr.
sikkerheden var dermed ikke tilstrækkelig til at afdække risikoen for, at guavas
tilbagebetalingsevne svigtede. dette gælder, uanset om der pr. tidspunktet for lånets
bevilling i august 2007 fandtes tilgodehavender fra salg i guava for 10 mio. kr.
på tidspunktet for udvidelsen af bankens fordringspant i guava til 20 mio. kr. den 1.
december 2008, forelå guavas årsrapport for 2007/2008 (pr. 30. juni 2008) …, som
viste, at guava havde tilgodehavender fra salg på blot ca. 2 mio. kr.
det var helt i tråd hermed, at finanstilsynet i brev af 19. december 2008 … vurderede,
at engagementet med guava på 18 mio. kr. indebar et solvensbehov på 15-20 mio. kr. -
til trods for, at banken havde et fordringspant i guava på 20 mio. kr. fordringspantet i
guava kunne med andre ord ikke tillægges en værdi på mere end ca. 2 mio. kr.
allerede i december 2008 modtog banken den første liste over guava-koncernens
debitorer …, hvilken liste viste, at fordringerne tilhørte andre selskaber i guava-
koncernen end guava.
da bankens bestyrelse gennemgik engagementet på bestyrelsesmødet den 24. februar
2009 …, havde banken således modtaget orientering om, at fordringerne tilhørte andre
selskaber i guava-koncernen.
samme orientering modtog banken i de efterfølgende lister over guava-koncernens
debitorer pr. 31. marts, 30. juni og 30. september 2009 …
sagsøger gør gældende, at banken burde have sikret sig, at banken modtog en passende
sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at guavas tilbagebetalingsevne
svigtede, og at det må betragtes som et udslag af bankens uforsvarlige
kreditorganisation, at banken ikke sikrede sig dette.
de sagsøgte bærer - som bestyrelsesmedlemmer - ansvaret for, at bankens
kreditorganisation fulgte retningslinjerne i kreditpolitikken, herunder at det i
kreditorganisationen tilsyneladende ikke blev kontrolleret, om banken modtog en
passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at guavas
tilbagebetalingsevne svigtede.
                                           - 1107 -
der henvises i den forbindelse til, at bankens engagement med guava var omfattet af
fil § 78, som stiller særlige krav til overvågningen af forsvarligheden og forløbet i
engagementet.
endelig for så vidt angår det med netbooster s.a. og guava indgåede forlig i februar
2010 … bemærkes, at forliget var et resultat af forhandlinger mellem uafhængige parter
og skete på baggrund af en særdeles anstrengt situation i guava.
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt ...
tab på engagementet udgør 13.744.470,00 kr.
16.3.9 oskar jensen holding aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med oskar jensen var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning, direktionsinstruksens
kreditinstruks og bestyrelsens forretningsorden.
bankens engagement med oskar jensen indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 6 om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende
beslutningsgrundlag.
engagementets 1. tranche blev bevilget af sagsøgte henrik juul den 13. september 2007
på baggrund af en kreditindstilling af samme dato.
kreditten blev betragtet som en "hastesag".
bankens kreditchef underskrev ikke kreditindstillingen.
samtlige de tre kreditindstillinger … blev udarbejdet alene på baggrund af offentligt
tilgængelige oplysninger i form af årsrapporter for 2006.
bankens engagement med oskar jensen indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 7 og 8, idet banken ikke modtog en passende sikkerhedsstillelse til afdækning af
risikoen for, at oskar jensens tilbagebetalingsevne svigtede.
banken modtog ikke pant i fast ejendom, som oprindeligt forudsat, men alene pant i
aktier og anparter samt udbyttebegrænsninger i samme selskaber.
det var bankens kreditafdelings, direktørs og bestyrelses egen opfattelse, at pant i aktier
og anparter samt udbyttebegrænsninger ikke var udtryk for et "tilfredsstillende pant".
det var også bankens kreditafdelings, direktørs og bestyrelses egen opfattelse, at der i
forbindelse med kredittens 2. tranche skulle etableres en "passende sikkerhed", og at en
sådan sikkerhed skulle være "i form af pant i fast ejendom".
                                           - 1108 -
bankens egen kreditafdeling opgjorde bankens sikkerheder til en sikkerhedsværdi på 0
kr., hvormed kreditten på 50 mio. kr. var ren blanco.
karakteren af bankens sikkerheder indebar, som påpeget af bankens bestyrelsesmedlem
ole vagner, at såfremt egenkapitalen blev tabt i tilfælde af oskar jensens konkurs, ville
bankens sikkerheder bestående i pant i aktier og anparter samt udbyttebegrænsninger
være værdiløse.
som bemærket af sagsøgte lasse lindblad på bestyrelsesmødet den 19. november 2007,
ville oskar jensens egenkapital "være væk, hvis markedet flytter sig 10 pct.".
bankens bestyrelsesmedlem ole vagner karakteriserede engagementet med oskar
jensen som ubankmæssigt "grundet blanco elementet og soliditetsgraden på 12-14 %,
som efter [ole vagner]’s opfattelse burde være 35-40 %. herudover nævner [ole
vagner], at det er bankmæssigt uprofessionelt at udskifte sikkerhederne, idet banken
alene vil have et simpelt krav til tilfælde af gruppens konkurs".
det bestrides, at den af sagsøgte fremlagte oversigt over oskar jensens finansielle
kreditorer dokumenterer, at banken modtog en passende sikkerhedsstillelse …
af årsrapporten for københavns investeringsejendomme a/s for 2007 … fremgår, at
københavns investeringsejendomme a/s til sikkerhed for sin gæld til
realkreditinstitutter på ca. 311 mio. kr. havde givet pant i grunde og bygninger med en
regnskabsmæssig værdi på ca. 991 mio. kr. og til sikkerhed for sin gæld på ca. 338 mio.
kr. til kreditinstitutter havde udstedt ejerpantebreve med pant i grunde og bygninger for
ca. 302 mio. kr. københavns investeringsejendomme a/s havde således pr. 31.
december 2007 en gæld til realkreditinstitutter og kreditinstitutter på samlet ca. 650 mio.
kr., der var dækket ved pant i grunde og bygninger med en regnskabsmæssig værdi på
ca. 991 mio. kr.
det gentages, at det var bankens egen kreditafdelings, direktørs og bestyrelses
opfattelse, at de af banken modtagne sikkerheder ikke var udtryk for et "tilfredsstillende
pant", og at der i forbindelse med kredittens 2. tranche skulle etableres en "passende
sikkerhed", og at en sådan sikkerhed skulle være "i form af pant i fast ejendom".
bankens engagement med oskar jensen var et fil § 78-engagement, idet bankens
bestyrelsesformand, sagsøgte claus ørskov, var bestyrelsesformand i københavns
investeringsejendomme a/s. sagsøgte claus ørskov var desuden medlem af bestyrelsen
i flere andre selskaber inden for oskar jensen-koncernen.
det var banken selv, der kategoriserede engagementet med oskar jensen som et fil §
78-engagement, jf. bl.a. kreditindstilling af 13. november 2007 … og
bestyrelsesmødereferat af 19. november 2007 …
fil § 78, stk. 1 indebærer, at engagementer til og modtagelse af sikkerheder fra
virksomheder, hvor et af bankens bestyrelsesmedlemmer er bestyrelsesmedlem, kræver
bankens bestyrelses godkendelse.
                                          - 1109 -
den af banken modtagne sikkerhedsstillelse var omfattet af fil § 78, stk. 1, jf. fil §
78, stk. 1, nr. 2, og indebar, at engagementet med oskar jensen alene kunne bevilges af
bankens bestyrelse.
sagsøgte henrik juuls bevilling af kredittens 1. tranche den 13. september 2007 var
således i strid med fil § 78, stk. 1 og ligeledes i strid med direktionsinstruksens
kreditinstruks …
det er ubestridt, at sagsøgte claus ørskov forhåndsdrøftede bevillingen af kredittens 1.
tranche på 25 mio. kr. med sagsøgte henrik juul, sagsøgte lasse lindblad og steen
bryde.
det er ligeledes ubestridt, at sagsøgte claus ørskov deltog i bestyrelsesmøderne den 25.
september og 30. oktober 2007, hvor kredittens 2. tranche blev drøftet henholdsvis
bevilget.
dette til trods for, at sagsøgte claus ørskov var inhabil i medfør af dagældende
aktieselskabslov § 58, der indebar, at sagsøgte claus ørskov slet ikke måtte "deltage i
behandlingen" af bankens engagement med oskar jensen.
inhabilitetsbestemmelsen retter sig således mod den blotte drøftelse af engagementet og
blev overtrådt ved såvel sagsøgte claus ørskovs forhåndsdrøftelse af bevillingen af
kredittens 1. tranche som ved sagsøgte claus ørskovs deltagelse i behandlingen på
bestyrelsesmøderne den 25. september og 30. oktober 2007, hvor kredittens 2. tranche
blev drøftet henholdsvis bevilget.
sagsøgte har selv oplyst, at grunden, til at sagsøgte claus ørskov forlod
bestyrelsesmødet den 19. november 2007 under behandlingen og bevillingen af den
ændrede sikkerhedskonstruktion, var, at "banken kom i tvivl i forhold til
aktieselskabslovens bestemmelser om habilitet og derfor ville være på den sikre side i
forhold til denne lovgivning".
endelig stiller fil § 78 særlige krav til overvågningen af forsvarligheden og forløbet i
engagementet, jf. fil § 78, stk. 3.
banken sikrede imidlertid ikke dokumentation for, at trækkene på kreditten frem til den
5. december 2007 blev anvendt til nye ejendomsprojekter. den 5. december 2007
accepterede banken at udbetale yderligere 5 mio. kr. uden forinden at have modtaget
den af banken på mødet samme dag efterlyste dokumentation. tilsvarende accepterede
banken den 11. januar 2008 at udbetale yderligere 4,5 mio. kr. uden forinden at have
modtaget den efterlyste dokumentation for oskar jensen-koncernens soliditet. af oskar
jensens årsrapport for 2007 … fremgår, at oskar jensen-koncernens soliditetsgrad i
perioden blev reduceret til blot ca. 9,6 % pr. 31. december 2007 mod tidligere ca. 14 %
pr. 31. december 2006. bankens bestyrelsesmedlem ole vagner havde som nævnt
kritiseret en soliditetsgrad på 12 - 14 %.
hertil kommer, at banken ikke påtalte, at det i oskar jensen og københavns
investeringsejendomme a/s blev besluttet at udlodde udbytte fra de to selskaber i strid
med de med banken aftalte udbyttebegrænsninger.
                                           - 1110 -
selskabernes beslutning om at udlodde udbytte indebærer, at midler udgår fra
selskaberne, og at værdien af bankens pant i anparterne/aktierne reduceres tilsvarende.
sagsøgte claus ørskov godkendte, som bestyrelsesformand for københavns
investeringsejendomme a/s, beslutningen om at udlodde udbytte på 7 mio. kr., selvom
han som bestyrelsesformand for banken var bekendt med, at der med banken var aftalt
en udbyttebegrænsning.
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt ...
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
oskar jensen henvises der særligt til, at det var sagsøgte lasse lindblad, der sammen
med steen bryde orienterede sagsøgte henrik juul og kreditchef om ønsket om at
tilbyde oskar jensen en line på 50 mio. kr., sagsøgte lasse lindblads utilfredshed med,
at en anden end sagsøgte lasse lindblad førte drøftelserne med henrik wessmann fra
oskar jensen, det forhold at sagsøgte henrik juuls bevilling af 1. tranche på forhånd var
"vendt med" bl.a. sagsøgte lasse lindblad samt sagsøgte lasse lindblads deltagelse i
møder med kunden.
tab på engagementet udgør 43.580.863,22 kr.
16.3.10 tlp holding aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med tlp holding aps var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
den relevante kreditpolitik for bevillingerne på 2 x 7,5 mio. kr. er kreditpolitikken som
vedtaget den 30. oktober 2007 … for så vidt angår forhøjelsen på 5 mio. kr. er
kreditpolitikken som vedtaget den 11. december 2007 … den relevante. for de øvrige
forhøjelser er den relevante kreditpolitik kreditpolitikken som vedtaget den 17. juni
2008 … de for dette engagement relevante bestemmelser er med undtagelse af enkelte
ændringer i belåningsprocenterne i pkt. 9 identiske i de tre forskellige relevante
versioner af kreditpolitikken.
det gøres således gældende, at engagementet med tlp indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 7 og 9 om, at lån skal ydes på baggrund af kundens
dokumenterede betalingsevne, og at det centrale element i bankens kreditvurderinger
skal være kundens fundamentale evne til betale sine forpligtelser ud af sit cash flow.
der skal i den forbindelse henvises til, at banken selv vurderede, at selskabet ikke havde
tilstrækkeligt cash flow, jf. kreditindstillingen af 4. august 2009, hvori der anføres:
”ligeledes må det antages at cash flowet i selskabet ikke umiddelbart kan indfri det
skyldige beløb uden ekstern finansiering.”
bevillingen af engagementet udgjorde endvidere en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 6 om, at kreditfaciliteter kun kunne bevilges baseret på en grundig analyse af en
                                           - 1111 -
række dokumenter og dermed kun, hvis banken var i besiddelse af et fyldestgørende
beslutningsgrundlag.
kreditten på 2 x 7,5 mio. kr. blev bevilget til trods for, at det i kreditindstillingerne var
oplyst, at kreditafdelingen ikke havde fået indleveret tilstrækkeligt materiale til
belysning af tom glæsner larsens formue, og at den revisoropgjorte private formue
ikke umiddelbart stod i forhold til den ydede kreditfacilitet.
det er i forhold hertil uden betydning, at den transaktion, der var baggrunden for lånet,
endnu ikke var gennemført. beslutning om at indstille en kredit til bevilling og
beslutning om at bevilge en kredit må selvsagt baseres på det på beslutningstidspunktet
foreliggende grundlag, og kreditafdelingen har i den konkrete sag udtrykkeligt
fremhævet, at beslutningsgrundlaget ikke var tilstrækkeligt.
dette er blandt andet også baggrunden for, at kreditafdelingen ikke underskrev og
dermed indstillede kreditten til bevilling.
endelig indebar engagementet med tlp en tilsidesættelse af bankens kreditpolitik pkt.
8 om, at banken for ydede kreditfaciliteter skulle modtage passende sikkerhedsstillelse.
kassekreditten på 2 x 7,5 mio. kr. blev etableret, uden at banken modtog nogen form for
sikkerhed. i kreditindstillingerne af 9. og 22. november 2007 var det forudsat, at tlp's
ejer tom glæsner larsen skulle stille kaution for engagementet. denne kaution blev
imidlertid først ydet den 28. februar 2008, mere end tre måneder efter, at lånet var
etableret. det tilføjes i den forbindelse, at tom larsens selvskyldnerkaution blev fastsat
til en sikkerhedsværdi på 0 kr.
det er bemærkelsesværdigt, at banken dermed ydede et selskab en kassekredit på 15
mio. kr. uden at modtage nogen form for sikkerhed og uden samtidig at modtage en
kaution fra selskabets ejer.
for de efterfølgende bevillinger på henholdsvis 5 mio. kr. og 5,5 mio. kr. samt det
bevilgede overtræk på 300.000,- modtog banken alene pant i aktier, der havde en meget
begrænset værdi set i forhold til det samlede engagements størrelse. for det godkendte
overtræk på 1,5 mio. kr. modtog banken ingen yderligere sikkerhed.
endelig modtog banken i forbindelse med det sidste lån på 7,5 mio. kr. sikkerhed i
nogle aktier, som dog - særligt henset til det væsentlige blancoelement på det øvrige
engagement - ikke synes tilstrækkeligt. det bemærkes i øvrigt, at denne sidste sikkerhed
blev frigivet/overdraget til toldbodgade 10 b aps i forbindelse med, at lånet på 7,5
mio. kr. også blev overført til/indfriet af toldbodgade 10 b aps.
at der ikke er passende/tilstrækkelige sikkerheder er særlig bemærkelsesværdigt i en
situation, hvor tlp holdings cash flow som anført direkte i kreditindstillingen ikke
kunne indfri det skyldige beløb, hvor der ikke var indleveret tilstrækkeligt materiale til
belysning af tom larsens formue, og hvor den revisoropgjorte formue ikke stod mål
med den ydede kredit.
finanstilsynet nævnte den 18. januar 2010 engagementet med tlp holding aps som
eksempel på et udlånsengagement, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" …
                                          - 1112 -
det gøres gældende, at bankens kreditchef var modstander af engagementet med tlp,
hvilket i øvrigt er kommet til udtryk i bevillingen af 9. og 22. november 2007, hvor det
udtrykkeligt er fremhævet, at engagementet indstilles til bevilling af sagsøgte henrik
juul, som i øvrigt selv bevilger engagementet. kreditchefens modstand fremgår også af
det faktum, at ingen af de 5 bevillinger, der udvider engagementet er underskrevet af
kreditchefen.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
tlp, henvises der blandt andet til, at forhøjelsen af kassekreditten den 15. juli 2009 var
bestemt af sagsøgte lasse lindblad. derudover var overtrækket på 1,5 mio. kr. den 15.
august 2009 initieret af sagsøgte lasse lindblad.
det kan i den forbindelse i øvrigt fremhæves, at i hvert fald 4,25 mio. kr. af det
etablerede lån på 5,5 mio. kr. blev overført til sagsøgte lasse lindblads selskab dka
consult a/s, og at yderligere 180.000 kr. blev overført til sagsøgte lasse lindblad
personligt. det fremhæves også, at det første lån på samlet 15 mio. kr. skulle bruges i en
transaktion med dka group - sagsøgte lasse lindblads koncern - som en af
transaktionsparterne, og at sagsøgte lasse lindblad derfor havde økonomiske interesser
i lånets etablering.
der henvises endelig til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 …, hvoraf
fremgår, at sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med
engagementet …
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
for så vidt angår sagsøgte henrik juul gøres det sammenfattende gældende, at
bevillingen af engagementet var ansvarspådragende blandt andet som følge af, at
engagementet på en række punkter indebar en væsentlig overtrædelse af bankens
kreditpolitik.
tab på engagementet udgør 11.544.817,74 kr.
16.3.11 finn helmer
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med finn helmer var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens
forretningsorden.
bankens engagement med helmer indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 6,
om at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
kreditpolitikkens pkt. 6 bestemmer, at "ved bevilling af kreditfaciliteter til privatkunder
skal der ske indlevering af materiale, der gør det muligt at bedømme kundens
økonomiske forhold."
                                           - 1113 -
kreditindstillingen for bestyrelsens bevilling den 14. januar 2008 … er dateret den 11.
januar 2008.
kreditindstillingen for bestyrelsens bevilling den 26. februar 2008 … er dateret den 20.
februar 2008.
beslutningsgrundlaget bestod af en af helmer udarbejdet formueopgørelse.
helmer var en ny kunde i banken og var bosiddende i schweiz.
banken modtog ikke tilstrækkelig dokumentation for den af helmer udarbejdede
formueopgørelse.
der blev alene - efter den oprindelige bevilling den 14. januar 2008 - fremskaffet delvis
dokumentation i form af depotudskrifter og kontooversigt for investeringskreditter.
bankens engagement med helmer indebar - af samme grunde - en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 3.3 om privatkunder. banken modtog ikke tilstrækkelig
dokumentation for helmers formue og soliditet.
det forhold, at banken eventuelt efterfølgende modtog yderligere dokumentation, som
havde været relevant allerede på bevillingstidspunktet, disculperer ikke. dette
understreger blot, at den på bevillingstidspunktet foreliggende dokumentation ikke var
tilstrækkelig.
banken stillede kreditten til rådighed den 4. februar 2008 uden forinden at have modtaget den
ifølge kreditpolitikken påkrævede dokumentation for helmers økonomiske forhold. dette
fremgår direkte af kreditindstillingerne …
bankens engagement med helmer indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 7,
8 og 9, idet helmer ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow,
ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog en passende
sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at helmers tilbagebetalingsevne
svigtede.
den usikkerhed, der knyttede sig til helmers fremtidige betalingsevne, skulle ifølge
kreditpolitikkens pkt. 8, afdækkes gennem en passende sikkerhedsstillelse, der som
hovedregel skulle bestå i pant i aktiver og ikke kautioner.
engagementet blev bevilget den 14. januar 2008 og 28. februar 2008 uden at banken
modtog nogen form for sikkerheder. engagementet blev således bevilget udelukkende på
baggrund af kautioner af synerco aps og peter forchhammer.
da banken aldrig modtog pant i aktier i comendo a/s, blev hele engagementet
oprindeligt bevilget ren blanco.
efter at aftalen mellem comx holding a/s og comendo a/s var faldet til jorden i juni 2008,
kautionisterne synerco aps og peter forchhammer i oktober 2008 var erklæret konkurs,
banken havde frigivet sit pant i ejendommen nyropsgade 2-4, københavn, som banken
                                          - 1114 -
havde modtaget som sikkerhed for engagementet med adr, og som det var blevet forudsat
ikke ville blive frigivet før comendo a/s-aktierne var blevet deponeret hos banken, modtog
banken pant i adr's tilgodehavender hos comx holding a/s.
bankens pant i adr's tilgodehavender hos comx holding a/s var imidlertid uden værdi.
der henvises til skønserklæring af 29. april 2011 …, hvoraf fremgår, at gældsbrevene ikke
kunne tillægges nogen værdi pr. den 29. oktober 2008.
bankens pant i helmers ejendom og tilgodehavender hos comx holding a/s var ikke
tilstrækkelig til at afdække den usikkerhed, der knyttede sig til helmers fremtidige
betalingsevne, herunder efter forhøjelsen af engagementet med 19,7 mio. kr. til 23,7
mio. kr. i marts 2009.
det lykkedes ikke banken - trods helmers oplysninger om, at han havde aktiver for
mere end 400 mio. kr. - at opnå yderligere sikkerheder for engagementet.
bankens engagement med helmer indebar en betydelig tabsrisiko og dermed en
tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 1.
engagementet blev allerede i kreditindstillingen af 20. februar 2008 … klassificeret som
et engagement med kreditbonitetsklassifikationen "b", hvilket er udtryk for et
"marginalt" engagement, dvs. et engagement klassificeret på 5. pladsen på en ottetrins-
skala, hvor højeste klassifikation er a+ (ekstremt stærk) og laveste klassifikation er d
(konkurs).
efter at kreditten i juni 2008 blev nedskrevet til 4,2 mio. kr., kom engagementet ved
rentetilskrivningen pr. 30. september 2008 i overtræk og fortsatte i overtræk frem til
forhøjelsen i marts 2009, som skulle inddække overtrækket og de kommende
rentetilskrivninger.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
helmer henvises der særligt til, at sagsøgte lasse lindblad - sammen med peter
forchhammer (synerco aps) - præsenterede helmer for banken.
tab på engagementet udgør 16.693.081,08 kr.
16.3.12 nanocover aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med nanocover var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken og
forretningsgange vedrørende kreditgivning.
det gøres indledningsvist gældende, at bankens engagement med nanocover indebar en
tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 6 om, at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på
et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
                                         - 1115 -
kreditindstillingen baserede sig således alene på økonomiske oplysninger i offentligt
tilgængeligt materiale i form af årsrapporter, hvilket ikke kan siges at udgøre et
fyldestgørende beslutningsgrundlag.
bankens engagement med nanocover indebar derudover en tilsidesættelse af
kreditpolitikken pkt. 3.1 om, at banken ikke udbød driftsfinansiering.
det fremgår af både kreditindstillingerne og den indgåede låneaftale, at lånet skulle
anvendes til honorering af allerede indgåede aftaler og driftsudgifter, herunder
lønninger. banken ydede således driftsfinansiering.
også i denne sammenhæng er det i forhold til forhøjelsen den 23. december 2008 særligt
væsentligt at fremhæve, at der ydes driftsfinansiering og finansiering til brug for
allerede indgåede aftaler, når virksomheden har besluttet at afvikle sine aktiviteter på
dette tidspunkt.
med bevillingen af engagementet til nanocover handlede bankens ledelse dermed i strid
med kreditpolitikkens pkt. 3.1, hvilket da også var kreditchefens opfattelse.
bankens engagement med nanocover indebar i øvrigt en overtrædelse af
kreditpolitikkens pkt. 8 om, at banken skulle modtage passende sikkerhed for sit
udlånsengagement.
initialt modtog banken ingen sikkerheder for lånet, og under hele forløbet udgør blanco-
elementet i henhold til bankens egen vurdering af sikkerhederne hele lånebeløbet.
endelig udgjorde engagementet med nanocover en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 9 om, at det centrale element i bankens kreditvurderinger skal være kundens
fundamentale evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow.
nanocovers seneste regnskab udviste således et markant negativt likviditets flow samt
en negativ egenkapital, hvortil kommer, at banken ikke havde modtaget budgetter eller
lignende til dokumentation for, at denne udvikling i selskabets økonomiske forhold ville
ændre sig.
endelig indebar bankens engagement med nanocover en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 1 om, at banken alene ønskede at bevilge engagementer med
ingen eller meget lav tabsrisiko.
banken påførtes en betydelig tabsrisiko ved at yde lånet til nanocover, der i hele sin
levetid ikke havde opnået en rentabel drift. særligt for så vidt angår forhøjelserne
bemærkes det i øvrigt, at finanstilsynet pr. 16. juli 2008 i overensstemmelse med
bankens vurdering anså nanocover som "nødlidende".
derudover bemærkes i forhold til seneste forhøjelse den 23. december 2008, at
nanocover ifølge kreditindstillingen havde besluttet at lukke sine aktiviteter ned.
bevilling af lån til nanocover på et tidspunkt, hvor virksomheden har
afviklet/påbegyndt afvikling af sine aktiviteter må i særlig grad anses for at indebære en
høj tabsrisiko.
                                          - 1116 -
samlet set påførtes banken en betydelig tabsrisiko ved at yde lånet til nanocover.
hertil kommer, at lånet, der blev ydet på favorable vilkår i form af ingen krav til
sikkerhedsstillelsen, blev ydet til en virksomhed, der indirekte var ejet af sagsøgte lasse
lindblad.
sagsøger gør endvidere gældende, at bankens markedsrisiko på bankens aktier i
nanocover og den eventuelle værdi af nanocovers børsplatform er uden relevans for
vurderingen af, om bankens engagement med nanocover var ansvarspådragende for
sagsøgte.
det forhold at banken ejede en begrænset aktiepost i nanocover med en begrænset
værdi og dermed en på lånetidspunktet lille økonomisk risiko kan ikke begrunde, at
banken påtager sig en yderligere risiko i strid med kreditpolitikken. på samme vis kan
det forhold, at banken muligvis kunne blive tilført investment banking-opgaver, der på
udlånstidspunktet ikke var nærmere konkretiseret, og at nanocovers børsplatform kunne
have en selvstændig værdi, ikke legitimere en uforsvarlig kreditgivning.
der foreligger tilsyneladende også her en reel begunstigelse af et af sagsøgte lasse
lindblad indirekte ejet selskab, hvilket må antages at være en skærpende omstændighed.
finanstilsynet nævnte den 18. januar 2010 engagementet med nanocover a/s som
eksempel på et udlånsengagement, hvor "der ikke er udvist forsigtighed" …
det fastholdes, at bankens kreditchef var modstander af engagementet og derfor ikke
underskrev kreditindstillingerne. det faktum at kreditchefen ved e-mail af 1. oktober
2009 - længe efter at engagementet var bevilget - forretningsmæssigt forholder sig til,
hvordan banken skal agere i forhold til engagementet i et forsøg på at afdække bankens
tabsrisiko og sikre en fuld indfrielse af engagementet, er uden relevans for fastlæggelsen
af kreditchefens holdning til engagementet på bevillingstidspunktet.
det gøres i forlængelse heraf gældende, at kreditchefens modstand mod engagementet
også støtter, at bevillingen af engagementet var culpøst.
som det fremgår af ovenstående havde sagsøgte lasse lindblad i kraft af sit ejerskab i
lindforch invest i aps en betydelig egeninteresse i engagementet med nanocover.
samtidigt havde sagsøgte lasse lindblad også via den indgåede optionsaftale mellem
capinordic a/s og ejerne af nanocover en for banken uvedkommende interesse i
engagementet med nanocover. til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i
bankens konkrete engagement med nanocover, henvises der endvidere til, at den
yderligere udbetaling fra nanocovers konto den 27. maj 2009 … skete efter aftale med
sagsøgte lasse lindblad, og at ombytningen af aktier i december 2009 – og dermed
afviklingen af engagementet med nanocover – i vidt omfang var bestemt af sagsøgte
lasse lindblad …
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
for så vidt angår sagsøgte henrik juul gøres det sammenfattende gældende, at
bevillingen af engagementet var ansvarspådragende blandt andet som følge af, at
                                         - 1117 -
engagementet på en række punkter indebar en overtrædelse af bankens kreditpolitik,
samt at sagsøgte henrik juul burde have indset, at ydelsen af lånet var uforsvarligt,
skete mod kreditchefens protester og må antages at være primært motiveret i et ønske
om at begunstige ejerne af det låntagende selskab, idet de herved fik mulighed for –
uden risiko – at rekonstruere selskabet og derved opnå en gevinst.
tab på engagement udgør 2.242.959,20 kr. vedrørende engagementet med nanocover …
16.3.13 tzarevo invest aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med tzarevo invest aps var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
det gøres gældende, at engagementet med tzarevo indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 1 om, at banken alene skulle bevilge engagementer med ingen
eller meget lav tabsrisiko.
engagementet var forbundet med en betydelig tabsrisiko, idet hele lånet var blanco.
samtidig var der tale om lån til brug for investering i bulgarien invest, der investerede i
ejendomssektoren, hvor banken allerede var eksponeret i betydelig grad.
derudover indebar engagementet med tzarevo en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 7 og pkt. 9 om, at lån skal ydes på baggrund af kundens dokumenterede
betalingsevne, og at det centrale element i bankens kreditvurderinger skal være kundens
fundamentale evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow.
af kreditindstillingen (prolongering) fremgår, at tzarevo havde et negativt driftsresultat
i 2008. ved udlånsengagementets etablering var tzarevo nystiftet, og der er ikke
oplysninger om, at selskabet havde dokumenteret sin betalingsevne, herunder
fremlæggelse af f.eks. budgetter og dokumenter for selskabets likviditet. derudover
kunne tzarevos aktiver ikke kompensere for det utilstrækkeligt dokumenterede cash
flow.
endvidere indebar engagementet efter sagsøgers opfattelse en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6 vedrørende dokumentationskrav, der foreskriver, at
kreditbevillinger skal baseres på en grundig analyse af en række forskellige oplysninger
omkring låntager, herunder regnskaber, budgetter mv.
som anført ovenfor havde banken således ikke modtaget oplysninger om låntagers
økonomiske forhold, herunder budgetter. derudover havde banken ikke foretaget en
nærmere undersøgelse af kautionisternes økonomiske forhold, idet det udtrykkeligt
fremgår af bankens kreditchefs e-mail til sagsøgte henrik juul af 19. august 2008, at det
er kreditafdelingens vurdering, at lånet ikke bør ydes på det foreliggende
(utilstrækkelige) grundlag.
engagementet med tzarevo indebar endelig en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 8
om, at banken skulle modtage passende sikkerhed for sit udlånsengagement.
                                         - 1118 -
det fulde engagement med tzarevo var således under hele forløbet blanco, idet de
stillede kautioners sikkerhedsmæssige værdi udgjorde 0 kr., ligesom de bagvedliggende
økonomiske oplysninger for kautionisterne efter bankens egen vurdering ikke var
tilstrækkelige.
det gøres endelig gældende, at engagementet med tzarevo indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 1 om, at banken alene skulle bevilge engagementer med ingen
eller meget lav tabsrisiko.
engagementet var forbundet med en betydelig tabsrisiko, idet hele lånet var blanco.
samtidig var der tale om lån til brug for investering i bulgarien invest, der investerede i
ejendomssektoren, hvor banken allerede var eksponeret i betydelig grad.
det bemærkes, at lånet blev etableret til opfyldelse af en aftale mellem tzarevo og
bankens moderselskab, capinordic a/s, der var indgået af sagsøgte lasse lindblad på
capinordic a/s’ vegne.
i forlængelse heraf fremhæves den bemærkelsesværdige omstændighed, at capinordic
a/s over for tzarevo garanterede, at banken indgik engagementet, idet dette
understøtter, at banken i sin kreditgivning var underlagt andre interesser en bankens
egne. det gøres således gældende, at capinordic a/s og sagsøgte lasse lindblad herved
reelt traf beslutning om engagementets indgåelse i banken, og kreditafdelingens arbejde
og vurdering var således givet på forhånd, hvilket sagsøgte henrik juul var vidende om
og accepterede.
der findes ikke en kreditindstilling vedrørende kredittens etablering, og det fastholdes i
den forbindelse, at bankens kreditafdeling ikke foretog en selvstændig kreditvurdering.
det bemærkes i den forbindelse, at den umiddelbare vurdering, der blev foretaget af
kreditafdelingen i august 2008, ikke blev fulgt, idet det var kreditchefens anbefaling, at
lånet ikke blev ydet …
som kreditchefens e-mail til sagsøgte henrik juul af 19. august 2008 om, ”at sagen kan
være politik”, indikerer, blev der i bankens kreditgivning i stedet inddraget andre
uvedkommende hensyn end kreditgivnings- og forretningsmæssige hensyn.
for så vidt angår den vurdering, der blev foretaget af kreditafdelingen i forbindelse med
sagsøgte henrik juuls prolongering af engagementet den 3. november 2009 …,
bemærkes det, at prolongeringen i november 2009 var en direkte konsekvens af den
aftalte uopsigelighed mellem capinordic a/s og tzarevo. banken kunne således ikke
gøre andet end at prolongere engagementet.
resultatet af kreditsagsbehandlingen var med andre ord givet på forhånd og
kreditafdelingens, herunder kreditchefens, arbejde bestod derfor i at begrunde
engagementet som et forsvarligt engagement.
sagsøger gør endvidere gældende, at lånet ikke blev ydet på markedsvilkår, idet der i
henhold til samarbejdsaftalen blev aftalt uopsigelighed, ligesom kreditten blev ydet uden
stiftelsesprovision og med en mindre rente end sædvanligt, uden at disse særlige vilkår i
                                            - 1119 -
forhold til banken blev honoreret på anden vis eller i øvrigt kan begrundes med
konkrete omstændigheder af relevans for banken.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
tzarevo henvises der særligt til, at lånet udsprang af en aftale, herunder en afgivet
garanti, som var forhandlet og underskrevet af sagsøgte lasse lindblad på vegne af
capinordic a/s, og at sagsøgte lasse lindblad derfor havde en egeninteresse i, at lånet
blev etableret.
engagementet var derfor initieret af sagsøgte lasse lindblad.
for så vidt angår sagsøgte henrik juul gøres det sammenfattende gældende, at
bevillingen af engagementet var ansvarspådragende blandt andet som følge af, at
engagementet på en række punkter indebar en overtrædelse af bankens kreditpolitik, og
på trods af at engagementet var initieret af sagsøgte lasse lindblad, der som bankens
bestyrelse og ejer ikke var berettiget til at involvere sig i bankens kreditgivning på den
skete måde.
tab på engagementet udgør 2.900.000,00 kr.
16.3.14 henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med henrik jespersen var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
dette fremgår da også af sagsøgte lasse lindblad og sagsøgte henrik juuls indledende
e-mailkorrespondance i forbindelse med engagementets etablering.
sagsøger fastholder, at engagementet reelt blev bevilget af sagsøgte lasse lindblad, til
trods for at kreditindstillingen … blev underskrevet af sagsøgte henrik juul.
det fremgår således udtrykkeligt af sagsøgte lasse lindblads e-mail af 4. september
2008 til henrik jespersen, at sagsøgte lasse lindblad tilbød henrik jespersen en
kreditfacilitet på 0,5 mio. kr., jf. "den eneste løsning som jeg på kort sigt kan
imødekomme er at etablere en kreditfacilitet på dkk 500.000,-". denne e-mail er sendt til
henrik jespersen forud for at sagsøgte henrik juul blev inddraget i sagen.
det er derudover ikke korrekt, som anført af de sagsøgte, at sagsøgte lasse lindblad
bad sagsøgte henrik juul om at "overveje" at yde henrik jespersen en kredit.
sagsøgte lasse lindblads e-mail af 4. september 2008, kl. 12.55 kan ikke betragtes som
andet end en instruks til sagsøgte henrik juul om at yde den pågældende kredit. hertil
bemærkes, at sagsøgte lasse lindblad i den pågældende e-mail også i vidt omfang
foretog en kreditvurdering af henrik jespersen.
det faktum at e-mailen reelt er formuleret som et spørgsmål, og at sagsøgte henrik juul
efterfølgende indhenter supplerende faktiske spørgsmål samt formelt bevilger
                                          - 1120 -
engagementet, ændrer ikke på, at sagsøgte lasse lindblad forud for sagsøgte henrik
juuls involvering havde tilbudt henrik jespersen en kredit, samt at e-mailen mellem
sagsøgte lasse lindblad og sagsøgte henrik juul har karakter af en instruks.
dette underbygges af det forhold, at det blev tilladt låntager at udnytte kreditten fuldt ud
den 5. september 2008, forinden sagsøgte henrik juul 2 måneder senere, den 5.
november 2008, underskrev kreditindstillingen og dermed formelt bevilgede kreditten …
at sagsøgte henrik juul ikke reagerede herpå, er selvstændigt kritisabelt, men
modsvarer efter sagsøgers opfattelse på mange måder den reelle arbejdsdeling i banken.
det fastholdes endvidere, at bevillingen af engagementet var ansvarspådragende for de
sagsøgte, og at engagementet indebar en tilsidesættelse af en række bestemmelser i
bankens kreditpolitik …
det skal i den forbindelse indledningsvist fremhæves, at det også var sagsøgte lasse
lindblads egen opfattelse, at kreditten lå uden for kreditpolitikken, jf. sagsøgte lasse
lindblads e-mail af 4. september 2008, kl. 12.55 til sagsøgte henrik juul …
det gøres gældende, at bankens engagement med henrik jespersen indebar en
tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 3.1 om, at banken ikke udbød driftsfinansiering.
det fremgår således direkte af kreditindstillingen, at kreditten blev ydet til finansiering
af den daglige drift i henrik jespersens virksomhed samt til indfrielse af personlige
kreditorer.
sagsøger gør desuden gældende, at engagementet blev bevilget i strid med
kreditpolitikkens pkt. 3.3, hvorefter der stilles krav til privatkunders formue og
soliditet.
uagtet at banken modtog visse økonomiske oplysninger fra henrik jespersen forud for
bevillingen, er den eneste økonomiske oplysning, der er anført i kreditindstillingen,
oplysninger om virksomhedens kicons regnskabsmæssige forhold, som endda udviste en
negativ egenkapital. oplysninger om ægtefællernes formue og soliditet i øvrigt er
således ikke inddraget i kreditindstillingen.
kreditpolitikken har derfor heller ikke på dette punkt været iagttaget.
derudover gøres det gældende, at bankens engagement med henrik jespersen indebar
en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 8, der stillede krav om passende
sikkerhedsstillelse for bankens engagementer.
den bevilgede kredit blev således ydet, uden at banken modtog nogen form for
sikkerhedsstillelse.
hertil bemærkes, at henrik jespersens fremtidige betalingsevne ikke var dokumenteret,
idet der ikke forud for bevillingen var fremlagt budgetter eller i øvrigt påvist
likviditetsskabende aktiver/aktiviteter. sagsøger gør i den forbindelse gældende, at den
manglende dokumentation for henrik jespersens betalingsevne stiller et skærpet krav til
bankens sikkerheder, jf. kreditpolitikkens pkt. 7.
                                           - 1121 -
det gøres i forlængelse heraf samlet gældende, at ydelsen af det pågældende
engagement helt uden sikkerhed ikke var forsvarligt.
som følge af de manglende oplysninger om henrik jespersens fremtidige betalingsevne,
samt de meget begrænsede oplysninger om henrik jespersens formueforhold gøres det
endelig gældende, at engagementet med henrik jespersen indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6 om, at kreditvurderinger skal foretages på baggrund af et
tilstrækkeligt beslutningsgrundlag.
det gøres i forlængelse heraf gældende, at bankens engagement med henrik jespersen
indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 1 om, at banken alene ønskede at
bevilge engagementer med ingen eller meget lav tabsrisiko.
bevillingen af engagementet blev alene begrundet i låntagers historiske evne til at
overholde sine forpligtelser. dette ses i øvrigt ikke dokumenteret på relevant vis.
låntagers nuværende situation, hvor låntagers efter det oplyste eneste potentielt
likviditetsskabende aktivitet havde en negativ regnskabsmæssig egenkapital, og hvis
økonomiske situation var blevet forværret det forgangne år, synes således ikke at være
tillagt betydning.
det i e-mailen af 4. september 2008 fra henrik jespersen til sagsøgte lasse lindblad
anførte om, at kreditten var nødvendig "hvis vi skal overleve dette her", understøtter, at
der er tale om et usikkert engagement med betydelig tabsrisiko.
samlet set påførtes banken en betydelig tabsrisiko ved at yde lånet til henrik jespersen.
det fremhæves endeligt, at lånet udbetaltes, inden engagementet formelt var bevilget.
sagsøger fastholder, at der er årsagsforbindelse mellem den ansvarspådragende bevilling
af engagementet og det eventuelle tab på engagementet. såfremt kreditpolitikken havde
været iagttaget, ville kreditten ikke have været ydet, og der ville derfor ikke have været
lidt tab på engagementet.
i den udstrækning retten måtte finde, at kreditvurderingen ikke var givet på forhånd, at
sagsøgte henrik juuls formelle bevilling af engagementet, tillige var udtryk for sagens
realiteter, fastholdes det, at engagementet til fulde illustrerer, hvorledes sagsøgte lasse
lindblad involverede sig i bevillingen af enkelt engagementer og initierede bevilling af
engagementer, der var i strid med kreditpolitikken.
for så vidt angår sagsøgte henrik juul gøres det sammenfattende gældende, at
bevillingen af engagementet var ansvarspådragende som følge af, at han tillod, at
sagsøgte lasse lindblad retsstridigt foretog den reelle bevilling af engagementet,
ligesom han formelt bevilgede engagementet på trods af, at engagementet på en række
punkter indebar en overtrædelse af bankens kreditpolitik. endelig tillod sagsøgte henrik
juul, at kreditfaciliteten blev udbetalt, inden den formelt var bevilget.
tab på engagementet udgør 387.440,83 kr.
                                          - 1122 -
16.3.15 korral partners aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med korral partners aps var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
det gøres endvidere gældende, at engagementet med korral indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 7, 8 og 9, idet koral ikke havde en evne til at betale sine
forpligtelser ud af sit cash flow og ikke var i stand til via sine aktiver at kompensere for
det negative cash flow, ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken
ikke modtog en passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at korrals
tilbagebetalingsevne svigtede.
i forlængelse af ovennævnte fremgår det af kreditindstillingen, at korral forventede at
kunne indfri engagementet i 1. kvartal af 2009 "via salg af aktier". det er ikke nærmere
konkretiseret, hvornår og hvordan disse salg skal finde sted. korrals
tilbagebetalingsevne var således afhængig af, om salg af aktier kunne finde sted, og om
salget af disse aktier kunne ske til den rigtige kurs.
hertil bemærkes, at korral ikke havde anden likviditet, idet selskabets likvide
beholdning ville blive udloddet til ejerkredsen, og idet selskabet i øvrigt havde
betydelige kortfristede gældsforpligtelser.
korrals manglende tilbagebetalingsevne dokumenteres også af baggrunden for, at
engagementet blev bevilget.
banken modtog endvidere pant i aktier og anparter for en skønnet sikkerhedsværdi på
ca. 3 mio. kr. engagementets blancodel var dermed ca. 7,8 mio. kr.
ved prolongeringen var ca. 10,2 mio. kr. ud af engagementets 10,8 mio. kr. blanco, idet
værdien af guava a/s-aktierne var faldet til ca. 617.000 kr. (lukkekursen på tidspunktet
for prolongeringen, den 14. oktober 2009, var 0,25).
samtidigt frigav banken pantet i firstline estates-anparterne. disse synes dog også at
have været optaget til en sikkerhedsværdi på 0 kr., og det gøres således gældende, at
dette pant – i det omfang det overhovedet reelt har været etableret og sikret – på intet
tidspunkt har haft betydning for vurderingen af, om banken havde passende sikkerhed
for engagementet i kreditpolitikkens forstand. sagsøgte har under sagen vedrørende
spørgsmålet om banken sikkerheder henvist til regnskabsoplysningerne for firstline
estates a/s for 2006 og 2007. disse oplysninger fremgår imidlertid ikke af
kreditindstillingen, og det er således ikke dokumenteret, at disse oplysninger var
modtaget eller analyseret til brug for kreditindstillingerne. der er tale om
efterrationaliseringer.
til afdækning af engagementet modtog banken i forbindelse med prolongeringen
transport i en faktura, der ikke var anerkendt af fakturamodtageren, som optages til en
sikkerhedsværdi på 0 kr., og banken modtog således ej heller passende yderligere
sikkerhed i forbindelse med, at de eksisterende sikkerheder faldt yderligere i værdi.
                                          - 1123 -
sagsøger gør i forlængelse heraf gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 1 om, bevilling af engagementer med ingen eller meget lav
tabsrisiko
af kreditindstillingen fra november 2008 fremgår, at korral havde haft et "signifikant
tab" i 2008, og at "egenkapitalen var angrebet".
det forgangne forløb forud for etableringen af lånet indikerer i øvrigt stor tabsrisiko.
hertil bemærkes, at selskabets aktivpost, og dermed baggrunden for den positive
egenkapital, primært bestod af værdipapirer, som var udsat for hurtig værdiforringelse i
den for bevillingen relevante periode.
bevillingen af engagementet påførte således banken en betydelig tabsrisiko. det
forekommer endvidere bemærkelsesværdigt, at den indledende ”forretning” af sagsøgte
lasse lindblad placeres i banken og ikke i moderselskabet.
finanstilsynet nævnte den 18. januar 2010 engagementet med korral partners aps som
eksempel på et udlånsengagement, hvor "der ikke er udvist forsigtighed", og hvor der
var konstateret fejlagtige informationer i bl.a. kreditindstillingerne …
det gøres i forlængelse heraf gældende, at engagementets særlige baggrund skærper
vurderingen af, hvorvidt de sagsøgte har handlet ansvarspådragende.
bankens engagement med korral var således givet forud for kreditvurderingen foretaget
af bankens kreditafdeling. en forretning i bankens markets-afdeling med korral, der var
gået galt, udmøntede sig i bevillingen af udlånsengagementet. resultatet var med andre
ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod derfor i at begrunde
engagementet som et forsvarligt engagement uden mulighed for, at bankens
kreditafdeling kunne foretage en selvstændig kreditvurdering.
det synes endvidere bemærkelsesværdigt, at banken som et led i afviklingen af
engagementet, og dermed som et led i bankens forsøg på at minimere sit tab på
transaktionen, indgår en ”holde”-aftale med sparbank a/s om, at banken skal ”holde”
aktierne i greentech energy systems a/s i en kort periode, hvorefter sparbank a/s
skulle tilbagekøbe aktierne.
at bevillingen af engagementet var ansvarspådragende understøttes også af, at bankens
kreditchef afviste at indstille engagementet til bevilling, ligesom også sagsøgte henrik
juul i mail af 9. september 2008 … om håndteringen af den tidligere misligholdte aftale
anfører, at der ikke er basis for at indgå yderligere rebelåningsarrangementer med
korral. på trods af denne vurdering bevilgede sagsøgte henrik juul under to måneder
senere engagementet til korral som et led i håndteringen af den misligholdte aftale. der
er i den forbindelse ikke angivet ændrede omstændigheder, der begrunder en ændring af
dette synspunkt frem til bevillingstidspunktet den 5. november 2008.
sagsøgte har i endeligt svarskrift gjort det til sit hovedanbringende, at et eventuelt tab på
engagementet med korral må anses for at være forårsaget af købsaftalen af 28. februar
2008 mellem korral og banken om korrals køb af aktier i notabene.net a/s (nu guava)
…, som korral misligholdte, og ikke af den efterfølgende bevilling af kreditten til
korral den 5. november 2008.
                                           - 1124 -
sagsøgte overser, at det var sagsøgte lasse lindblad der iværksatte bankens indgåelse
af købsaftalen af 28. februar 2008 med korral … der henvises til e-mails af 20. og 21.
februar 2008 …
tilsvarende overser de sagsøgte, at de sagsøgte – både de sagsøgte lasse lindblad og
claus ørskov som bestyrelsesmedlemmer i banken og sagsøgte henrik juul som
direktør i banken – også bar det overordnede ansvar for bankens markets-afdeling, og
for at al kreditgivning, herunder også kreditgivning i forbindelse med bankens
aktiviteter i markets-afdelingen, til enhver tid fulgte retningslinjerne i kreditpolitikken.
sagsøger gør gældende, at der - i strid med kreditpolitikken - ikke blev foretaget en
selvstændig kreditvurdering af korral i forbindelse med bankens indgåelse af
købsaftalen af 28. februar 2008 …
sagsøger fastholder derfor, at de sagsøgte i begge tilfælde - uanset om det lægges til
grund, at bankens tab var forårsaget af købsaftalen af 28. februar 2008 … eller af
bevillingen af kreditten den 5. november 2008 - har handlet ansvarspådragende og
derfor skal erstatte sagsøger det lidte tab.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads involvering i bankens engagement med
korral henvises der særligt til, at den oprindelige aftale med korral blev indgået efter
henvendelse til sagsøgte lasse lindblad. e-mailkorrespondancen den 16. og 17. april
2008 … dokumenterer tillige med al tydelighed, at sagsøgte lasse lindblad involverede
sig i bankens håndtering af konkrete kunder og engagementer, idet han i den konkrete
sag direkte og tilsyneladende uden saglig/forretningsmæssig begrundelse overtrumfer en
af kreditafdelingen planlagt tvangsrealisation og nedbringelse af et problemengagement.
der henvises endvidere til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 …, hvoraf
fremgår, at sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med
engagementet …
for så vidt angår sagsøgte henrik juul gøres det sammenfattende gældende, at
bevillingen af engagementet var ansvarspådragende som følge af, at engagementet på en
række punkter indebar en overtrædelse af bankens kreditpolitik, og at engagementet
blev bevilget, uden at der blev foretaget en egentlig kreditvurdering på
bevillingstidspunktet. endelig blev det tilladt, at kreditfaciliteten blev udnyttet, inden
engagement var bevilget.
tab på engagemenet udgør 10.220.784,00 kr.
16.3.16 toldbodgade 10 b aps
sagsøger gør gældende, at bankens engagement med toldbodgade var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens
forretningsorden.
                                           - 1125 -
bankens engagement med toldbodgade vedrører et lån på 39,4 mio. kr. til et nystiftet
selskab med en egenkapital på 118.637 kr.
lånet blev ydet uden kaution fra ejeren af selskabet og oprindeligt uden nogen form for
sikkerhed, dvs. ren blanco.
det af banken efterfølgende modtagne pant i nordicom a/s-aktierne havde en
kursværdi på blot ca. 11,15 mio. kr., og blev af banken opgjort til en værdi på ca. 8,92
mio. kr.
en konstruktion, som - ifølge de sagsøgte - skulle sikre, at banken ikke ville lide et tab
på lånet til toldbodgade, idet bankens lån ville blive tilbagebetalt i takt med, at
capinordic a/s nedbragte sin gæld til toldbodgade, blev negligeret.
capinordic a/s' tilbagebetaling af gælden til toldbodgade blev således - på bankens
bekostning - ikke anvendt til tilbagebetaling af engagementet med banken, men i stedet
anvendt til udlån til renewagy a/s, kell development aps (som videreudlånte til
kbus) og dka (sagsøgte lasse lindblad), hvilket indebar betydelige fordele for dka.
det tab, banken lider på engagementet med toldbodgade, kan således netop tilskrives
disse forhold.
bankens engagement med toldbodgade indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 6, om at bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende
beslutningsgrundlag.
en håndskreven aftale danner baggrunden for engagementet med toldbodgade.
engagementet blev etableret den 30. december 2008 ved udarbejdelse af låneaftale,
oprettelse af værdipapirdepot, og bankens salg af nordicom a/s-aktierne til
toldbodgade for ca. 36,05 mio. kr., som blev hævet fra toldbodgades konto i banken
den 6. januar 2009.
14 dage herefter blev der udarbejdet en kreditindstilling.
i den forbindelse påpegede bankens kreditchef at der var "intet info på sagen".
sagsøgte henrik juul svarede, at kreditindstillingen "må bare udarbejdes ud fra de
tilstedeværende oplysninger".
bankens kreditchef fremsendte en kreditindstilling i "kort form", som sagsøgte henrik
juul besvarede med "det kan ikke være meget anderledes".
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende udarbejdelse af kreditindstillingen var
udtryk for, at lånet blev bevilget uden at bankens kreditafdeling forinden foretog en
vurdering.
resultatet var med andre ord givet på forhånd, og kreditafdelingens arbejde bestod
derfor i at begrunde engagementet som et forsvarligt engagement, uden at bankens
kreditafdeling skulle foretage en selvstændig kreditvurdering.
                                          - 1126 -
først den 22. januar 2009 bevilgede de sagsøgte - som eneste tilstedeværende
bestyrelsesmedlemmer - formelt lånet til toldbodgade.
de sagsøgtes synspunkt om at lånet til toldbodgade blev bevilget den 19. december
2008 (hvor der ikke blev afholdt et bestyrelsesmøde) og efterfølgende "formaliseret"
ved bevillingen på bestyrelsesmødet den 22. januar 2009, er bemærkelsesværdigt af flere
grunde.
det er en selskabsretlig grundregel, at bestyrelsen kun er beslutningsdygtig, når samtlige
bestyrelsesmedlemmer har haft adgang til at deltage i sagens behandling, og
bestyrelsesformanden (sagsøgte claus ørskov) har en pligt til at påse, at samtlige
bestyrelsesmedlemmer indkaldes, jf. den dagældende aktieselskabslov §§ 57, stk. 1, 2.
pkt. og 56, stk. 2, 1. pkt. bestyrelsesbeslutninger skal træffes på bestyrelsesmøder og
ikke på møder med deltagelse af et flertal eller mindretal af bestyrelsen.
havde bestyrelsen bevilget lånet til toldbodgade den 19. december 2008, var der ingen
grund til at gøre dette igen den 22. januar 2009.
hertil kommer, at bestyrelsens beslutningsgrundlag - i form af kreditindstillingen - først
blev udarbejdet 1 måned efter mødet den 19. januar 2008.
bankens kreditchef var modstander af lånet til toldbodgade og underskrev ikke
kreditindstillingen. kreditindstillingen er ikke underskrevet af nogen - heller ikke
sagsøgte henrik juul.
der kan desuden henvises til, at bevillingen af prolongeringen af engagementet den 23.
marts 2009, skete på baggrund af en kreditindstilling af samme dato.
bankens engagement med toldbodgade indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens
pkt. 7, 8 og 9, idet toldbodgade ikke havde en evne til at betale sine forpligtelser ud af
sit cash flow, ikke havde en dokumenteret tilbagebetalingsevne, og banken ikke modtog
en passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at toldbodgades
tilbagebetalingsevne svigtede.
det erindres, at lånet på ca. 36,05 mio. kr. skulle indfries af toldbodgade den 31. marts
2009. der henvises desuden til, at toldbodgade var et nystiftet aps med en egenkapital
på 118.637 kr., at banken ikke modtog kaution fra ejeren, og at engagementet
oprindeligt var ren blanco uden nogen form for sikkerhed og efterfølgende mod pant i
aktier, der havde en kursværdi på blot ca. 11,15 mio. kr. og af banken blev opgjort til en
værdi på ca. 8,92 mio. kr.
bankens engagement med toldbodgade indebar således en betydelig tabsrisiko og
dermed en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 1.
engagementet blev etableret, efter at finanstilsynet - ad 2 omgange i juni og november
2008 - havde vurderet, at bankens store engagementer var af ringe bonitet samtidig med,
at sikkerhederne i stort omfang bestod af kautioner og sikkerheder i kapitalandele.
finanstilsynet konkluderede i november 2008, at boniteten i relation til bankens
engagementer siden juni 2008 var blevet forværret yderligere, og at banken ved
                                          - 1127 -
opgørelsen af sit individuelle solvensbehov skulle afsætte ikke under 350-380 mio. kr.
til dækning af kreditrisici.
bevillingen af engagementet med toldbodgade indebar, at banken straks måtte afsætte
yderligere 17,73 mio. kr. til dækning af den med engagementet forbundne kreditrisiko.
det bestrides, at lånet til toldbodgade kan begrundes med, at banken derved "afværgede
et potentielt kurstab", som det er forsøgt af de sagsøgte.
dette betinger, at det var banken, der havde indkøbt de pågældende nordicom a/s-
aktier for egen regning og risiko og at det var banken, der bar risikoen for et kurstab på
nordicom a/s-aktierne.
men ifølge sagsøgte fungerede banken blot som "formidler" af købet af de pågældende
nordicom a/s-aktier. derfor var det slet ikke banken, som bar risikoen for kursudsving.
det var ole vagner, som bar risikoen for kursudsving.
at det var ole vagner, der bar risikoen for kursudsving bekræftes netop af den
etablerede konstruktion, hvor toldbodgades lån i banken skulle nedbringes og udlignes
ved capinordic a/s' indfrielse af en gæld af samme størrelse til toldbodgade, mens
ncap aps' (ole vagners) lån til toldbodgade skulle finansiere de indkøbte nordicom
a/s-aktier og først indfries ved toldbodgades salg af nordicom a/s-aktierne. ncap
aps' lån til toldbodgade kunne således til enhver tid indfries ved levering af de
indkøbte nordicom a/s-aktier, og dermed var det ncap aps, der bar risikoen for
kursudsving på netop disse aktier.
endelig henvises der til, at såfremt det lægges til grund, at det var banken, der købte
aktierne i nordicom a/s for bankens egen regning og risiko, herunder med risiko for
kurstab, var købet i strid med bankens egen fondspolitik, ifølge hvilken bankens
enkeltbeholdninger af aktier aldrig må overstige 25 mio. kr.
til illustration af sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens engagement med
toldbodgade, henvises der særligt til det … ovenfor beskrevne om at capinordic a/s'
tilbagebetaling af gælden til toldbodgade - på bankens bekostning - ikke blev anvendt
til tilbagebetaling af engagementet med banken, men i stedet anvendt til udlån til
renewagy a/s, kell development aps (som videreudlånte til kbus) og dka
(sagsøgte lasse lindblad), hvilket indebar betydelige fordele for dka.
bankens udlånte i samme periode 25 mio. kr. til dka, til brug for dka's aktiviteter
frem til et salg af renewagy a/s, som i august 2009 blev solgt til colexon energy ag
...
kbus, som - på bekostning af banken - havde fået videreudlånt 5 mio. kr. af
toldbodgades datterselskab kell development aps havde et samarbejde med dka.
og endelig blev 7,5 mio. kr. af bankens forhøjelse af lånet til toldbodgade den 23.
december 2009 udlånt af toldbodgade direkte til dka.
                                            - 1128 -
sagsøgte har bemærket, sagsøgte claus ørskov, "intet har haft at gøre med de
mellemværender, der måtte have været mellem toldbodgade 10 b aps og dka consult
a/s".
sagsøgte claus ørskov bevilgede - sammen med sagsøgte lasse lindblad - lånet til
toldbodgade, og bærer som bestyrelsesformand et ansvar for sagsøgte lasse lindblads
retsstridige indblanding i bankens engagement med toldbodgade. det noteres i den
forbindelse, at sagsøgte claus ørskov ikke har nedlagt en friholdelsespåstand over for
sagsøgte lasse lindblad, hverken i relation til det konkrete engagement eller generelt
for så vidt angår sagsøgte lasse lindblads retsstridige indblanding i bankens drift, jf.
fil § 73 og … ovenfor.
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
tab på engagementet udgør 11.288.348.43 kr.
16.3.17 administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
sagsøger gør overordnet gældende, at bankens lån til administrationsselskabet helt åbenbart
savner en bankmæssig begrundelse, og at bevillingen af engagementet således var
ansvarspådragende for de sagsøgte. bankens lån til administrationsselskabet var således ikke
udtryk for et forretningsmæssigt skøn og kan ikke begrundes forretningsmæssigt med en
interesse i at fastholde carsten leveaus assistance og loyalitet – hvortil fremhæves, at carsten
leveau var personligt under konkurs på bevillingstidspunktet – eller værdien af
administrationsselskabets ret til at erhverve anparterne i k/s'et.
det gøres derudover overordnet gældende, at engagementet udgør en tilsidesættelse af flere
bestemmelser i kreditpolitikken …, og at de sagsøgte også af denne årsag er
erstatningsansvarlig for bankens tab.
det gøres endvidere gældende, at bevillingen af engagementet er ansvarspådragende for de
sagsøgte, som følge af engagementet udgjorde en betydelig krediteksponering i
ejendomsbranchen, på trods af at finanstilsynet flere gange forud for etableringen af
engagementet havde påtalt dette forhold, herunder at bankens eksponering i
ejendomsbranchen skulle mindskes.
det gøres således gældende, at bankens engagement med administrationsselskabet udgjorde
en tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 6 vedrørende dokumentationskrav, der foreskriver,
at kreditbevillinger skal baseres på en grundig analyse af en række forskellige oplysninger
omkring låntager, herunder regnskaber, budgetter mv.
på tidspunktet for bevillingen af 1. rate af lånet, havde administrationsselskabet endnu ikke
aflagt sit første årsregnskab, og banken modtog ingen øvrige regnskabsmæssige oplysninger
om selskabet.
at banken havde modtaget oplysninger om værdien af ejendommen snorregade 17-19, 2300
københavn s, som ejedes af k/s’et, ændrer ikke ved, at banken ikke havde modtaget
                                            - 1129 -
oplysninger om administrationsselskabets likviditet, budgetter mv., og dermed
administrationsselskabets mulighed for at indfri lånet. hertil kommer, at oplysningerne om
k/s’et og ejendommen ikke er omtalt i kreditindstillingen af 22. juni 2009, og at de modtagne
oplysninger således ikke synes at have været underlagt en grundig analyse.
derudover udgør engagementet med administrationsselskabet en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 8, om at der skal stilles passende sikkerhed.
engagementets 1. rate på 3,81 mio. kr. blev således bevilget, uden at banken modtog nogen
form for sikkerhed. banken modtog i den forbindelse end ikke kaution fra
administrationsselskabets ejer.
engagementets 2. rate på 3,57 mio. kr. blev bevilget, selvom sikkerhedsværdien af de nu
stillede sikkerheder alene udgjorde 200.000 kr., en sikkerhed der endda højst usædvanligt var
finansieret som en del af lånet. det samlede blancoelement var således 7,45 mio. kr., svarende
til det fulde beløb, som administrationsselskabet med lånet på 7,65 mio. kr. havde fået råderet
over.
sagsøgte forsøger at begrunde bankens lån til administrationsselskabet med, at det var
"overordentlig godt sikret", blandt andet med henvisning til værdien af de pantsatte anparter i
k/s’et. sagsøgte henviser i den forbindelse endvidere til, at dka consult aps selv var villig
til at udstede et gældsbrev til administrationsselskabet mod pant i anparterne i k/s’et og gør i
den forbindelse gældende, at dette dokumenterer, at anparterne havde den påståede værdi.
dette bestrides blandt andet med henvisning til det … anførte om værdien af ejendommen og
k/s’et.
i øvrigt bemærkes, at dka consult aps netop ikke endte med at bære risikoen for
administrationsselskabets betalingsevne ved selv at udstede et gældsbrev til
administrationsselskabet, idet denne tabsrisiko blev overført til banken ved bankens
finansiering af købet. at dka consult aps tidligere i forløbet tilbød at modtage sikkerhed i
de omhandlende anparter, er således uden relevans for vurderingen af, om banken havde
passende sikkerhed.
endelig udgjorde engagementet med administrationsselskabet en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 7 og 9, om at kreditfaciliteter ydes på baggrund af låntagers
dokumenterede betalingsevne samt evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cash flow.
engagementet blev således ydet til et holdingselskab uden et cash flow. hertil bemærkes, at
en eventuel likviditetsmæssig positiv drift af ejendommen i k/s’et, ikke nødvendigvis
medfører, at administrationsselskabet havde et tilstrækkeligt cash flow. endvidere udgjorde
essex invest a/s' tilsagn af 3. september 2009 alene en likviditetsmæssig indeståelse over for
administrationsselskabet for et eventuelt underskud i k/s’et. denne indeståelse sikrede
således ikke, at der var et overskud i k/s’et, og derfor ej heller at der ville være frie midler,
der kunne anvendes til sikring af administrationsselskabets likviditet og cash flow. hertil
kommer, at banken ikke var påtaleberettiget i forhold til indeståelsen, idet denne alene var et
forhold mellem administrationsselskabet og essex invest a/s.
det gøres i forlængelse heraf gældende, at engagementets særlige baggrund skærper
vurderingen af, hvorvidt sagsøgte har handlet ansvarspådragende.
                                            - 1130 -
herunder for det første at engagementet sikrede sagsøgte lasse lindblads selskaber
dka/julemosegaard aps en betydelig fortjeneste.
såfremt retten måtte lægge til grund, at selskabet ikke opnåede en fortjeneste, så medførte
engagementet i hvert fald, at dka/julemosegaard aps undgik et betydeligt tab på den
mislykkedes midlertidige finansieringsaftale med centerplan a/s, idet anparterne i k/s’et,
som dka consult ville have været ejer af, hvis disse ikke var blevet solgt til
administrationsselskabet, viste sig at være værdiløse.
for det andet var kreditafdelingens kreditsagsbehandling vedrørende lånets 2. rate givet på
forhånd. sagsøgte henrik juul havde således allerede bevilget 1. rate - et blancolån på 3,57
mio. kr. - og bankens kreditafdeling fik derefter til opgave at "få det bedste ud af det" og få
fremstillet lånet som et forsvarligt engagement.
resultatet af kreditsagsbehandlingen var med andre ord givet på forhånd. dette bekræftes
bl.a. af sagsøgte henrik juuls e-mail af 26. august 2009 til bankens kreditchef …, hvori det
anføres: "når det er aftalt er vi jo bundet".
sagsøger gør således gældende, at den af sagsøgte i endeligt svarskrift, side 363 f. beskrevne
kreditsagsbehandling og de i den forbindelse fremlagte bilag, ikke kan tages som udtryk for,
at bankens kreditafdeling foretog en selvstændig og uafhængig kreditsagsbehandling og
kreditvurdering
den af sagsøgte beskrevne kreditsagsbehandling og de i den forbindelse fremlagte bilag
vedrører i øvrigt udelukkende lånets 2. rate, hvor banken var i en situation, hvor der allerede
var bevilget et blancolån på 3,57 mio. kr.
endelig understøtter bankens kreditchefs modstand mod engagementet også, at bevillingen af
engagementet var ansvarspådragende for de sagsøgte.
det bemærkes i forlængelse heraf, at carsten leveau var personlig konkurs på
bevillingstidspunktet. det faktum, at carsten leveau ifølge sagsøgte ”havde været en god
kunde, som havde tilført banken en betydelig indtjening”, er således uden betydning for
vurderingen af, om bevillingen af engagementet var forretningsmæssigt begrundet.
i øvrigt synes det bemærkelsesværdigt, at banken i april 2009 afslår et lille engagement med
administrationsselskabet …, men at et engagement få måneder senere, når initiativet kommer
fra sagsøgte lasse lindblad, og når sagsøgte lasse lindblad har en betydelig interesse i, at et
lån etableres, bliver bevilget uden videre.
sagsøgte har med henvisning til blandt andet brev af 29. maj 2009 fra carsten leveau til
banken, att. bankens kreditchef …, gjort gældende, at bankens lån til
administrationsselskabet kom i stand ved en henvendelse direkte fra carsten leveau til
bankens kreditchef. dette er imidlertid ikke en korrekt udlægning af brevet af 29. maj 2009.
det fremgår således udtrykkeligt af brevet, at det fremsendes "som aftalt". dette understøttes
endvidere af bankens kreditchefs e-mail af 29. maj 2009 til sagsøgte henrik juul …, som
dokumenterer, at der har været drøftelser mellem i hvert fald bankens kreditchef og sagsøgte
henrik juul forud for brevet fra carsten leveau.
                                            - 1131 -
det bestrides derfor, at lånet kom i stand via bankens kreditchef. i den forbindelse henvises
der endvidere til e-mail af 2. juni 2009 fra sagsøgte lasse lindblad til sagsøgte henrik juul
…, samt e-mail af 11. august 2009 fra sagsøgte lasse lindblads personlige assistent torben
lyst …, hvoraf det fremgår, at der har været drøftelser mellem de sagsøgte henrik juul og
lasse lindblad om engagementet.
disse e-mails dokumenterer således også, at engagementets etablering var et anliggende
mellem særligt sagsøgte henrik juul og sagsøgte lasse lindblad.
forholdet omkring engagementets etablering vil i øvrigt blive nærmere belyst ved
vidneafhøring af kreditchefen under hovedforhandlingen.
engagementet med administrationsselskabet af 1. august 2008 aps blev den 18. januar 2010
af finanstilsynet nævnt som eksempel på et udlånsengagement, hvor "der ikke er udvist
forsigtighed".
til illustration af sagsøgte lasse lindblads involvering i bankens engagement med
administrationsselskabet, henvises der særligt til, at lånet udsprang af en aftale indgået
mellem administrationsselskabet og sagsøgte lasse lindblads selskab dka, og at sagsøgte
lasse lindblad dermed havde en klar økonomisk interesse i engagementet. der henvises i
øvrigt til, at banken bevilling og etablering af engagementet skete i nært samarbejde med
sagsøgte lasse lindblads personlige assistent, torben lyst. at sagsøgte lasse lindblad
havde en betydelig egeninteresse i engagementet, understøttes også af den betydelige iver
torben lyst, som personlig assistent for sagsøgte lasse lindblad, udviste i forbindelse med
gennemførelsen af transaktionen.
sagsøgte lasse lindblads personlige, økonomiske interesse i engagementet udgør en
skærpende omstændighed.
der henvises endvidere til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 …, hvoraf fremgår,
at sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med engagementet …
for så vidt angår sagsøgte henrik juul gøres det sammenfattende gældende, at bevillingen af
engagementet var ansvarspådragende blandt andet som følge af, at engagementet på en række
punkter indebar en overtrædelse af bankens kreditpolitik. sagsøgte henrik juul måtte
endvidere indse, at sagsøgte lasse lindblad havde en åbenlys egeninteresse i sagen, hvilket
også i forhold til ansvarsvurderingen i forhold til sagsøgte henrik juul udgør en skærpende
omstændighed.
tab på engagementet udgør 7.360.000,00 kr.
16.4 investeringskreditter
16.4.1 de tabsgivende og uforsvarlige engagementer, som de sagsøgte er ansvarlige for,
er følgende (med henvisning til de afsnit, der indeholder sagsfremstilling):
      cc investment aps og cc finans aps
                                           - 1132 -
      flemming herrestrup sørensen
      lasse nørgaard
      investeringsselskabet af 1. juli 1998
      qvist herman aps
      mcs holding aps
      per bram nielsen og bram gruppen a/s
      danske industrihuse a/s
      henrik n. invest 1 aps
      ai holding aps
      strandgaard invest limited
16.4.2 engagementerne med awr holding aps … og kildegårdens åleopdræt a/s …
har ikke selvstændigt været tabsgivende.
16.4.3 engagementerne med lasse nørgaard, investeringsselskabet af 1. juli 1998 og
qvist herman aps blev bevilget af den tidligere direktør kåre breinholt.
engagementerne med danske industrihuse a/s …, henrik n. invest 1 aps … og ai
holding aps … blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de øvrige engagementer blev
(efter)bevilget af bestyrelsen.
det gøres gældende, at de sagsøgte er erstatningsansvarlige for det tab, som banken er
blevet påført som følge af de uforsvarlige og tabsgivende engagementer, som er blevet:
i) (efter)bevilget af de sagsøgte og resten af bestyrelsen, eller
ii) bevilget af den tidligere direktør kåre breinholt eller sagsøgte henrik juul i henhold
til den af bestyrelsen fastlagte bevillingspraksis.
de sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af bestyrelsen
i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev bevilget/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
                                          - 1133 -
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte - også i relation til den konkrete
uforsvarlighed - er ansvarlige for den retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af
investeringskreditter i banken herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger,
der blev meddelt af direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte
sammen med resten af bestyrelsen havde fastlagt herfor.
de enkelte investeringskreditter behandles enkeltvis i det følgende.
16.4.4 cc finans/investment aps
sagsøger gør gældende, at engagementet med cc investment aps og cc finans aps
var ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens
forretningsorden.
det gøres gældende, at de to kreditter til cc investment til køb af de pågældende
værdipapirer var investeringskreditter.
dette støttes særligt af følgende:
     •  definitionen i bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter
        m.v. (2006) …
     •  den almindelige forståelse af begrebet "investeringskredit",
     •  bankens egen karakteristik af de 6,275 mio. kr. som "finansiering af
        investeringspakke" og "finansieringen tilbydes som en lukket pakke" …,
     •  de 6,275 mio. kr. var identisk med bankens engagement med lasse nørgård,
        som blev benævnt "investeringskredit" …
det gøres gældende, at kassekreditten til cc finans var udtryk for finansiering af cc
finans' drift, hvilket var i strid med kreditpolitikkens pkt. 3.1.
det gøres endvidere gældende, at bankens engagement med cc finans indebar en
tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om passende sikkerhedsstillelse.
på tidspunktet for etableringen af engagementet med cc investment i november
2006/maj 2007 indeholdt kreditpolitikken af 3. oktober 2006 … således følgende krav
vedrørende investeringskreditter …:
"3.4 investeringskreditkunder
...
investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passede overdækning."
                                            - 1134 -
bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter m.v. (2006) …
indeholdt på dette tidspunkt tillige et krav om en sikkerhedsmargin på 120 % (punkt
1.4.1):
"niveau for sikkerhed; investeringskreditter må ikke etableres med mindre
sikkerhedsmargin end 120 % af det trukne beløb. dvs. kundens sikkerhedsstillelse skal
mindst udgøre 120 % af det trukne beløb."
det gøres gældende, at bankens engagement med cc investment indebar en
tilsidesættelse af såvel forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som
kreditpolitikkens pkt. 3.4, idet investeringskreditten på 6,275 mio. kr. blev etableret
med en blanco på 2,675 mio. kr., og idet investeringskreditter som altovervejende
hovedregel, ifølge kreditpolitikken, skulle være på fuldt dækket basis og med en
sikkerhedsmargin på 120 % i henhold til forretningsgangen.
det samme gør sig gældende for de 5 mio. kr., som blev etableret som ren blanco med
en blanco på 5 mio. kr.
blanco på det samlede engagement med cc investment på 11,125 mio. kr. var på 7,607
mio. kr.
sagsøger gør desuden gældende, at engagementet med cc investment - af samme grund
- indebar en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om passende sikkerhedsstillelse.
for så vidt angår de 5 mio. kr. var det forudsat, at denne kredit skulle overføres til
capinordic a/s' datterselskab csv invest aps. som oplyst på bestyrelsesmødet, var det
på den baggrund, at kreditten blev indstillet til bevilling.
dette skete aldrig.
det må lægges til grund, at den manglende overførsel af denne del af engagementet til
capinordic a/s' datterselskab csv invest aps var båret af banken uvedkommende
interesser.
kontoudskriften og kreditaftalen for de 5 mio. kr. dokumenterer endvidere, at kreditten
på de 5 mio. kr. blev etableret, stillet til rådighed og udnyttet af kunden, ca. 1 måned
forud for at forhøjelsen blev bevilget af bankens bestyrelse den 22. maj 2007.
dette var i strid med fil § 78, direktionsinstruksen og i det hele taget den sædvanlige
forretningsgang for bevilling af udlånsengagementer.
særligt for så vidt angår sagsøgte lasse lindblad gør sagsøger gældende, at sagsøgte
lasse lindblad i strid med fil §§ 73 og 78, indgik aftale med kunden om en
prolongering af engagementet. dette skete i øvrigt på et tidspunkt, hvor engagementet
var overgivet til retslig inkasso.
det gøres gældende, at de sagsøgte, der i deres egenskab af medlemmer af bankens
bestyrelse, bevilgede de konkrete engagementer til cc finans og til cc investment aps
i klar modstrid med centrale krav efter bankens kreditpolitik, og derved udsatte banken
for en væsentlig tabsrisiko, herved har handlet ansvarspådragende over for banken.
                                            - 1135 -
det bemærkes, at de sagsøgte som bestyrelsesmedlemmer bevilgede 2 identiske
engagementer (jf. engagementet med flemming herrestrup sørensen …) på
bestyrelsesmødet den 6. november 2006 … de sagsøgte fastlagde i kraft heraf bankens
praksis med bevilling af investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik, hvilken
praksis efterfølgende blev lagt til grund af direktionen.
sagsøgte lasse lindblad har i tillæg hertil handlet ansvarspådragende over for banken
som følge af overtrædelsen af fil § 73 og § 78 ved aftalen om prolongering af
engagementet.
tabet på engagementet udgør 6.480.676,52 kr. …
16.4.5 flemming herrestrup sørensen
sagsøger gør gældende, at engagementet med flemming herrestrup sørensen var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken, forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens
forretningsorden.
det gøres gældende, at engagementet ved etableringen i november 2006 var en
investeringskredit.
dette støttes særligt af følgende:
   definitionen i bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter
    m.v. (2006) … den almindelige forståelse af begrebet "investeringskredit"
   bankens egen karakteristik af engagementet som "finansiering af
    investeringspakke" og "finansieringen tilbydes som en lukket pakke" …
   identisk med bankens engagement med lasse nørgård, som blev benævnt
    "investeringskredit" …
på tidspunktet for etableringen af denne investeringskredit i november 2006 indeholdt
kreditpolitikken af 3. oktober 2006 således følgende krav vedrørende
investeringskreditter [sagsøgers understregninger]:
"3.4 investeringskreditkunder
...
investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passede overdækning."
bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter m.v. (2006) …
indeholdt på dette tidspunkt tillige et krav om en sikkerhedsmargin på 120 % (punkt
1.4.1):
"niveau for sikkerhed; investeringskreditter må ikke etableres medmindre
sikkerhedsmargin end 120 % af det trukne beløb. dvs. kundens sikkerhedsstillelse skal
mindst udgøre 120 % af det trukne beløb."
                                            - 1136 -
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel forretningsgangens
krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt. 3.4, idet
investeringskreditten på 13,6 mio. kr. blev etableret med en blanco på 5,8 mio. kr., og idet
investeringskreditter som altovervejende hovedregel, ifølge kreditpolitikken, skulle være på
fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grund - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
passende sikkerhedsstillelse.
kreditpolitikken bestemte i pkt. 9, at "det centrale element i enhver kreditvurdering er
kundens fundamentale evne til at betale sine forpligtigelser ud af sit cash flow. kundens
aktivmasse skal dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative
handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via sine aktiver at
kompensere for et længerevarende negativt cash flow".
kreditpolitikken bestemte i pkt. 7 og 8, at "sikkerhedsstillelsen kræves til afdækning af
risikoen for, at tilbagebetalingsevnen svigter" og "den usikkerhed, der knytter sig til
kundernes soliditet og fremtidig betalingsevne, skal afdækkes gennem en passende
sikkerhedsstillelse".
af bevillingsresuméet af 2. november 2006 … fremgår direkte, at "den skattepligtige formue
står knapt mål med forpligtigelsen", og at der ved engagementets bevilling henses til "den
betydelige merværdi der ligger i koncernen". en merværdi som ikke var realiseret, men som
alene var udtryk for kundens forventning.
flemming herrestrup sørensens evne til at tilbagebetale lånet blev således baseret på en
formue, som ikke stod mål med forpligtelsen, en forventning om fremtidig indtjening, som i
sagens natur ikke var dokumenteret, og en utilstrækkelig sikkerhedsstillelse med blanco på
5,8 mio. kr.
sagsøger gør på den baggrund gældende, at flemming herrestrup sørensens ikke havde en
dokumenteret tilbagebetalingsevne, herunder en aktivmasse, som dokumenterede en
tilstrækkelig likviditet, og at banken ikke modtog en passende sikkerhedsstillelse til
afdækning af risikoen for, at flemming herrestrup sørensens tilbagebetalingsevne svigtede.
det gøres gældende, at de sagsøgte, der i deres egenskab af medlemmer af bankens
bestyrelse bevilgede det konkrete engagement i klar modstrid med centrale krav efter
bankens kreditpolitik og derved udsatte banken for en væsentlig tabsrisiko, herved har
handlet ansvarspådragende overfor banken.
det bemærkes, at de sagsøgte som bestyrelsesmedlemmer bevilgede 2 identiske
engagementer (jf. engagementet med cc investment aps …) på bestyrelsesmødet den 6.
november 2006 … de sagsøgte fastlagde i kraft heraf bankens uforsvarlige praksis med
bevilling af investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik, hvilken praksis
efterfølgende blev lagt til grund af direktionen.
tabet på engagementet udgør 1.144.856,54 kr. …
                                           - 1137 -
16.4.6 lasse nørgård
sagsøger gør gældende, at engagementet med lasse nørgård var ansvarspådragende for
de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken og
forretningsgange vedrørende kreditgivning.
engagementet var ved etableringen i november 2006 en investeringskredit.
dette støttes særligt af følgende:
     definitionen i bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter
      m.v. (2006) …,
     den almindelige forståelse af begrebet "investeringskredit",
     engagementet blev udtrykkeligt benævnt "investeringskredit" …
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4 om, at en investeringskredit skal være på fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grunde - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
passende sikkerhedsstillelse.
ved engagementets etablering den 2. november 2006 var blanco 1,8 mio. kr.
ved bevillingen den 23. marts 2007 var blanco 513.000 kr.
den 23. marts 2007 blev engagementet blot formelt omdannet fra en kassekredit til en
investeringskredit.
der var tale om finansiering af de helt samme aktiver, og engagementet havde i øvrigt
ikke ændret karakteristika siden etableringen 4 måneder forinden i november 2006.
derudover indebar engagementet en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav til
privatkunders formue og soliditet, som indeholdt et krav om, at kunden havde en
soliditetsgrad på min. 25 %.
de af banken modtagne sparsomme oplysninger om lasse nørgårds økonomiske
forhold afslørede, at lasse nørgård - ifølge egne oplysninger - havde en soliditetsgrad i
niveau 16 %.
endelig indebar engagementet en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om, at
bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
engagementet blev bevilget på baggrund af kundens egen formueoversigt, hvori der som
en væsentlig post indgik en opskrivning af en ejendom, som der var taget forbehold for
fra en revisor.
                                            - 1138 -
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af
bestyrelsen, og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de
sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af bestyrelsen
i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den
retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken,
herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af
direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte sammen med resten af
bestyrelsen havde fastlagt herfor.
på den baggrund er de sagsøgte erstatningsansvarlige for det tab, der herved er blevet
påført banken.
tabet på engagementet udgør 3.741.597,10 kr. …
16.4.7 investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps
sagsøger gør gældende, at engagementet med investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps
var ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
engagementet var ved etableringen i november 2006 en investeringskredit.
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditten på 5,25 mio. kr. blev etableret med en blanco på 2,25 mio.
kr., og idet investeringskreditter som altovervejende hovedregel, ifølge kreditpolitikken,
skulle være på fuldt dækket basis.
                                             - 1139 -
engagementet indebar - af samme grunde - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
passende sikkerhedsstillelse. ved forhøjelsen af engagementet med 2,7 mio. kr. til køb af
anparter i k/s kongevejen m.fl. modtog banken pant i anparterne, som af banken blev
opgjort til 0 kr. forhøjelsen var således ren blanco.
endelig indebar engagementet en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om, at
bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
engagementet blev bevilget på baggrund af kundens egen formueoversigt, hvori der som
en væsentlig post indgik en opskrivning af en ejendom, som der var taget forbehold for
fra en revisor.
det bemærkes, at de sagsøgte som bestyrelsesmedlemmer bevilgede 2 identiske
engagementer … (cc investment aps) og …error! reference source not found.
(flemming herrestrup sørensen) på bestyrelsesmødet den 6. november 2006 …, der
fastlagde bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af investeringskreditter i
strid med bankens kreditpolitik.
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af
bestyrelsen, og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de
sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af bestyrelsen
i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den
retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken,
herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af
direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte sammen med resten af
bestyrelsen havde fastlagt herfor.
på den baggrund er de sagsøgte erstatningsansvarlige for det tab, der herved er blevet
påført banken.
tabet på engagementet udgør 7.214.508,94 kr. …
                                            - 1140 -
16.4.8 qvist herman aps
sagsøger gør gældende, at engagementet med qvist herman aps var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken og
forretningsgange vedrørende kreditgivning.
engagementet var ved etableringen i november 2006 en investeringskredit.
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3. 4, idet investeringskreditten på 6,25 mio. kr. blev etableret med en blanco på 2,65
mio. kr., og idet investeringskreditter som altovervejende hovedregel, ifølge
kreditpolitikken, skulle være på fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grunde - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
passende sikkerhedsstillelse.
det bemærkes, at de sagsøgte som bestyrelsesmedlemmer bevilgede 2 identiske
engagementer … (cc investment aps) og … (flemming herrestrup sørensen) på
bestyrelsesmødet den 6. november 2006 …, der fastlagde bankens uforsvarlige praksis
vedrørende bevilling af investeringskreditter i strid med bankens kreditpolitik.
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af bestyrelsen,
og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de sagsøgte bærer som
bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles ansvar for udlevelsen af den
i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur. det er således ikke af betydning for
de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af in-
vesteringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af bestyrelsen i
forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter, henholdsvis cc
investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding aps (3. oktober 2006),
og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per bram
nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli 2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for de
investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget af
direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den retsstridige og
uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken, herunder har et medansvar
for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af direktionen i overensstemmelse med den
praksis, som de sagsøgte sammen med resten af bestyrelsen havde fastlagt herfor.
på den baggrund er de sagsøgte erstatningsansvarlige for det tab, der herved er blevet påført
banken.
                                            - 1141 -
tab på engagementet udgør 4.492.242,14 kr. …
16.4.9 mcs holding aps
sagsøger gør gældende, at engagementet med mcs holding aps var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken,
forretningsgange vedrørende kreditgivning og bestyrelsens forretningsorden.
engagementet var en investeringskredit.
dette støttes særligt af følgende:
     definitionen i bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter
      m.v. (2006) …,
     den almindelige forståelse af begrebet "investeringskredit"
     "kreditten skal anvendes til finansiering af capee beviser", jf. kreditindstillingen
      …
få timer før bestyrelsens bevilling af denne investeringskredit den 3. oktober 2006
havde bestyrelsen på det konstituerende bestyrelsesmøde vedtaget kreditpolitikken af
samme dato … kreditpolitikken indeholdt følgende krav vedrørende
investeringskreditter …:
"3.4 investeringskreditkunder
...
investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passede overdækning."
bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter m.v. (2006) …
indeholdt på dette tidspunkt tillige et krav om en sikkerhedsmargin på 120 % (punkt
1.4.1):
"niveau for sikkerhed; investeringskreditter må ikke etableres med
mindre sikkerhedsmargin end 120 % af det trukne beløb. dvs. kundens
sikkerhedsstillelse skal mindst udgøre 120 % af det trukne beløb."
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditten på 15,5625 mio. kr. blev etableret med blanco på 3,276
mio. kr.
engagementet indebar - af samme grund - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav
om passende sikkerhedsstillelse.
                                          - 1142 -
kreditpolitikken bestemte i pkt. 9, at "det centrale element i enhver kreditvurdering er
kundens fundamentale evne til at betale sine forpligtigelser ud af sit cash flow. kundens
aktivmasse skal dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative
handelsforhold, stigende renter o.l. alternativt skal kunden være i stand til via sine
aktiver at kompensere for et længerevarende negativt cash flow".
kreditpolitikken bestemte i pkt. 7 og 8, at "sikkerhedsstillelsen kræves til afdækning af
risikoen for, at tilbagebetalingsevnen svigter" og "den usikkerhed, der knytter sig til
kundernes soliditet og fremtidig betalingsevne, skal afdækkes gennem en passende
sikkerhedsstillelse".
det gøres endvidere gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens krav om dokumenteret tilbagebetalingsevne. mcs havde en
egenkapital på 3,667 mio. kr. kreditten skulle tilbagebetales den 15. april 2007, hvor
kreditten skulle refinansieres. de af banken modtagne sikkerheder var ikke
tilstrækkelige til at kunne afdække risikoen for, at tilbagebetalingsevnen svigtede.
endelig udgjorde bevillingen en tilsidesættelse af kreditpolitikkens dokumentationskrav
(punkt 6). den oprindelige etablering af kreditten på 15,5625 mio. kr. skete på et
tidspunkt, hvor der endnu ikke var etableret en kreditafdeling eller ansat en kreditchef,
og de efterfølgende overtræk i maj og december 2007 på samlet ca. 18,8 mio. kr. blev
tilladt, uden at bankens kreditafdeling havde haft mulighed for forinden at foretage en
vurdering.
den oprindelige bevilling af kreditten fandt sted samme dag som sagsøgte lasse
lindblad, der var medlem af bankens bestyrelse, og bankens daværende direktør kåre
breinholt, udarbejdede kreditindstillingen af 3. oktober 2006 …
ved de 2 overtræk i maj 2007 på samlet ca. 10,3 mio. kr. blev kreditindstillingen …
først udarbejdet efterfølgende, den 7. juni 2007. og overtrækket i december 2007 på ca.
8,5 mio. kr. blev tilladt på baggrund af en anmodning herom fra sagsøgte lasse
lindblad, og uden at der blev udarbejdet en kreditindstilling af bankens kreditafdeling.
sagsøger gør gældende, at den efterfølgende og den manglende udarbejdelse af kredit-
indstillinger var udtryk for, at overtrækkene blev bevilget efterfølgende henholdsvis på
forhånd, og uden at bankens kreditafdeling forinden fik mulighed for at foretage en
vurdering heraf.
sagsøgte lasse lindblad blandede sig aktivt i bankens engagement med mcs, i klar
strid med fil § 73. der henvises særligt til følgende forhold:
af kreditindstillingen af 3. oktober 2006 …, hvor sagsøgte lasse lindblad var anført
som "kundeansvarlig", og som blev underskrevet af sagsøgte lasse lindblad, fremgår, at
der allerede var indgået en aftale med mcs om etablering af kreditten.
på bestyrelsesmødet den 22. maj 2007 … hvor sagsøgte henrik juul orienterede
bestyrelsen om, at mcs var i overtræk med ca. 6,5 mio. kr., oplyste sagsøgte lasse
lindblad, "at der er tale om en midlertidig forhøjelse af engagementet, hvilket er
indskærpet over for debitor". denne midlertidige forhøjelse (overtræk) blev imidlertid
først bevilget efterfølgende den 7. juni 2007 … sagsøgte lasse lindblads oplysning kan
                                         - 1143 -
ikke forstås på anden måde, end at overtrækket reelt var blevet bevilget forinden af
sagsøgte lasse lindblad.
det var sagsøgte lasse lindblad, der ultimo december 2007 førte en e-
mailkorrespondance med mark szigethy … vedrørende bevilling af det tredje overtræk
på ca. 8,5 mio. kr. til mcs.
sagsøgte lasse lindblad blandede sig i bankens tvangsrealisering af de modtagne
sikkerheder …
sagsøgte lasse lindblads indblanding hindrede i det hele taget bankens kreditafdeling i
at udføre deres arbejde. dette gælder både for så vidt angår kreditvurderingen af kunden
i forbindelse med bevillingen af kreditten og de efterfølgende overtræk og efterfølgende
i forbindelse med engagementets afvikling.
det er for så vidt underordnet, om sagsøgte lasse lindblads indblanding i bankens
tvangsrealisering af de modtagne sikkerheder stod på blot én enkelt dag eller i en
længere periode. sagsøgte lasse lindblad var ikke berettiget til på nogen måde, at
blande sig i bankens kreditafdelings tvangsrealisering af de modtagne sikkerheder, som
ej heller tjente bankens interesser. sagsøgte lasse lindblads indblanding var i strid med
fil § 73.
det gøres gældende, at de sagsøgte, der i deres egenskab af bestyrelsesmedlemmer
bevilgede engagementet til mcs i klar modstrid med centrale krav efter bankens
kreditpolitik, og i den forbindelse udsatte banken for en væsentlig tabsrisiko, har
handlet ansvarspådragende overfor banken.
de sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken i øvrigt et med bankens
direktion fælles ansvar for den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at bevillingerne af
selve overtrækkene på samlet ca. 18,8 mio. kr. blev foretaget af sagsøgte henrik juul.
hertil kommer, at sagsøgte lasse lindblad i markant grad aktivt blandede sig i bankens
engagement med mcs, herunder i relation til de bevilgede overtræk, i klar strid med fil
§ 73. det gøres gældende, at sagsøgte lasse lindblad også som følge heraf har handlet
ansvarspådragende overfor banken.
sagsøgte claus ørskov bærer som bestyrelsesformand et ansvar for sagsøgte lasse
lindblads indblanding i bankens engagement med mcs. det noteres i den forbindelse,
at sagsøgte claus ørskov ikke har nedlagt en friholdelsespåstand over for sagsøgte
lasse lindblad, hverken i relation til dette konkrete engagement eller generelt for så
vidt angår sagsøgte lasse lindblads retsstridige indblanding i bankens drift, jf. fil § 73
og afsnit error! reference source not found. ovenfor.
tab på engagementet udgør 12.386.394,83 kr. …
16.4.10 per bram nielsen og bram gruppen a/s
                                           - 1144 -
sagsøger gør gældende, at engagementet med per bram nielsen og bram gruppen a/s
var ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
bankens engagementer med per bram nielsen og bram gruppen omfattede i
kronologisk rækkefølge særligt følgende bevillinger:
1) 25 mio. kr. til per bram nielsen, den 19. januar 2007
2) 50 mio. kr. til bram gruppen, den 11. december 2007
3) 5 mio. kr. til per bram nielsen, den 8. juli 2007, som et overtræk til tegning af aktier
     i olicom a/s
der er enighed mellem parterne om, at engagementerne var investeringskreditter.
det gøres gældende, at engagementet med per bram nielsen indebar flere
tilsidesættelser af kreditpolitikken:
kreditpolitikken af 3. oktober 2006 … indeholdt i punkt 3.4 følgende særlige
bestemmelse vedrørende investeringskreditter:
"investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på fuldt
dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passede overdækning."
bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter m.v. (2006) …
indeholdt på dette tidspunkt tillige et krav om en sikkerhedsmargin på 120 % (punkt
1.4.1): "niveau for sikkerhed; investeringskreditter må ikke etableres med mindre
sikkerhedsmargin end 120 % af det trukne beløb. dvs. kundens sikkerhedsstillelse skal
mindst udgøre 120 % af det trukne beløb."
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditten på 25 mio. kr. blev etableret med blanco på 4 mio. kr., og
idet investeringskreditter som altovervejende hovedregel, ifølge kreditpolitikken …,
skulle være på fuldt dækket basis.
engagementet med per bram nielsen indebar - af samme grund - en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens krav om passende sikkerhedsstillelse.
de sagsøgte bevilgede derudover engagementet til trods for, at per bram nielsen
nægtede at udlevere oplysninger til banken om sine økonomiske forhold. dette var i
strid med kreditpolitikkens pkt. 6 om dokumentationskrav, som fordrer, at bevilling af
kreditfaciliteter til privatkunder skal baseres på en grundig analyse af kundens
årsopgørelse og eventuel indkomst- og formueopgørelse.
af samme grund indebar engagementet en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
dokumenteret tilbagebetalingsevne (pkt. 7), kreditpolitikkens krav om
tilbagebetalingsevne (pkt. 9), samt kreditpolitikkens krav til privatkunders formue og
soliditet (pkt. 3.3).
                                          - 1145 -
at banken eventuelt senere modtog de relevante oplysninger, hvilket i øvrigt er
udokumenteret, disculperer ikke.
for så vidt angår det tilladte overtræk på 5 mio. kr. den 8. juli 2007 til køb af aktier i
olicom a/s, bemærkes, at overtrækket blev tilladt, uden at bankens kreditafdeling
forinden foretog en vurdering, jf. e-mailkorrespondance af 9. juli 2008 mellem
kreditchefen, kreditkonsulent tina jørgensen og afdelingschef for bankens markets-
afdeling søren hansen … og kreditchefens e-mail af 9. juli 2008 til sagsøgte henrik
juul … der blev ikke udarbejdet en kreditindstilling af bankens kreditafdeling. dette
indebærer en tilsidesættelse af kreditpolitikkens dokumentationskrav. det er for så vidt
underordnet, at overtrækket senere formelt blev inddækket ved overførsel til bram
gruppens konto i banken. det erindres, at capinordic a/s havde en betydelig interesse i
at sikre tegningen af aktier i olicom a/s i juli 2008, jf. … ovenfor om
eurotrust/olicom-transaktionen.
for så vidt angår engagementet med bram gruppen, som også var en investeringskredit,
gøres det tillige gældende, at forudsætningerne for investeringskreditten om, at der
skulle investeres i likvide aktier i form c20/c30-aktier, kravet om spredning, og den
aftalte stop/loss, der dannede grundlaget for bevillingen af investeringskreditten, ikke
blev iagttaget og håndhævet af banken …
bram gruppen investerede i andre mindre likvide aktier, tilsidesatte kravet om
spredning, og den aftalte (og manuelle) stop/loss blev ikke håndhævet.
finanstilsynet kritiserede den 18. januar 2010 bankens mangelfulde opfølgning i
engagementet med bram gruppen a/s i strid med fil § 71, stk. 1, nr. 3 …
det gøres gældende, at de sagsøgte, der i deres egenskab af bestyrelsesmedlemmer
bevilgede engagementet til per bram nielsen og bram gruppen i klar modstrid med
centrale krav efter bankens kreditpolitik, og i den forbindelse udsatte banken for en
væsentlig tabsrisiko, har handlet ansvarspådragende over for banken.
de sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at bevillingen af
overtrækket på 5 mio. kr. til per bram nielsens køb af aktier i olicom a/s, blev
foretaget af sagsøgte henrik juul, og at betingelserne for bram gruppens
investeringskredit ikke blev håndhævet.
der henvises endvidere til sagsøgte henrik juuls brev af 20. januar 2010 hvoraf fremgår,
at sagsøgte lasse lindblad skulle spille en vis rolle i forbindelse med engagementet …
tab på engagementet udgør 36.277.431,09 kr. …
16.4.11 danske industrihuse a/s (henrik schimming)
                                           - 1146 -
sagsøger gør gældende, at engagementet med danske industrihuse a/s var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
engagementet var ved etableringen i marts 2007 en investeringskredit.
dette støttes særligt af følgende:
   definitionen i bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter
    m.v. (2006) …,
   den almindelige forståelse af begrebet "investeringskredit"
   bankens egen karakteristik af engagementet som en "investeringskredit"
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditten på 5 mio. kr. blev etableret med en blanco på 1,16 mio.
kr., og idet investeringskreditter som altovervejende hovedregel, ifølge kreditpolitikken,
skulle være på fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grunde - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
passende sikkerhedsstillelse.
engagementet indebar derudover en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav til
privatkunders formue og soliditet, som indebar et krav om, at kunden havde en
soliditetsgrad på min. 25 %.
af kreditindstillingen fremgår, at henrik schimming pr. 31. december 2005 havde en
formue på ca. 13 mio. kr. på en balance på ca. 107 mio. kr. (uden opskrivninger),
svarende til en soliditetsgrad på ca. 12 %.
endelig indebar engagementet en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om, at
bevilling af kreditfaciliteter skal ske på et fyldestgørende beslutningsgrundlag.
engagementet blev bevilget i marts 2007 på baggrund af gamle oplysninger om kundens
økonomi pr. 31. december 2005.
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af
bestyrelsen, og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de
sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
in-vesteringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af
bestyrelsen i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
                                          - 1147 -
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den
retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken,
herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af
direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte sammen med resten af
bestyrelsen havde fastlagt herfor.
på den baggrund er de sagsøgte erstatningsansvarlige for det tab, der herved er blevet
påført banken.
tab på engagementet udgør 2.366.448,20 kr. …
16.4.12 henrik n invest 1 aps
sagsøger gør gældende, at engagementet med henrik n invest aps var
ansvarspådragende for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken og forretningsgange vedrørende kreditgivning.
engagementet var ved etableringen i november 2007 en investeringskredit.
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditten på 12,5155 mio. kr. blev etableret med en blanco på 7,316
mio. kr. og idet investeringskreditter som altovervejende hovedregel ifølge
kreditpolitikken, skulle være på fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grund - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav
om passende sikkerhedsstillelse.
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af
bestyrelsen, og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de
sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
in-vesteringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af
bestyrelsen i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
                                          - 1148 -
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den
retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken,
herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af
direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte sammen med resten af
bestyrelsen havde fastlagt herfor.
på den baggrund er de sagsøgte erstatningsansvarlige for det tab, der herved er blevet
påført banken.
tab på engagementet udgør 10.993.410,98 kr. …
16.4.13 ai holding aps
sagsøger gør gældende, at engagementet med ai holding aps var ansvarspådragende
for de sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken og
forretningsgange vedrørende kreditgivning.
parterne er enige om, at de 5 mio. kr., der blev bevilget til ai som en investeringskredit
til køb af "core pick" aktier, var en investeringskredit.
kreditten på 2 mio. kr. til ai's investering i unoterede aktier i comwir a/s var ligeledes
en investeringskredit.
sagsøger er enig med de sagsøgte i, at det havde været hensigtsmæssigt, hvis banken
havde adskilt kreditten på de 2 mio. kr. til ai' investering i unoterede aktier i comwir
a/s fra kreditten på de 3 mio. kr. til overtagelse af engagement i danske bank.
det forhold, at investeringskreditten på de 2 mio. kr. blev placeret på samme konto som
kreditten på de 3 mio. kr. til overtagelse af engagement i danske bank, og at kreditten
på de 2 mio. kr. ikke af banken blev benævnt "investeringskredit", fratager imidlertid
ikke kreditten på de 2 mio. kr. sin karakter af at være udtryk for lånefinansieret
investering, som stiller samme krav til den af banken modtagne sikkerhed.
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditterne på samlet 7 mio. kr. blev etableret med en blanco på
                                          - 1149 -
1,849 mio. kr., og idet investeringskreditter som altovervejende hovedregel, ifølge
kreditpolitikken, skulle være på fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grund og henset til at blanco var 4,849 mio. kr. på det
samlede engagement på 10 mio. kr. - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav om
passende sikkerhedsstillelse.
de sagsøgtes ansvar omfatter både de investeringskreditter der blev bevilget af
bestyrelsen, og de investeringskreditter der blev bevilget af sagsøgte henrik juul. de
sagsøgte bærer som bestyrelsesmedlemmer i banken et med bankens direktion fælles
ansvar for udlevelsen af den i fællesskab etablerede generelt uforsvarlige kreditkultur.
det er således ikke af betydning for de sagsøgtes erstatningsansvar, at der er tale om
bevillinger foretaget af sagsøgte henrik juul.
i den forbindelse bemærkes det, at bankens uforsvarlige praksis vedrørende bevilling af
in-vesteringskreditter i strid med bankens kreditpolitik netop blev fastlagt af
bestyrelsen i forbindelse med etablering af de første engagementer/investeringskreditter,
henholdsvis cc investment aps og cc finans aps (3. oktober 2006), mcs holding
aps (3. oktober 2006), og flemming herrestrup sørensen (6. november 2006).
den uforsvarlige praksis blev konsekvent videreført af bestyrelsen i forbindelse med de
efterfølgende investeringskreditter, der blev meddelt/efterbevilget af bestyrelsen (per
bram nielsen og bram gruppen (januar 2007) og strandgaard invest limited (maj/juli
2008)).
endvidere blev bestyrelsen løbende holdt underrettet om grundlag, vilkår og rammer for
de investeringskreditter, der i perioden fra den 7. november 2006 og senere blev bevilget
af direktionen.
også på den baggrund gøres det gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for den
retsstridige og uforsvarlige praksis for bevilling af investeringskreditter i banken,
herunder har et medansvar for de uforsvarlige bevillinger, der blev meddelt af
direktionen i overensstemmelse med den praksis, som de sagsøgte sammen med resten af
bestyrelsen havde fastlagt herfor.
på den baggrund er de sagsøgte erstatningsansvarlige for det tab, der herved er blevet
påført banken.
tab på engagementet udgør 3.463.932,82 kr. …
16.4.14 strandgaard invest limited
sagsøger gør gældende, at engagementet med strandgaard var ansvarspådragende for de
sagsøgte og indebar tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken og
forretningsgange vedrørende kreditgivning.
sagsøger gør gældende, at de to engagementer med strandgaard begge var
investeringskreditter.
                                             - 1150 -
dette støttes særligt af følgende:
      definitionen i bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter
       m.v. (2006) …
      den almindelige forståelse af begrebet "investeringskredit"
      "mellemfinansiering til køb af capee-beviser"
      "mellemfinansiering til køb af capinordic-aktier".
kreditpolitikken af 11. december 2007 og 17. juni 2008 indeholdt i punkt 3.4 følgende
særlige bestemmelse om investeringskreditter …:
"investeringskreditengagementer skal som altovervejende hovedregel være på
fuldt dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passende overdækning,
således at engagementet efter bankens opgørelsesregler har blanco kr. 0, jf.
punkt 8 sikkerhedsbedømmelse.
det er et krav til et investeringskreditkredsløb, at:
• der til enhver tid skal være en spredning på minimum 5 værdipapirer i porteføljen, og at
intet værdipapir må udgøre mere end 20 % af den samlede værdipapirbeholdning."
bankens forretningsgang for kreditgivning - investeringskreditter m.v. (2006) …
indeholdt på dette tidspunkt tillige et krav om en sikkerhedsmargin på 120 % (punkt
1.4.1):
"niveau for sikkerhed; investeringskreditter må ikke etableres med
mindre sikkerhedsmargin end 120 % af det trukne beløb. dvs. kundens
sikkerhedsstillelse skal mindst udgøre 120 % af det trukne beløb."
det gøres gældende, at engagementet indebar en tilsidesættelse af såvel
forretningsgangens krav om en sikkerhedsmargin på 120 % som kreditpolitikkens pkt.
3.4, idet investeringskreditterne på 60 henholdsvis 20 mio. kr. blev etableret med blanco
på 13,836 henholdsvis 4,836 mio. kr., og idet investeringskreditter som altovervejende
hovedregel, ifølge kreditpolitikken, skulle være på fuldt dækket basis.
engagementet indebar - af samme grund - en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav
om passende sikkerhedsstillelse.
det gøres endvidere gældende, at engagementet med strandgaard indebar en
tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 3.4, idet investeringskreditten ikke opfyldte
kreditpolitikkens krav om spredning på minimum fem værdipapirer og krav om, at intet
værdipapir udgør mere end 20 % af den samlede værdipapirbeholdning.
engagementet med strandgaard indebar derudover en tilsidesættelse af
kreditpolitikkens pkt. 6 …, idet der ikke var indleveret materiale, der gjorde det muligt
                                           - 1151 -
at bedømme strandgaards økonomiske forhold. dette støttes af bestyrelsens kritik af de
manglende økonomiske oplysninger på bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 …
af de samme grunde indebar engagementet en tilsidesættelse af kreditpolitikkens krav
til dokumenteret tilbagebetalingsevne. kravet til dokumenteret tilbagebetalingsevne blev
påpeget af sagsøgte lasse lindblad på bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 …
det gøres endelig gældende, at bankens engagement med strandgaard indebar en
tilsidesættelse af kreditpolitikkens pkt. 1 …, idet banken blev påført en væsentlig
tabsrisiko.
de sagsøgte har gjort gældende, at banken blev bedre stillet ved at yde strandgaard
kreditterne på samlet 86 mio. kr., fordi banken i forvejen havde en markedsrisiko af
samme størrelse på de omhandlede værdipapirer.
dette er ikke korrekt.
     det er korrekt, at der for så vidt angår capee-foreningsbeviserne var tale om
      foreningsbeviser, som banken i forvejen ejede og derfor havde en markedsrisiko
      på, svarende til kursværdien af capee-foreningsbeviserne.
      ved bevillingen af kreditten på 66 mio. kr. til strandgaard konverterede banken
      således en markedsrisiko på ca. 65,2 mio. kr. (jf. kreditindstillingen, …) til en
      kreditrisiko på 66 mio. kr. strandgaards egenbetaling på 3,5 mio. kr. lå ud over de
      66 mio. kr.
      dette førte ikke til en bedre stilling for banken.
      capee-foreningsbeviserne blev hverken mere eller mindre omsættelige, blot fordi
      de blev solgt til strandgaard.
     for så vidt angår de 2 mio. stk. capinordic a/s-aktier ejede banken i forvejen blot
      ca. 1,4 mio. stk. resten købte banken op med henblik på at kunne levere disse til
      strandgaard.
      der var således ikke tale om, at banken i forvejen havde en markedsrisiko på
      samtlige de 2 mio. stk. aktier., men alene på maksimalt de ca. 1,4 mio. stk.
      bankens markedsrisiko på capinordic a/s-aktierne, svarende til kursværdien, var
      dermed ca. 13,44 mio. kr. (1,4 mio. stk. til kurs 9,60).
      ved bevillingen af kreditten på 20 mio. kr. til strandgaard konverterede banken
      således en markedsrisiko på ca. 13,44 mio. kr. til en kreditrisiko på 20 mio. kr.
      strandgaards egenbetaling på 5 mio. kr. lå udover de 20 mio. kr.
      dette førte heller ikke til en bedre stilling for banken.
      strandgaard kunne i øvrigt have købt de samme aktier til børskursen for samlet ca.
      19 mio. kr. og derved have sparet ca. 6 mio. kr.
                                           - 1152 -
       da strandgaard selv kom med 5 mio. kr., ville banken i en sædvanlig situation -
       hvor kunden købte aktierne til markedsprisen - have finansieret de resterende 14
       mio. kr. mod at modtage pant i aktierne, som ville have en sikkerhedsværdi på 15,2
       mio. kr. (80 % af 19 mio. kr.). dermed ville investeringskreditten også have været
       på fuldt dækket basis, jf. om dette krav ovenfor.
      samlet "vekslede" banken en markedsrisiko på 78,64 mio. kr. til en kreditrisiko på
       samlet 86 mio. kr. kreditten blev trukket med ca. 82 mio. kr. på sit højeste.
direktionsinstruksen bestemmer, at det alene er i "presserende tilfælde, hvor
bestyrelsens godkendelse ikke kan indhentes", at direktionen kan foretage bevillinger,
som rækker ud over bemyndigelsen i direktionsinstruksen, og at "sådanne bevillinger
skal forelægges for bestyrelsen på det førstkommende bestyrelsesmøde, dog senest 4
uger efter bevillingen".
sagsøger er ikke bekendt med hvilke forhold det var der gjorde, at kreditterne til
strandgaard var "presserende".
hertil kommer, at sagsøgte henrik juuls bevilling af kreditten på 20 mio. kr. til
mellemfinansiering af strandgaards køb af aktier i capinordic a/s først blev forelagt for
bestyrelsen 5 uger efter bevillingen, hvilket var i strid med direktionsinstruksen.
det tilføjes, at bankens kreditindstilling først blev udarbejdet, efter at banken - under
sagsøgte lasse lindblads indblanding - havde opkøbt aktierne til levering til
strandgaard.
det gøres gældende, at de sagsøgte, der i deres egenskab af bestyrelsesmedlemmer
(efter)bevilgede engagementet til strandgaard i klar modstrid med centrale krav efter
bankens kreditpolitik, og i den forbindelse udsatte banken for en væsentlig tabsrisiko,
har handlet ansvarspådragende over for banken.
det fremgår af bestyrelsesmødereferatet af 20. maj 2008 …, at engagementet blev
(efter)bevilget på trods af, at bestyrelsen var opmærksom på og udtrykte undren over, at
der ikke forelå oplysninger om debitors tilbagebetalingsevne. dette må anses for en
skærpende omstændighed.
det må tillige anses for en skærpende omstændighed, at engagementet blev etableret
efter finanstilsynets brev af 24. juni 2008, hvor finanstilsynet netop påpegede, at
bankens store engagementer var af ringe bonitet, at sikkerhederne var for ringe og
opfølgningen på engagementer mangelfuld.
finanstilsynet nævnte den 18. januar 2010 strandgaard invest limited som eksempel på
et tilfælde, hvor der var konstateret fejlagtige informationer i bl.a. kreditindstillingerne
…
finanstilsynet har tilsvarende efterfølgende kritiseret bankens ledelse for ikke at
iværksætte de fornødne foranstaltninger i relation til bankens situation i perioden efter
medio 2008.
                                          - 1153 -
advokat thomas kjøllers gennemgang af blandt andet dette udlånsengagement i oktober
2008 … fastslog, at engagementet var bonitetsmæssigt svagt ...
tab på engagementet udgør 28.348.788,30 kr. på engagementet med oprindeligt
strandgaard og senere omlagt til strandgaard management a/s …
16.5 øvrige tab
det gøres i tillæg hertil gældende, at salget af foreningsbeviserne i capee til kurs 66 2/3
til vagner holding aps indebar en ansvarspådragende begunstigelse af vagner holding
aps med et samlet tab på 36,2 mio. kr. for banken til følge, da salget ikke skete på
markedsmæssige vilkår ...
det gøres gældende, at de sagsøgte tillige er erstatningsansvarlige over for banken for
dette tab.
17. årsagssammenhæng og adækvans
17.1 generelt
det gøres gældende, at der er årsagssammenhæng og adækvans mellem det banken
påførte tab og de sagsøgtes ansvarspådragende adfærd i deres egenskab af
bestyrelsesmedlemmer i banken.
det gøres gældende, at de sagsøgte i kraft af deres uforsvarlige adfærd i
tilrettelæggelsen og eksekveringen af bankens forretningsmodel, ved bankens
organisering samt ved bankens drift, herunder ved den uforsvarlige udlånspraksis, er
erstatningsansvarlige for det banken i denne sammenhæng påførte tab.
de uforsvarlige udlån har medført et tab for banken, idet bankens udlånskunder ikke
har kunnet tilbagebetale de pågældende lån. hvis de omhandlede udlån ikke havde været
ydet eller havde været ydet på et forsvarligt grundlag, ville banken ikke være gået
konkurs og/eller have lidt det tab, som kræves erstattet. der er derfor årsagsforbindelse
mellem de sagsøgtes ansvarspådragende adfærd og bankens tab.
tab opstået som følge af, at låntagere ikke kan tilbagebetale lån, der er ydet på et
uforsvarligt grundlag, er ligeledes en påregnelig følge af de sagsøgtes
ansvarspådragende adfærd.
                                            - 1154 -
17.2 finanskrisen
de sagsøgte påberåber sig finanskrisen som en disculperende og/eller tabsreducerende
omstændighed.
det gøres gældende, at finanskrisen og/eller roskilde banks økonomiske sammenbrud er
uden betydning for vurderingen af, hvorvidt der foreligger det fornødne ansvarsgrundlag i
relation til de sagsøgte.
det afgørende er derimod, at de sagsøgte har handlet uforsvarligt i ledelsen af banken, hvilket
har påført banken et tab, hvorimod banken ikke ville være påført dette tab, såfremt de
sagsøgte havde handlet forsvarligt i ledelsen af banken.
det er således eksempelvis ikke finanskrisens "skyld",
at     der ikke blev etableret en forsvarlig kreditorganisation i banken,
at     bankens kreditafdeling var underbemandet og led af mangel på seniorkapacitet,
at     bankens formelle organisering og kompetencefordeling ikke blev efterlevet i
       bankens daglige drift,
at     medlemmer af bankens bestyrelse, og herunder særligt sagsøgte lasse lindblad,
       aktivt deltog i den daglige drift i strid med reglerne i fil,
at     banken i sin udlånsvirksomhed, helt generelt, på uforsvarlig vis, konsekvent
       tilsidesatte kreditpolitikken og den deri fastlagte risikoprofil for bankens
       kreditgivning, samt relevante forretningsgange og bestyrelsens forretningsorden,
at     medlemmerne af bankens bestyrelse, og herunder særligt sagsøgte lasse lindblad,
       i forbindelse med den aktive deltagelse i bankens daglige drift, tilskyndede
       bankens kreditmedarbejdere til at tilsidesætte bankens kreditpolitik og dermed
       tilskyndede til en kreditkultur, hvor en konsekvent tilsidesættelse heraf blev en del
       af bankens daglige drift,
at     de sagsøgte har medvirket til at indstifte, at kreditpolitikkens hovedregel for
       kreditvurdering (cash flow) blev afløst af kreditpolitikkens undtagelse
       (egenkapital), hvilket gjorde bankens kreditgivning langt mere risikobetonet, end
       det var forudsat i kreditpolitikken og gav anledning til store tab for banken,
at     der blandt udlånsengagementerne var en meget betydelig overrepræsentation af
       udlånsengagementer med tilknytning til fast ejendom på trods af den hermed
       forbundne skæve brancheopdeling og risikoeksponering og på trods af
       finanstilsynets udtrykkelige advarsler vedrørende ejendomseksponering,
at     mange af udlånsengagementerne var karakteriseret ved at have en væsentlig usikret
       del (blancoelement),
at     de tilfælde, hvor der er taget initiativ til at opnå sikkerhed for bankens
       udlånsengagementer, er karakteriseret ved, at der ofte blev taget pant i aktier og
       ikke i det underliggende aktiv, som banken havde været med til at finansiere, der
       ofte var tale om pant i illikvide aktier, samt det, i de tilfælde, hvor der er taget pant
       i det underliggende aktiv, jævnligt ses, at pantet havde 2. eller 3. prioritet med den
                                             - 1155 -
      konsekvens, at det ofte ville være meget likviditetskrævende for banken at træde
      til sit pant,
at    bankens kreditsagsbehandling generelt har været mangelfuld og generelt skete på
      et uforsvarligt beslutningsgrundlag, herunder at de af bankens kreditafdeling
      udarbejdede kreditindstillinger ofte blev udarbejdet udelukkende på basis af
      offentligt tilgængeligt materiale og/eller utilstrækkelig og urevideret
      dokumentation modtaget af bankens ledelse i forbindelse med de indledende
      forhandlinger med kunden,
at    lån i flere tilfælde blev bevilget af de sagsøgte eller bestyrelsen, selv om
      kreditchefen ikke anbefalede det eller slet og ret frarådede det,
at    sagsøgte lasse lindblad har haft personlig interesse i flere af de engagementer,
      der er blevet ydet,
at    flere udlån er blevet givet på uforsvarligt grundlag på baggrund af forventning om
      afledte forretninger,
at    bankens udlånsengagementer generelt var af dårlig bonitet,
at    låneprovenuet, ved flere af bankens udlånsengagementer, er kommet capinordic
      a/s direkte eller indirekte til gode, samtidig med at banken er blevet efterladt med
      et tab eller en risiko for at lide et tab på udlånsengagementet, og
at    den uforsvarlige udlånspraksis blev fortsat igennem hele bankens levetid på trods
      af gentagne advarsler og påtaler fra finanstilsynet.
såfremt de sagsøgte havde ageret forsvarligt i ledelsen af banken, herunder i relation til
bankens udlånspraksis, ville de risikobetonede og uforsvarlige lån ikke være blevet
bevilget. alternativt ville lån være blevet bevilget på forsvarlige vilkår, herunder i form
af betryggende sikkerhed. i så fald ville banken ikke være gået konkurs eller være
blevet påført det herved lidte tab.
da de sagsøgte således på uforsvarlig og ansvarspådragende vis har eksponeret bankens
risiko for tab, kan de sagsøgte naturligvis ikke påberåbe sig det forhold, at risikoen
aktualiseres, som en disculperende omstændighed.
det bemærkes, at de regler og interne retningslinjer, som de sagsøgte på
ansvarspådragende vis konsekvent og systematisk har forbrudt sig imod, netop har til
formål at sikre en finansiel stabilitet derved, at banker og finansielle virksomheder
drives og ledes på en forsvarlig måde som et værn mod væsentlige risici og tab, bl.a.
som følge af markedsmæssige og konjunkturmæssige udsving.
det gøres endvidere gældende, at finanskrisen tilsvarende er uden betydning for
opgørelsen af tabet på baggrund af de sagsøgtes ansvarspådragende adfærd, da
finanskrisen er en begivenhed, som ikke kan begrunde tabsreduktion.
sagsøger gør gældende, at de sagsøgte er erstatningsansvarlige for samtlige de lidte tab
uden hensyntagen til finanskrisen.
                                          - 1156 -
sagsøger gør således gældende, at de sagsøgte er erstatningsansvarlige for samtlige lidte
tab generelt i forbindelse med konkursen og/eller de konkrete ansvarspådragende
udlånsengagementer uden hensyntagen til finanskrisen.
hvis de sagsøgte havde handlet forsvarligt, ville de ansvarspådragende
udlån/engagementer som anført ovenfor ikke være etableret. alternativt ville udlån være
blevet bevilget på forsvarlige vilkår. de sagsøgte bærer derfor tilsvarende ansvaret for
det fulde tab på engagementerne.
denne sag er særegen derved, at den uforsvarlige adfærd ikke alene knytter sig til
enkelte eller få udlånsengagementer, men derimod kendetegner så godt som samtlige
udlånsengagementer bevilget i bankens korte levetid. denne generelt uforsvarlige
udlånspraksis indebærer, at de sagsøgte ikke kun har eksponeret eller forøget bankens
risiko for at lide tab på enkelte engagementer, men at de sagsøgte har forøget risikoen
for tab på stort set alle udlånsengagementer og dermed tillige risikoen for et
sammenbrud.
forøgelsen af tabsrisikoen var i øvrigt særlig markant henset til, at den generelt
uforsvarlige udlånspraksis skete til en snæver personkreds i relation til projekter
indenfor ejendomsbranchen.
bankens ledelse modtog løbende i hele bankens levetid gentagne gange påbud, påtaler,
risikooplysninger, advarsler og kritik vedrørende de risikobetonede forhold i bankens
udlånspraksis, jf. afsnit error! reference source not found.. imidlertid undlod de
sagsøgte at indrette sig i overensstemmelse med oplysningerne fra tilsynet og på
forsvarlig vis at reducere risikoen for banken. i stedet fortsatte de sagsøgte den
systematiske og uforsvarlige udlånspraksis, ligesom de sagsøgte undlod at sikre, at
risikoen blev reduceret eller elimineret på allerede eksisterende engagementer.
på den baggrund er det tab, som banken er blevet påført, fuldt ud påregneligt.
de konjunkturmæssige ændringer ("finanskrisen"), der aktualiserede tabet, har derimod i
erstatningsretlig henseende ingen betydning, ligesom det er uden betydning, at de
sagsøgte ikke måtte have haft en forventning om, at banken ville lide tab.
subsidiært må de sagsøgte bære bevisbyrden for, hvilke tab der konkret og
dokumenterbart som påstået af de sagsøgte kan henføres til finanskrisen. de sagsøgte
har ikke dokumenteret, at konkrete tab på enkelte engagementer er forårsaget af
finanskrisen.
domstolene har i overensstemmelse med det anførte i anden sammenhæng afvist, at
finanskrisen kan udgøre en disculperende eller ansvarsfritagende omstændighed.
ved østre landsrets dom af 12. oktober 2011 (b-2640-10) blev jyske bank a/s dømt til
at betale erstatning til en kunde (dreamhaus aps) som følge af mangelfuld rådgivning i
forbindelse med kundens investering i 2007 i jyske invest hedge markedsneutral -
obligationer. kursen på de pågældende obligationer faldt drastisk i forbindelse med
finanskrisen i efteråret 2008 fra kurs 120 til kurs 20, hvorved kunden blev påført et
betydeligt tab.
                                           - 1157 -
fra bankens side blev det bl.a. under sagen gjort gældende, at der ikke forelå den
fornødne adækvans, eftersom den negative kursudvikling i efteråret 2008 skyldtes
ekstreme og uforudsigelige markedsvilkår, som banken ikke kunne eller burde have
taget højde for i sin rådgivning i 2007.
synspunktet om manglende adækvans på grund af finanskrisen blev afvist af landsretten
med følgende begrundelse:
"landsretten finder ikke, at finanskrisen kan udelukke et ansvar for banken for den
utilstrækkelige rådgivning. landsretten lægger i den forbindelse vægt på, at selvom
risikoen for, at en uventet kursudvikling skulle være så omfattende som i 2008, ifølge de
historiske data var meget lille, var der ifølge hans jørgen larsens forklaring tale om en
risiko, som - i hvert fald på et teoretisk plan - var erkendt og omtalt i brochuren og det
heri indeholdte prospekt. anders dam har tilsvarende påpeget, at risikoen for en
udvikling og et tab, som i efteråret 2008, klart er beskrevet i brochuren."
der findes i øvrigt talrige eksempler på, at nationalbanken, finanstilsynet og førende
økonomer i perioden op til 2008 advarede om, at der kunne bestå en boligboble, som
kunne briste. som eksempler herpå kan der henvises til:
o finanstilsynets brev af 3. februar 2006 sendt til samtlige danske penge- og
    realkreditinstitutter …
o nationalbankens kvartalsoversigt, 1. kvartal 2006 …
o oecd economics department working papers no. 488, "are house prices nearing
    a peak", 1 june 2006 …
o oecd economic outlook, volume 2006 /2, no. 80, december
o louise lykke hansen, m.fl., "nationalbanken: vi er tættere på boligboble", børsen
    den 22. juli 2005 …
o tom engsted, "prisudvikling på aktie- og boligmarkedet: deja vu", finansinvest
    5/05 …
o lars erik skovgaard, "nationalbanken nervøs for boligboom", berlingske tidende
    den 25. januar 2006 …
o jens lunde, "ejerboligmarkedet på knivsæggen", finansinvest 2/07 …
o lars erik skovgaard, "ekspert: mange tegn på en boligboble", berlingske business
    den 16. september 2007 …
18. decharge
det bestrides, at sagsøger, i det omfang de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad måtte
være blevet meddelt decharge, er afskåret fra at rejse det under nærværende sag rejste
erstatningskrav mod de sagsøgte.
                                          - 1158 -
den "decharge", der er meddelt af generalforsamlingen på de ordinære generalforsamlinger i
2008 og 2009, …, er helt generel og er ikke baseret på konkrete forhold eller oplysninger. en
sådan "decharge" er uden retsvirkning.
af protokollatet for den ordinære generalforsamling afholdt den 4. april 2008 … fremgår
således alene følgende (punkt 2-4):
"selskabets reviderede årsrapport for 2007 blev fremlagt til generalforsamlingens
godkendelse. der blev henvist til selskabets ledelsesberetning indeholdt i årsrapporten
og det i årsrapporten indeholdte forslag om overskudsfordeling. dirigenten konstaterede
herefter, at selskabets reviderede årsrapport for 2007 indeholdende ledelsens beretning
om 2007 og beslutning om overskudsfordeling eller dækning af tab var enstemmigt og
med samtlige stemmer godkendt af generalforsamlingen der samtidig meddelte
decharge til bestyrelsen (min fremhævelse)."
protokollatet for den ordinære generalforsamling afholdt den 15. april 2009 …
indeholder en identisk standardtekst vedrørende dette forhold (punkt 2-4):
"selskabets reviderede årsrapport blev fremlagt til generalforsamlingens godkendelse.
der blev henvist til selskabets ledelsesberetning indeholdt i årsrapporten og det i
årsrapporten indeholdte forslag resultatdisponering. dirigenten konstaterede herefter, at
selskabets reviderede årsrapport for 2008 indeholdende ledelsens beretning for 2008 og
beslutning om overskudsfordeling eller dækning af tab var enstemmigt og med samtlige
stemmer godkendt af generalforsamlingen der samtidig meddelte decharge til
selskabets ledelse (min fremhævelse)."
sagsøgte henrik juul har til støtte for sit synspunkt om, at aktionæren var vidende om
alle relevante og konkrete forhold forud for generalforsamlingen den 15. april 2009
henvist til risikorapport fra marts 2009 …, e-mail fra bestyrelsesmedlem frederic de
mevius af 3. april 2009 …, rapport udarbejdet af pwc … og indholdet af noterne i
bankens årsrapport for 2008 …
ifølge den dagældende (på tidspunktet for afholdelsen af de ordinære
generalforsamlinger i 2008 og 2009) bestemmelse i asl § 144, stk. 2, kunne søgsmål
anlægges, "... selv om generalforsamlingen tidligere har besluttet ansvarsfrihed eller
afstået fra at anlægge søgsmål, såfremt der angående denne beslutning eller det forhold,
hvorpå søgsmålet bygger, ikke er givet i alt væsentligt rigtige og fuldstændige
oplysninger til generalforsamlingen, inden beslutningen blev truffet."
den tilsvarende bestemmelse findes i dag i sl § 364, stk. 2, hvorefter "søgsmål [kan -
min indskydelse] anlægges selv om generalforsamlingen tidligere har besluttet
ansvarsfrihed eller har afstået fra at anlægge søgsmål, hvis der angående denne
beslutning eller det forhold, hvorpå søgsmålet bygger, ikke er givet i alt væsentligt
rigtige og fuldstændige oplysninger til generalforsamlingen, inden beslutningen blev
truffet."
det er fast antaget, at bestemmelserne er udtryk for en generel retsgrundsætning,
hvorefter en meddelt decharge ikke forhindrer søgsmål vedrørende konkrete forhold,
hvis der ikke vedrørende disse konkrete forhold er givet i alt væsentligt rigtige og
fuldstændige oplysninger til generalforsamlingen, inden beslutningen blev truffet.
                                          - 1159 -
hverken på de pågældende generalforsamlinger eller i de på disse godkendte
årsrapporter har der været oplyst eller angivet relevante faktiske forhold, som danner
grundlag for det under denne sag rejste krav mod de sagsøgte.
meddelelsen af decharge til ledelsen i banken har således haft karakter af en ren
standardvedtagelse, uden at generalforsamlingen har forholdt sig til konkrete forhold
overhovedet. særligt har generalforsamlingen ikke forholdt sig til de i stævningen og
senere processkrifter beskrevne uforsvarlige dispositioner/ansvarspådragende forhold.
meddelelse af decharge har alene været et fast standardpunkt på dagsordenen, og der er
ikke anført andet i generalforsamlingsprotokollaterne end, at der er blevet meddelt
decharge i forlængelse af godkendelsen af årsrapporten.
en standardmæssig meddelelse af decharge tillægges da heller ikke nogen
betydning/retsvirkning i praksis, jf. således f.eks. eigil lego andersen, dirigent og
generalforsamling, 2010, s. 248, og vestre landsrets utrykte afgørelse af 1. juli 2013 i
sagen v.l. b-1553-02 (konkursboet memory card technology a/s mod ledelsen og
revisionen).
allerede af denne grund afskærer den meddelte "decharge" ikke sagsøger fra at rejse det
under denne sag omhandlede erstatningskrav mod de sagsøgte.
hertil kommer, at der i al væsentlighed var identitet mellem ledelsen i capinordic a/s
og ledelsen i banken.
samtlige ledelsesmedlemmer i banken (på nær kaj egon hansen) var således tillige
medlem af ledelsen i capinordic a/s.
ledelsen i capinordic a/s repræsenterede capinordic a/s på generalforsamlingerne i
banken.
den på tidspunktet for afholdelsen af generalforsamlingerne i 2008 og 2009 gældende
bestemmelse i asl § 67, stk. 4 bestemte følgende: "en aktionær må ikke selv, ved
fuldmægtig eller som fuldmægtig for andre deltage i afstemning på generalforsamlingen
om søgsmål mod aktionæren selv eller om aktionærens eget ansvar over for selskabet og
heller ikke om søgsmål mod andre eller andres ansvar, hvis aktionæren deri har en
væsentlig interesse, der kan være stridende mod selskabets".
bestemmelsen er i dag uændret videreført i sl § 86, hvorefter "en kapitalejer ikke selv,
ved fuldmægtig eller som fuldmægtig for andre [må] deltage i afstemning på
generalforsamlingen om søgsmål mod kapitalejeren selv eller om kapitalejerens eget
ansvar over for kapitalselskabet og heller ikke om søgsmål mod andre eller andres
ansvar, hvis kapitalejeren har en væsentlig interesse deri, der kan være stridende mod
kapitalselskabets."
beslutninger om at meddele décharge var omfattet af asl § 67, stk. 4/er omfattet af sl
§ 86.
dette fremgår udtrykkeligt af bemærkningerne til sl § 86 (min fremhævelse):
"bestemmelsen indeholder regler om, hvornår en kapitalejer er inhabil og dermed
                                            - 1160 -
afskåret fra at stemme på generalforsamlingen... et medlem af kapitalselskabets øverste
eller centrale ledelsesorgan må således ikke afgive stemme, f.eks. ved en afstemning
om decharge."
schaumburg-müller og werlauff anfører i selskabsloven med kommentarer, s. 522 f., at
"hvis der på generalforsamlingen i datterselskabet skal stemmes om décharge til
[ledelsen], og det i betydelig udstrækning er de samme personer, der har sæde i
moderselskabets [ledelse], kan det efter en konkret vurdering medføre, at
moderselskabet ved afstemningen rammes af inhabilitet".
det gøres i overensstemmelse hermed gældende, at ledelsen i capinordic a/s - som en
følge af disse personers inhabilitet - ikke med gyldig retsvirkning for banken og
bankens kreditorer har kunnet meddele sig selv (eller andre) - som ledelse i banken -
decharge.
der henvises tillige til vestre landsrets utrykte afgørelse af 1. juli 2013 i sagen v.l. b-
1553-02 (konkursboet memory card technology a/s mod ledelsen og revisionen). ved
afgørelsen afvistes et anbringende om decharge i en lignende situation, hvor der af
ejeren/ledelsen i moderselskabet på generalforsamlinger i datterselskabet var meddelt en
standardmæssig decharge overfor ledelsen i datterselskabet, der inkluderede den samme
person selv. landsretten fremhævede i den forbindelse, at det ikke gjorde nogen forskel
heri - ej heller i forhold til de øvrige ledelsesmedlemmer - at den pågældende person
havde fuldt kendskab til de regnskabsmæssige forhold, der dannede grundlag for
konkursboets erstatningskrav mod ledelsen i sagen.
også af denne grund er sagsøger ikke som følge af den meddelte "decharge" afskåret fra
at rejse det i denne sag omhandlede erstatningskrav mod de sagsøgte.
det bemærkes, at bestemmelsen i sl § 364, stk. 4 om konkursboets adgang til at
anlægge en sag indenfor 3 måneder efter konkursdekretets afsigelse på trods af en
meddelt decharge ikke er relevant i denne sag.
der foreligger som anført ovenfor slet ikke en retsgyldig meddelelse af decharge, der
opfylder kravene i sl § 364, stk. 2.
der er derfor tilsvarende ikke indtrådt forældelse i forhold til erstatningskravet mod de
sagsøgte.
                                            - 1161 -
19. sagsøgers tab/tabsopgørelsen
19.1 indledning
det er sagsøgers principale synspunkt i denne sag, at de sagsøgte er ansvarlige for de generelt
uforsvarlige forhold i banken, der førte til bankens sammenbrud og konkurs, og at de
sagsøgte som følge heraf er erstatningsansvarlige for det samlede økonomiske tab, som
banken herved er blevet påført. d
dette tab kan opgøres til den samlede tabte indskudte egenkapital i banken med tillæg af
"underbalancen" (forskellen mellem aktiver og passiver/nettopassiverne i bankens
konkursbo). tabet udgør ca. 1,3 mia. kr., jf. sagsøgers tabsopgørelse i. denne tabsopgørelse
gennemgås nærmere nedenfor …
såfremt det lægges til grund, at de sagsøgte alene er ansvarlige for de i banken bevilgede
uforsvarlige udlånsengagementer, og tabet som følge heraf skal opgøres i forhold til de
enkelte udlånsengagementer, udgør tabet efter sagsøgers opfattelse ca. 573 mio. kr., jf.
sagsøgers tabsopgørelse ii.a. denne tabsopgørelse gennemgås nedenfor …
de sagsøgte har i processkrift af 13. maj 2014 fremlagt de sagsøgtes opgørelse af tabet på de
enkelte udlånsengagementer.
sagsøger er ikke enig i de sagsøgtes opgørelsesmetode eller i de sagsøgtes tabsopgørelse.
de sagsøgtes tabsopgørelse er behæftet med væsentlige fejl og mangler og er som følge heraf
ikke korrekt eller retvisende.
de sagsøgte har bl.a. foretaget en metodisk og systematisk "sammentællingsfejl" i opgørelsen
i bilag ht 1+2 …, der medfører en markant fejlagtig opgørelse af tabet (uden såkaldte
"afledte indtægter"/følgeforretninger) i den kolonne, der bærer overskriften "alene tab", og
som viser et samlet tab på ca. 127 mio. kr. fejlen består i, at de sagsøgte i denne kolonne
konsekvent har overført forkerte tal fra deres egne underbilag, hvilket medfører, at opgørelsen
ikke som forudsat af de sagsøgte er "renset" for de påståede "afledte
indtægter"/følgeforretninger.
såfremt der korrigeres for denne "sammentællingsfejl", udgør tabet - på grundlag af de
sagsøgtes egne opgørelser, jf. de af de sagsøgte udarbejdede underbilag - ca. 420 mio. kr.
ifølge sagsøgers tabsopgørelse (sagsøgers tabsopgørelse ii.b. og ii.c.) - baseret på samme
systematik og metode, som de sagsøgte har anvendt i deres tabsopgørelse - udgør det samlede
tab efter sagsøgers opfattelse i denne situation ca. 452 mio. kr. pr. 23. april 2013) eller ca. 435
mio. kr. pr. 16. juni 2014.
såfremt der således sker korrektion af den beskrevne "sammentællingsfejl", synes parterne at
være nogenlunde enige om tabets størrelse i den situation, hvor tabet opgøres på grundlag af
de uforsvarlige udlånsengagementer i overensstemmelse med de sagsøgtes opgørelsesmetode.
det bemærkes dog, at de sagsøgtes opgørelsesmetode efter sagsøgers opfattelse tillige er
behæftet med en række yderligere fejl og mangler. ifølge sagsøgers opgørelsesmetode udgør
                                             - 1162 -
tabet opgjort i forhold til de uforsvarlige udlånsengagementer som nævnt ovenfor ca. 573
mio. kr. (sagsøgers tabsopgørelse ii.a).
de sagsøgtes tabsopgørelse og sagsøgers tabsopgørelse ii.b. - ii.c. gennemgås i detaljer …
sagsøgers tabsopgørelse ii (a - c) - og de sagsøgtes tabsopgørelse - tager højde for værdien
af deponerede sikkerheder i relation til de enkelte engagementer. der er enighed mellem
parterne om værdiansættelsen heraf.
derimod er der ikke i tabsopgørelserne taget højde for udestående hæftelser i relation til de
enkelte tabsgivende engagementer, i form af debitors og kautionisters hæftelser. betydningen
heraf - samt spørgsmålet om de sagsøgtes eventuelle indtræden i disse hæftelser - behandles
nedenfor ...
sagsøger har af procesøkonomiske grunde valgt at begrænse sin påstand til et beløb på
400.000.000 kr.
19.2 sagsøgers tabsopgørelse i - generel uforsvarlighed
sagsøgers tabsopgørelse i er som anført indledningsvis relevant, hvis landsretten finder, at de
sagsøgte er ansvarlige for de generelt uforsvarlige forhold i banken, der førte til bankens
sammenbrud og konkurs, og at de sagsøgte som følge heraf er erstatningsansvarlige for det
samlede økonomiske tab, som banken herved er blevet påført.
det er en forudsætning for anvendelsen af denne tabsopgørelse, at selve driften af banken og
den heraf afledte kreditgivning og kreditsagsbehandling i banken generelt var uforsvarlig.
hvis landsretten lægger dette til grund, kan tabsopgørelsen foretages som en meget enkel
beregning. bankens tab i denne situation vil således - i hvert fald - udgøre den tabte indskudte
egenkapital (med fradrag af udbytteudlodninger) med tillæg af nettopassiverne i boet
("underbalancen").
i relation til opgørelsen af den indskudte egenkapital (med fradrag af udbytteudlodninger)
bemærkes følgende:
      med virkning pr. 1. januar 2006 blev bankens virksomhed etableret ved
       erhvervelsen af g p børsmæglerselskab a/s. banken overtog således
       egenkapitalen fra g p børsmæglerselskab a/s. der bortses fra denne værdi i
       opgørelsen.
       som led i bankens etablering blev der foretaget en kapitalforhøjelse i banken på
       117.000 kr. til kurs 641,03, svarende til 750.005.100,00 kr. …
      med regnskabsmæssig virkning pr. 1. januar 2007 fusionerede banken med
       proviso fondsmæglerselskab a/s. fusionen indebar en kapitalforhøjelse i banken
       på 51.304.654 kr. til kurs 643,7, svarende til værdien af proviso
       fondsmæglerselskab a/s, i alt 330.248.057,80 kr. …
      på baggrund af årsregnskabet for 2007 …blev der på bankens ordinære
       generalforsamling i 2008 udloddet udbytte på 25 mio. kr. til capinordic a/s.
                                          - 1163 -
     den 30. september 2008 besluttede bankens bestyrelse, at der skulle udloddes
      ekstraordinært udbytte på 120 mio. kr. til capinordic a/s …
     i bankens levetid er der således samlet udloddet 145 mio. kr. til capinordic a/s
      som udbytte.
i relation til opgørelsen af "underbalancen" bemærkes følgende:
det fremgår af kurators seneste redegørelse i medfør af konkurslovens § 124, stk. 4 af
11. juni 2014 …, at der pr. 11. juni 2014 i boet var aktiver for 678.387.493,50 kr. og
anmeldte krav for 1.128.072.993,60 (afviste og tilbagekaldte krav ikke medregnet),
svarende til en underbalance på 449.685.500,10 kr.
som det anføres i kurators redegørelse, udgør konkursboets væsentligste aktiv
tilgodehavendet på købesummen fra overdragelsesaftalen af 11. februar 2010 mellem
banken og sagsøger …, der ligger fast på 678.387.493,50 kr.
der vil udover den faste købesum kunne tilfalde boet et beløb i medfør af den indgåede
earn out-aftale (herefter "earn out-aftalen"), jf. således pkt. 12 i overdragelsesaftalen af
11. februar 2010 …, der senere er blevet ændret ved tillæg 4 til overdragelsesaftalen af
11. februar 2010 …
som det fremgår af pkt. 3.7 i earn out-aftalen, kan et eventuelt reguleringsbeløb først
opgøres, når alle de angivne engagementer er afviklet, og nærværende erstatningssag er
afsluttet.
status for opgørelsen af reguleringsbeløbet pr. d.d. er som følger:
                      elementerne, der indgår i beregningen af                          beløb
                      reguleringen af købesummen:                                       (mio.
                                                                                        kr.)
                      udlånsengagementet aps kbus 8 nr. 2051:
                      engagementet er endeligt afviklet, hvor der samlet
                      set er modtaget 9,4 mio. kr. beløb til indgåelse ved
                      beregningen af det samlede nettoprovenu, jf. pkt.                 -2,6
                      3.1 i earn out-aftalen, er herefter:
                      udlånsengagementet eurotrust a/s:
                      engagementet er endnu ikke afviklet. der er indtil
                      videre modtaget 49,5 mio. kr., og der forventes
                      yderligere 10 mio. kr. beløb til indgåelse ved
                      beregningen af det samlede nettoprovenu, jf. pkt.
                      3.2 i earn out-aftalen, kan først opgøres, når
                      udlånsengagementer er endeligt afviklet. med                      9,5
                      udgangspunkt i at det forventes, at der modtages
                      yderligere 10 mio. kr., medtages foreløbigt
                      følgende:
                      udlånsengagementet foreningen af europæiske
                      ejendomme f.m.b.a. (tidligere capee):
                                           - 1164 -
                     engagementet er endeligt afviklet, hvor der samlet
                     er modtaget 8,1 mio. kr. beløb til indgåelse ved
                     beregningen af det samlede nettoprovenu, jf. pkt.                  -4,9
                     3.3 i earn out-aftalen, er herefter:
                     udlånsengagementet colexon ag:
                     engagementet er endeligt afviklet, hvor der samlet
                     er modtaget 3,2 mio. kr. beløb til indgåelse ved
                     beregningen af det samlede nettoprovenu, jf. pkt.                  -17,0
                     3.4 i earn out-aftalen, er herefter:
                     erstatningssag anlagt af sagsøger mod bankens
                     eneaktionær og ledelsen vedrørende fil § 181:
                     sagen er afsluttet ved forlig. forventet beløb til
                     indgåelse ved beregningen af det samlede
                     nettoprovenu, jf. pkt. 3.5 og 3.6 i earn out-aftalen:              33,8
                     nærværende erstatningssag anlagt af sagsøger mod
                     de sagsøgte:
                     beløbet til indgåelse ved beregningen af det
                     samlede nettoprovenu efter fradrag af eksterne
                     advokatomkostninger, jf. pkt. 3.5 og 3.6 i earn out-
                     aftalen, kan først opgøres når sagen er afsluttet.
                     i alt                                                              18,8
det kan derfor konstateres, at der pr. d.d. forventes at tilfalde konkursboet ca. 17,9 mio.
kr. i medfør af earn out-aftalen, såfremt der ses bort fra nærværende erstatningssag, jf.
principperne for beregningen heraf i pkt. 3.7 i earn out-aftalen (95 % af det samlede
nettoprovenu).
for så vidt angår konkursboets passiver er der som anført foreløbigt anmeldt samlede
krav for 1.128.072.993,60 (afviste og tilbagekaldte krav ikke medregnet).
selvom der som anført i kurators redegørelse stadig udestår fordringsprøvelse af § 97-
krav for ca. 824 mio. kr. oplyses det imidlertid, at ca. 740 mio. kr. ud af disse uprøvede
§ 97-krav vedrører anmeldelser fra i) finansiel stabilitet a/s som følge af betalinger
under den generelle statsgaranti, ii) den danske indskydergarantifond og riksgälden
(den svenske indskydergarantifond), og at disse krav i vidt omfang er færdigbehandlede
og vil blive godkendt.
det ligger således fast, at der alene vil ske ubetydelige (set i forhold til tabsopgørelsen)
ændringer på passivsiden i konkursboet.
hertil kommer, at boets afholdte udgifter, der vil forøge underbalancen yderligere, ikke
er medtaget i kurators statusoversigt.
samlet set kan tabet derfor foreløbigt opgøres som følger:
                                            - 1165 -
                       kapitaludvidelser
                       kapitalforhøjelse 2006                      750.005.100,00 kr.
                       kapitalforhøjelse 2007                      330.248.057,80 kr.
                       udbytteudlodninger
                       ordinært udbytte 2008                       -25.000.000,00 kr.
                       ekstraordinært udbytte 2008                 -120.000.000,00 kr.
                       tabt indskudt egenkapital                   935.253.157,80 kr.
                       aktiver i boet (uden                        678.387.493,50 kr.
                       hensyntagen til earn out-
                       aftalen)
                       passiver i boet                             1.128.072.993,60 kr.
                       nettopassiver i                             449.685.500,10 kr.
                       konkursboet
                       ("underbalancen")
                       samlet tab                                  1.384.938.657,90 kr.
dette meget store tab blev realiseret på blot 40 måneder, hvilket svarer til ikke mindre
end 32,5 mio. kr. om måneden.
selvom tabet endnu ikke kan opgøres endeligt, ligger det imidlertid fast, at tabet
utvivlsomt vil overstige langt over 1 mia. kr. det forhold, at tabsopgørelsen endnu ikke
er endelig, har konkret ingen betydning for sagen, eftersom der blot er nedlagt en
betalingspåstand på 400 mio. kr.
det bemærkes, at de sagsøgtes synspunkter om fradrag for "afledte
indtægter/følgeforretninger (compensatio lucri cum damno) i sagens natur ikke er
relevante vedrørende tabsopgørelse i.
herudover bemærkes, at som følge af at tabsopgørelsen heller ikke er knyttet op på
tabene på de enkelte udlånsengagementer som i tabsopgørelse ii, er de sagsøgtes
indsigelser mod sagsøgers rentepåstand ligeledes ikke relevante vedrørende
tabsopgørelse i.
19.3 sagsøgers tabsopgørelse ii - konkret uforsvarlighed
sagsøgers tabsopgørelse ii bliver som anført indledningsvis relevant, hvis landsretten finder,
at de sagsøgte alene er ansvarlige for de i banken bevilgede uforsvarlige udlånsengagementer,
og at tabet som følge heraf skal opgøres i forhold til de enkelte udlånsengagementer.
det samlede tab på udlånsengagementer kan (pr. 16. juni 2014) opgøres til 537.643.923,48
kr., jf. sagsøgers tabsopgørelse ii.a. … og opdateret tabsopgørelse ii.a pr. 12. maj 2015).
opgørelsen viser det maksimalt udbetalte beløb på de enkelte lån, lånenes saldi pr. 16.
juni 2014, fradrag for ikke realiserede sikkerheder, og den heraf følgende tabsopgørelse
for de enkelte engagementer i overensstemmelse med den ovenfor beskrevne
opgørelsesmetode.
                                          - 1166 -
det maksimalt udbetalte beløb på de enkelte engagementer fremgår af de af sagsøger
tidligere udarbejdede hjælpebilag 747.a-747.ab …
saldi pr. 16. juni 2014 fremgår af posteringsoversigterne for engagementerne …
ifølge sagsøgers tabsopgørelse ii.a … og opdateret tabsopgørelse ii.a pr. 12. maj 2015)
kan det samlede tab på udlånsengagementer pr. 16. juni 2014 som nævnt opgøres til
537.643.923,48 kr. efter fradrag for ikke realiserede sikkerheder.
hertil kommer tabet på 36,2 mio. kr. ved salget af capee-foreningsbeviser til vagner
holding aps.
sagsøgers tabsopgørelse ii.a. medfører et samlet tab på 573.843.923,48 kr.
sagsøgers tabsopgørelse ii.a. er baseret på følgende opgørelsesmetode:
sagsøger skal i forhold til de sagsøgte stilles som om, at det uforsvarlige lån ikke var
blevet bevilget eller var blevet bevilget på forsvarlige vilkår. dette indebærer, at
udbetalte beløb skal tilbagebetales.
sagsøger kan i forhold til sin debitor kræve lånets saldo forrentet og tilskrevne renter,
provisioner og gebyrer betalt i overensstemmelse med den indgåede kreditaftale.
sagsøger er berettiget til at anvende debitors og kautionisters indbetalinger samt
provenuer fra realisation af sikkerheder til dækning af tilskrevne renter.
sagsøger er desuden berettiget til at anvende indbetalingerne/provenuerne til dækning af
den del af sagsøgers samlede tab, som blandt andet af procesøkonomiske årsager ikke
kræves erstattet af sagsøgte.
det erstatningsretlige tab i form af det udbetalte beløb, som sagsøger kræver erstattet af
sagsøgte, reduceres derfor kun i det tilfælde, hvor debitors og kautionisters indbetalinger
samt provenuer fra realisation af sikkerheder har dækket rentetilskrivningerne fuldt ud,
og i det omfang engagementet herefter er blevet nedbragt.
nedbringelsen af engagementet, der skal reducere det erstatningsretlige tab,
fremkommer ved at sammenholde det maksimalt udbetalte beløb på lånet med lånets
saldo.
er lånets saldo mindre end det maksimalt udbetalte beløb, har indbetalingerne dækket
rentetilskrivningerne fuldt ud og har nedbragt engagementet. sagsøgers tab er i disse
tilfælde lånets saldo (i eksemplet 9.000.000).
eksempel:
udbetalt beløb                                                     10.000.000
renter                                                              2.000.000
i alt                                                              12.000.000
indbetalt m.v.                                                       3.000.000
saldo                                                               9.000.000
                                            - 1167 -
er lånets saldo større end det maksimalt udbetalte beløb, har indbetalingerne ikke
dækket rentetilskrivningerne. sagsøgers tab er i disse tilfælde det maksimalt udbetalte
beløb på lånet (i eksemplet 10.000.000).
eksempel:
udbetalt beløb                                                      10.000.000
renter                                                               2.000.000
i alt                                                              12.000.000
indbetalt m.v.                                                       1.500.000
saldo                                                              10.500.000
sagsøgers opgørelsesmetode er i fuld overensstemmelse med gældende ret og praksis.
sagsøger har heller ikke som hævdet af de sagsøgte afgivet nogen form for
proceserklæring, der afskærer sagsøger fra i forhold til sin debitor at kræve saldoen
forrentet og tilskrevne renter betalt af debitor i overensstemmelse med den indgåede
kreditaftale.
sagsøger har derimod af procesøkonomiske årsager accepteret, at rentetilskrivninger
ikke kræves erstattet af de sagsøgte. men dette indebærer selvsagt ikke, at sagsøger i
forhold til sin debitor er afskåret fra at kræve saldoen forrentet og tilskrevne renter
betalt i overensstemmelse med den indgåede kreditaftale.
sagsøgers opgørelsesmetode indebærer heller ikke, at sagsøger kræver renter, gebyrer
og provisioner erstattet af de sagsøgte.
tværtimod er sagsøgers opgørelsesmetode udtryk for, at sagsøger kræver, at debitor
betaler de renter, provisioner og gebyrer, som er aftalt med debitor i kreditaftalen, samt
det almindelige princip, hvorefter sagsøger er berettiget til at anvende debitors og
kautionisters indbetalinger samt provenuer fra realisation af sikkerheder til dækning af
tilskrevne renter m.v. dette almindelige princip har også fundet vej til bankens
almindelige forretningsbetingelser …, hvoraf fremgår:
"enhver indbetaling på et lån eller kredit anvendes først til dækning af rente og
provision. det gælder uanset om i selv indbetaler, eller indbetalingerne stammer fra en
kautionist eller pantsætter.
øvrige indbetalinger anvendes dernæst til betaling af afdrag."
det tab, som sagsøger kræver erstattet af de sagsøgte, er den restsaldo på de enkelte
engagementer, som debitorerne ikke har kunnet betale. sagsøgers opgørelsesmetode
medfører, at denne restsaldo hverken indeholder tilskrevne renter, provisioner eller
gebyrer.
det er endelig sagsøgers opfattelse, at der ikke er grundlag for at reducere
tabsopgørelsen eller erstatningskravet med de såkaldte "afledte indtægter" eller
følgeforretninger, således som det påstås af de sagsøgte. dette forhold ("compensatio
lucri cum damno") behandles særskilt nedenfor …
                                            - 1168 -
19.4 sagsøgers bemærkninger til de sagsøgtes tabsopgørelse
19.4.1 de sagsøgtes tabsopgørelsesmetode (sagsøgers tabsopgørelse ii.b - c)
den af de sagsøgte anvendte opgørelsesmetode i processkriftet af 13. maj 2014 (bilag ht 1+2
…, indebærer bl.a., at debitors og kautionisters indbetalinger samt provenuer fra realisation af
sikkerheder, ikke af sagsøger må anvendes til dækning af tilskrevne renter m.v., men skal gå
til nedbringelse af engagementets hovedstol.
sagsøger er, som anført ovenfor, ikke enig i denne opgørelsesmetode.
sagsøger har udarbejdet en tabsopgørelse pr. 16. juni 2014 ("sagsøgers tabsopgørelse ii.b"),
foretaget i overensstemmelse med den af de sagsøgte anvendte opgørelsesmetode …
en tabsopgørelse pr. 16. juni 2014 i henhold til sagsøgtes opgørelsesmetode fører således til et
samlet tab på udlånsengagementer på 400.612.790,60 kr. efter fradrag for ikke realiserede
sikkerheder.
hertil kommer tabet på 36,2 mio. kr. ved salget af capee-foreningsbeviser til vagner holding
aps.
sagsøgers tabsopgørelse ii.b. fører dermed til et samlet tab på 436.812.790,60 kr.
sagsøgers og sagsøgtes forskellige opgørelsesmetoder udmønter sig således i en forskel på ca.
136 mio. kr. i opgørelsen af det samlede tab.
sagsøger har endvidere udarbejdet en tabsopgørelse pr. 23. april 2013, som er foretaget i
overensstemmelse med den af de sagsøgte anvendte opgørelsesmetode ("sagsøgers
tabsopgørelse ii.c") … tabsopgørelsen er udarbejdet pr. 23. april 2013, så den kan danne
grundlag for en direkte sammenligning med den af de sagsøgte udarbejdede tabsopgørelse i
bilag ht 1+2 …, som ligeledes er pr. 23. april 2013.
sagsøgers tabsopgørelse i bilag 1201 … indeholder, for hvert enkelt engagement, en
sammenstilling af sagsøgtes tabsopgørelse i bilag ht 1+2 … med sagsøgers tabsopgørelse pr.
23. april 2013.
sagsøger har i bilag 1201 …, for hvert enkelt engagement, fremhævet (gule markeringer) de
indbetalinger/udbetalinger, som ikke er medtaget i sagsøgtes tabsopgørelse (jf. herom afsnit
… om "nettotab/indtægt") eller som fremgår af sagsøgtes tabsopgørelse med et forkert beløb
(slåfejl).
som det fremgår af sagsøgers tabsopgørelse ii.c. …, fører sagsøgtes opgørelsesmetode til et
samlet tab på ca. 437 mio. kr. pr. 23. april 2013 (inden fradrag for ikke realiserede
sikkerheder).
som det vil fremgå af afsnit … nedenfor, har sagsøgte på forsiden til sin tabsopgørelse i bilag
ht 1+2 …, opgjort "alene tab" til ca. 127 mio. kr. sagsøgtes opgørelse af "alene tab" er
imidlertid ikke udtryk for en opgørelse af det rene tab uden fradrag for "afledte indtægter". i
sagsøgtes opgørelse af "alene tab" er der foretaget fradrag for "afledte indtægter" på de
                                            - 1169 -
enkelte engagementer, hvilket fører til en markant fejlagtig opgørelse af det, der af sagsøgte er
angivet at skulle udgøre "alene tab".
en korrekt sammentælling af de enkelte tab på de enkelte engagementer ifølge sagsøgtes egne
underbilag i bilag ht 1+2 …, fører til et samlet tab på ca. 420 mio. kr. pr. 23. april 2013
(inden fradrag for ikke realiserede sikkerheder).
parterne er således nogenlunde enige om det samlede tabs størrelse (uden fradrag for "afledte
indtægter"), hvis de sagsøgtes opgørelsesmetode lægges til grund.
selvom tabet opgøres i overensstemmelse med den af de sagsøgte anvendte opgørelsesmetode
(ii.b, … eller ii.c, …), udgør tabet dog under alle omstændigheder mere end påstandsbeløbet
på 400 mio. kr.
19.4.2 de enkelte delementer i sagsøgtes tabsopgørelse i bilag ht 1+2 … (sagsøgers
tabsopgørelse ii.c)
19.4.2.1 "alene tab" - men alligevel med fradrag for "afledte indtægter"
sagsøgte har i sit processkrift af 13. maj 2014 vedrørende tabsopgørelsen, side 2, oplyst
følgende:
"hvis der ikke tages hensyn til afledte indtægter, udgør tabet på de engagementer, der er
tilbage i sagsøgerens sag, ca. 127 mio. kr."
beløbet på de ca. 127 mio. kr. genfindes på forsiden af bilag ht 1+2 …, hvor opgørelsen er
benævnt "alene tab".
sagsøgtes opgørelse af "alene tab" er imidlertid ikke udtryk for en opgørelse af det rene tab
uden fradrag for "afledte indtægter".
dette afsløres ved en gennemgang af sagsøgtes egne opgørelser i underbilagene i bilag ht
1+2 …
som eksempel kan nævnes, at tabet på engagementet med olicom a/s ifølge de sagsøgtes
eget underbilag 01 i bilag ht 1+2 … skal opgøres til -56.666.475,24 kr., men på forsiden af
bilag ht 1+2 … er tabet medtaget til 0,00 kr.
sagsøgtes fejlagtige opgørelse af det tab, der af sagsøgte er angivet at udgøre "alene tab",
skyldes følgende fremgangsmåde på forsiden i bilag ht 1+2 … :
1) sagsøgte har i opgørelsen "tab/indtægt" efter fradrag for "afledte indtægter", opgjort
    en samlet gevinst på engagementerne til ca. 1,1 mio. kr.
2) sagsøgtes opgørelse af "tab/indtægt" har dannet grundlag for sagsøgtes opgørelse af
    "alene tab" i den efterfølgende kolonne.
                                            - 1170 -
3) i opgørelsen af "alene tab" indgår "tab" fra opgørelsen "tab/indtægt", som er efter
     fradrag for "afledte indtægter", mens "indtægt" (et positivt beløb) indgår med 0,00
     kr.
denne fremgangsmåde indebærer, at sagsøgtes opgørelse af "alene tab" er efter fradrag for
"afledte indtægter" på de enkelte engagementer.
sagsøgtes fremgangsmåde fører selvsagt til en markant fejlagtig opgørelse af det, der af de
sagsøgte er angivet at skulle udgøre "alene tab", dvs. tabet renset for "afledte indtægter".
en korrekt sammentælling af de enkelte tab på de enkelte engagementer ifølge sagsøgtes egne
underbilag i bilag ht 1+2 …, fører til et samlet tab på ca. 420 mio. kr. pr. 23. april 2013
(inden fradrag for ikke realiserede sikkerheder), jf. sagsøgers tabsopgørelse ii.c.
parterne er med andre ord nogenlunde enige om det samlede tabs størrelse (uden fradrag for
"afledte indtægter"), hvis de sagsøgtes opgørelsesmetode anvendes. forskellen på ca. 17 mio.
kr. kan henføres til de gule markeringer, herunder slåfejl.
sagsøgtes opgørelse af det tab, der af de sagsøgte er angivet at udgøre "alene tab", er således
ca. 293 mio. kr. for lavt.
dette indebærer tillige, at de sagsøgtes analyse og argumentation i processkriftet af 13. maj
2014 vedrørende tabsopgørelsen, side 2-3, herunder om tabsprocenter, er forkert og
mislykket.
principielt indeholder de sagsøgtes analyse en vis sammenblanding af nedskrivningsprocenter
og tabsprocenter. en nedskrivning er ikke det samme som et tab. nedskrivninger kan
tilbageføres, hvis man har nedskrevet for meget, og tabet viser sig at blive mindre end ventet.
man kan derfor ikke uden videre sammenligne nedskrivningsprocenter i overlevende
institutter med tabsprocenter i ophørte institutter.
selv hvis der bortses herfra, er de sagsøgtes argumentation forkert, hvilket tydeligt fremgår,
når man i stedet indsætter de - endda ifølge sagsøgtes egen opgørelsesmetode - korrekte
oplysninger.
hvis der ikke tages hensyn til afledte indtægter, udgør tabet på de engagementer, der er
tilbage i sagsøgerens sag, ca. 420 mio. kr.
i tabsopgørelsen er medtaget 31 engagementer, som var bevilget med ca. 884 mio. kr. tabet
på disse engagementer udgør, som nævnt, ifølge sagsøgtes egen korrigerede
opgørelsesmetode ca. 420 mio. kr. dette svarer til en tabsprocent på ca. 47,5.
det bemærkes, at såfremt sagsøgers tabsopgørelse ii.a. lægges til grund, udgør tabsprocenten
64,8.
til sammenligning viser den opgørelse af mindre pengeinstitutters tabsprocent ved indgangen
til 2013, finanswatch 22. januar 2014, … , som de sagsøgte selv henviser til, en
gennemsnitlig tabsprocent på ca. 5,9. den pågældende opgørelse er et gennemsnit af en række
pengeinstitutters tabsprocent. ingen af de pengeinstitutter, der indgik i opgørelsen, havde i
øvrigt en tilnærmelsesvis lige så høj tabsprocent som capinordic bank a/s.
                                             - 1171 -
et samlet tab på ca. 420 mio. kr. ud af engagementer på ca. 884 mio. kr. (ca. 47,5 %),
afspejler en særlig risikobetonet tilrettelæggelse af capinordic bank a/s.
19.4.2.2 "bevilliget beløb, dato for bevilling, kontonummer ved oprettelse af kreditten og
dato for første udbetaling"
for så vidt angår det bevilgede beløb og dato for bevilling, henvises der til sagsøgers oversigt
over alle kreditindstillinger vedrørende samtlige engagementer (støttebilag 10).
for så vidt angår kontonummer ved oprettelse af kreditten, henvises der til
posteringsoversigterne for engagementerne …
19.4.2.3 "nettotab/indtægt"
det fremgår af sagsøgtes egne opgørelser i underbilagene i bilag ht 1+2 …, at opgørelsen af
"nettotab/indtægt" på de enkelte engagementer er foretaget ved følgende:
"udgående beløb eksklusiv renter, provisioner og gebyrer i alt"
- "indbetalinger og overførsler i alt"
nettotab/indtægt
de sagsøgte har således ved udgående beløb set bort fra renter, provisioner og gebyrer, mens
sagsøgte ved indbetalinger og overførsler har medtaget indbetalinger og overførsler, der er
udtryk for betaling af renter, provisioner og gebyrer.
sagsøger har i sin tabsopgørelse ii.c. … sikret en overensstemmelse, således at der både ved
udgående beløb og indbetalinger/overførsler, ses bort fra renter, provisioner og gebyrer. de
indbetalinger/overførsler, som er medtaget i sagsøgtes opgørelser i underbilagene i bilag ht
1+2 …, som er udtryk for betaling af renter, provisioner og gebyrer, har sagsøger i sin
tabsopgørelse ii.c. … markeret med gult.
19.4.2.5 "akkumuleret opgørelse" (ved flere lån)
sagsøgte foretager i underbilagene i bilag ht 1+2 … en "akkumuleret opgørelse" af
"nettotab/indtægt" på de enkelte engagementer.
sagsøgtes metode indebærer, at på engagementer, som består af flere lån, akkumuleres de på
lånene opgjorte "nettotab", jf. f.eks. engagementet med olicom a/s i underbilag 01 i bilag
ht 1+2 …
sagsøgtes metode indebærer imidlertid også, at der på engagementer, som f.eks. består af tre
lån, hvoraf to af lånene ifølge sagsøgtes opgørelse resulterer i "indtægter", fradrages
"indtægterne" på disse to lån i "nettotabet" på det tredje lån, jf. f.eks. engagementet med per
bram i underbilag 10 i bilag ht 1+2 …
sagsøger er ikke enig i denne metode, som indebærer, at der i tabet på det enkelte
udlånsengagement foretages fradrag for "afledte indtægter", jf. nærmere afsnit 0 nedenfor om
"compensatio lucri cum damno".
                                             - 1172 -
særligt for så vidt angår sagsøgtes "akkumuleret opgørelse" af "nettotab/indtægt" på
bankens engagement med centerplan allokton aps, henvises der til afsnit … nedenfor.
19.4.2.5 "akkumuleret indtægt (+)/tab (-)" og henførsel af "overskud" til dækning af tab på
andre engagementer
sagsøgte foretager i underbilagene i bilag ht 1+2 … en opgørelse af "akkumuleret indtægt
(+)/tab (-)" på de enkelte engagementer. opgørelsen foretages på baggrund af sagsøgtes
"akkumulerede opgørelse", jf. herom afsnit 0 ovenfor, hvorefter der foretages fradrag for
"følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede selskaber" og "værdi af deponerede
sikkerheder", jf. herom afsnit … nedenfor.
et "overskud" på ét engagement henføres af sagsøgte til dækning af tab på et andet
engagement.
dette omfatter, så vidt sagsøger kan se, de af sagsøgte beregnede "overskud" på
engagementerne med olicom a/s (som henføres til adr nr. 1904 aps), synerco aps (som
henføres til lake dümmer invest aps) og centerplan allokton aps (som henføres til
administrationsselskabet af 1. august 2008 aps), jf. underbilagene 01, 09, 11, 14, 15 og 31 i
bilag ht 1+2 … forsiden i bilag ht 1+2 … nævner alene "overskuddene" på
engagementerne med olicom a/s og synerco aps.
sagsøger er ikke enig i denne metode, som indebærer, at der i tabet på det enkelte
udlånsengagement foretages fradrag for "afledte indtægter", "følgeforretninger" og "værdi af
deponerede sikkerheder" vedrørende andre udlånsengagementer, jf. nærmere afsnit …
nedenfor om "compensatio lucri cum damno".
19.4.2.6 "følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede selskaber" (compensatio lucri cum
damno)
sagsøgte foretager i underbilagene i bilag ht 1+2 … fradrag for "følgeforretninger fra
kunden eller tilknyttede selskaber". ifølge processkriftet (side 6-7) afspejler disse fradrag
"indtægter, som ikke ville være opnået, havde det ikke været for den påståede
erstatningspådragende adfærd".
de sagsøgte refererer herved formentlig til grundsætningen om "compensatio lucri cum
damno", hvorefter der ved opgørelsen af et erstatningsretligt tab skal ske fradrag med den
gevinst, som den forurettede part måtte have opnået i kraft eller anledning af den
erstatningspådragende adfærd.
det bestrides, at der er grundlag for at reducere tabsopgørelsen eller erstatningskravet med de
såkaldte "afledte indtægter" eller følgeforretninger, således som det påstås af de sagsøgte, jf.
nedenfor.
det bemærkes i øvrigt, at de påståede "følgeforretninger" og den nærmere opgørelse heraf
ikke er dokumenteret nærmere af de sagsøgte. sagsøger har derfor ikke kunnet forholde sig
hertil og bestrider derfor såvel relevansen som opgørelsen af de påståede "følgeforretninger".
anvendelsesområdet for og det nærmere indhold af grundsætningen om compensatio lucri
cum damno er omstridt i den juridiske teori.
                                              - 1173 -
der er dog formentlig enighed om en række grundbetingelser, der som minimum skal være
opfyldt, før grundsætningen overhovedet kan finde anvendelse.
betingelserne er i korthed følgende:
     årsagsforbindelse:
      fordel og tab skal være forårsaget af den samme retsstiftende kendsgerning.
     adækvans:
      der skal være en nærmere forbindelse mellem den ansvarsbærende handling og den
      opnåede fordel.
      det er således ikke tilstrækkeligt, at der foreligger årsagsforbindelse.
     komputabilitet:
      fordelen skal have en vis nærmere forbindelse med tabet.
hvorvidt grundsætningen om compensatio lucri cum damno finder anvendelse, må derfor
vurderes konkret i forhold til hver enkel erstatningspost.
der kan således være fordele, som kan anvendes til fradrag i nogle tabsposter, men ikke i alle,
såfremt fordelen ikke har den fornødne tilknytning til alle tabsposter.
de tre betingelser viser, at der stilles høje krav til tilknytningen og den indbyrdes
sammenhæng mellem fordel og tab, og at både fordelen og tabet skal være et resultat af den
samme retsstiftende kendsgerning i form af den ansvarspådragende handling eller undladelse.
den ansvarspådragende adfærd angår bevillingen af uforsvarlige udlån.
det følger heraf, at det ikke - som forudsat af de sagsøgte - er afgørende, om en eventuel
fordel har en tilknytning til selve bevillingen af de pågældende udlån.
det afgørende er derimod, om en eventuel fordel blev opnået som følge af det uforsvarlige
udlån. det er med andre ord en forudsætning for, at grundsætningen om compensatio lucri
cum damno overhovedet aktualiseres, at de sagsøgte godtgør, at en påstået fordel eller indtægt
blev opnået i kraft af, at et konkret udlån blev bevilget på uforsvarlige vilkår eller et
uforsvarligt grundlag.
der er intet grundlag for at antage, at banken skulle have opnået indtægter i kraft af, at udlån
blev bevilget på uforsvarlige vilkår eller et uforsvarligt grundlag. tværtimod må det lægges til
grund, at selv hvis banken erhvervede indtægter eller fordele i kraft af konkrete udlån, hvilket
i øvrigt bestrides, så ville sådanne indtægter eller fordele også være opnået eller erhvervet,
såfremt de pågældende udlån var blevet meddelt på forsvarlige vilkår og et forsvarligt
grundlag.
                                              - 1174 -
strategiplanens pkt. 4.4 … bestemte således udtrykkeligt, at der også for udlån, der
forventedes at give en afledt indtjening, skulle foretages en normal kreditvurdering og
etableres den fornødne sikkerhed.
allerede som følge heraf gøres det gældende, at de sagsøgtes synspunkter om reduktion af
tabet med henvisning til "afledte indtægter" eller følgeforretninger må afvises.
selvom de af de sagsøgte oplistede "afledte indtægter"/følgeforretninger ikke er nærmere
dokumenteret, kan det dog allerede ved en overordnet gennemgang heraf konstateres, at disse
påståede fordele ikke har nogen retlig relevant tilknytning til de uforsvarlige udlån. de
sagsøgtes synspunkt om reduktion af tabet med de påståede fordele kan således afvises, uden
at det er nødvendigt at inddrage grundsætningen om compensatio lucri cum damno.
såfremt de påståede fordele vurderes i forhold til grundsætningen om compensatio lucri cum
damno er det endvidere efter sagsøgers opfattelse åbenbart, at de grundlæggende betingelser
om kausalitet, adækvans og komputabilitet ikke er opfyldt.
størstedelen af de påståede "afledte indtægter" omfatter således "følgeforretninger med
kunden eller tilknyttede selskaber". de sagsøgte medtager i den sammenhæng samtlige
indtægter, der måtte være opnået ved alle øvrige engagementer og forretninger med debitor
for det enkelte uforsvarlige udlånsengagement, ligesom der medtages tilsvarende indtægter på
engagementer og forretninger med "tilknyttede" selskaber.
de sagsøgte har begrundet dette med, at sagsøger skulle have "bebrejdet de sagsøgte, at der
var en sammenhæng mellem bankens kundeengagementer og opnåelse af forskellige
indtægter… og at kundeengagementerne i almindelighed understøttede den indtægtsgivende
drift" …
dette er ikke en retvisende udlægning af sagsøgers anbringender i sagen.
sagsøger har til støtte for sit principale anbringende om generel uforsvarlighed påpeget en
lang række uforsvarlige forhold i relation til bankens drift, organisation, udlånsaktivitet m.v. i
den sammenhæng gør sagsøger blandt andet gældende, at også bankens forretningsmodel i
sig selv var risikobetonet og uforsvarlig. heri ligger, at bankens fire fokusområder hverken
enkeltvis eller tilsammen havde et tilstrækkeligt, uafhængigt og markedskonformt
indtjeningsgrundlag til at understøtte bankens vedvarende drift, og at de sagsøgte anvendte
bankens udlånsvirksomhed til at opnå opgaver i bankens fire fokusområder ved at etablere
udlånsengagementer til den snævre personkreds, som bankens forretning primært var
koncentreret om. dette forhold har imidlertid ikke noget at gøre med selve uforsvarligheden
af de enkelte udlånsengagementer.
såfremt sagsøger opnår medhold i det principale anbringende om generel uforsvarlighed, er
spørgsmålet om "afledte indtægter"/følgeforretninger således slet ikke relevant, da
tabsopgørelsen i den situation er baseret på sagsøgers tabsopgørelse i, jf. afsnit … ovenfor.
såfremt de sagsøgte alene findes at være ansvarlige for den uforsvarlige udlånsvirksomhed,
skal bankens tab opgøres på grundlag af tabsopgørelse ii på grundlag af de enkelte
uforsvarlige udlånsengagementer. de sagsøgtes synspunkt om "afledte
indtægter"/følgeforretninger skal i denne situation vurderes i forhold til almindelige
tabsopgørelsesprincipper og grundsætningen om compensatio lucri cum damno.
                                            - 1175 -
som anført ovenfor er det centrale krav i sidstnævnte henseende, at en fordel - for
overhovedet at være retlig relevant i henseende til tabsopgørelsen - skal knytte sig til selve
den uforsvarlige handling eller undladelse.
de påståede "afledte indtægter"/følgeforretninger er ikke opnået som led i eller som følge af,
at udlån er blevet bevilget på uforsvarlige vilkår eller et uforsvarligt grundlag.
følgeforretningerne har i øvrigt slet ikke nogen tilknytning til det uforsvarlige
udlånsengagement, men vedrører derimod andre engagementer.
endvidere er flere af de påståede følgeforretninger eller engagementer etableret (længe) før
bevillingen af det uforsvarlige udlån, som de påståede følgeforretninger ifølge de sagsøgte
knytter sig til.
derudover er mange af følgeforretningerne indgået med andre juridiske personer end den
konkrete debitor.
i visse tilfælde er sikkerheder indregnet som følgeforretninger (f.eks.
administrationsselskabet af 1. august 2008 aps).
i andre tilfælde er følgeforretninger angivet som "fradrag for negativ nettoindbetaling" (f.eks.
investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps, tlp holding aps, finn helmer, korral partners
aps, alpen holidays ferienhäuser gmbh og administrationsselskabet af 1. august 2008
aps). det bemærkes særligt vedrørende denne post, at de sagsøgte ikke kan opgøre tabet i
henhold til sagsøgtes opgørelsesmetode og så samtidig foretage fradrag for "negativ
nettoindbetaling", som er udtryk for, at der ifølge sagsøgers opgørelsesmetode er indbetalt
mere på engagementet end til dækning af tilskrevne renter, provisioner og gebyrer.
det er efter sagsøgers opfattelse åbenbart, at de påståede følgeforretninger ikke opfylder de
grundlæggende betingelser i henhold til compensatio lucri cum damno om kausalitet,
adækvans og komputabilitet.
også som følge heraf må det afvises, at de påståede fordele kan indgå i og reducere
tabsopgørelse ii.
det bemærkes i forlængelse heraf, at det er de sagsøgte, der har bevisbyrden for, at der er
opnået fordele, der står i en sådan sammenhæng med tabet, at de skal bringes i modregning i
dette. enhver berettiget tvivl om, hvorvidt en fordel kunne være opnået også uden den
ansvarspådragende handling, må som følge heraf komme de sagsøgte til skade.
det gøres i den forbindelse gældende, at kravet til bevisets styrke må være betydeligt, når den
ansvarspådragende handling er et udlån, og de påståede fordele opnås ved andre transaktioner
(”de retsstiftende kendsgerninger” er forskellige). de påståede fordele er således ikke slet
forårsaget af udlånet. under alle omstændigheder er de påståede fordele, som anført ovenfor,
ikke forårsaget af de uforsvarlige elementer ved udlånet. de påståede fordele kunne således
også være opnået ved bevilling af et forsvarligt udlån, eksempelvis i form af yderligere
selvfinansiering fra låntagers side, medfinansiering fra anden side, yderligere sikkerheder
eller et mindre lån.
                                             - 1176 -
de sagsøgtes opgørelsesmetode i underbilagene til bilag ht 1+2 … kan derfor ikke
anerkendes.
den gennemgående post benævnt "følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede selskaber"
skal således udgå af opgørelsen.
dette medfører også, at sagsøgtes opgørelsesmetode på en række andre punkter skal
korrigeres, jf. nærmere i det følgende.
det bemærkes, at de sagsøgtes synspunkter om fradrag for "afledte
indtægter/følgeforretninger" (compensatio lucri cum damno) ikke er relevante vedrørende
tabsopgørelse i, men alene i relation til tabsopgørelse ii, hvor tabet skal opgøres på grundlag
af de enkelte udlånsengagementer.
19.4.2.7 "værdi af deponerede sikkerheder pr. 24. april 2013"
parterne er enige om værdiansættelserne af de endnu ikke realiserede sikkerheder, der således
kan lægges til grund. listen over ikke realiserede sikkerheder i bilag 1203 (bind 1, s.3474)
omfatter 8 engagementer.
for yderligere 21 engagementers vedkommende kan det konstateres, at sagsøgtes underbilag i
bilag ht 1+2 … er overensstemmende med sagsøgers tabsopgørelse ii.c. … det bemærkes,
at sagsøgte har glemt at foretage et fradrag på 181.266,87 kr. for de urealiserede sikkerheder
vedrørende engagementet med nanocover a/s …, og at sagsøgte har håndteret fradraget på
351.000 kr. for de urealiserede sikkerheder vedrørende engagementet med strandgaard
management a/s (underbilag 26 i bilag ht 1+2 …) på en anden måde end sagsøger.
det kan dermed lægges til grund, at parterne er enige om værdien af "deponerede
sikkerheder" for 29 af de 31 engagementer.
for følgende 2 engagementers vedkommende er parterne tilsyneladende ikke enige om
værdien af "deponerede sikkerheder", idet sagsøgte i sin værdiansættelse af "deponerede
sikkerheder" i underbilagene i bilag ht 1+2 …, har foretaget følgende:
1) for engagementet med aps kbus 8 nr. 2051, jf. underbilag 16 i bilag ht 1+2 …,
    opgør sagsøgte "værdi af deponerede sikkerheder" til 154.760.000 kr.
2) for engagementet med administrationsselskabet af 1. august 2008 aps, jf.
    underbilag 31 i bilag ht 1+2 …, opgør sagsøgte "værdi af deponerede sikkerheder"
    til 0 kr., men har som "følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede selskaber"
    medregnet 15,6 mio. kr. som sikkerheder, der "tilflød" banken i forbindelse med
    engagementet med centerplan allokton aps.
sagsøger er ikke enig i sagsøgtes opgørelse for så vidt angår engagementerne med aps
kbus 8 nr. 2051 og administrationsselskabet af 1. august 2008 aps. for sidstnævnte - der
fremstår som en "følgeforretning" - kan der i øvrigt henvises til afsnit 0 ovenfor.
19.4.2.8 sagsøgtes opgørelse af omkostninger efter den 11. februar 2010
                                              - 1177 -
sagsøgte har på forsiden i bilag ht 1+2 … opgjort "omk. efter 11.02.2010" til samlet ca. 17
mio. kr. fordelt på de 31 engagementer.
sagsøgte har ikke i underbilagene i bilag ht 1+2 … foretaget en markering af de
"udbetalinger", der ifølge sagsøgte er udtryk for "omkostninger".
det er derfor ikke muligt for sagsøger at kontrollere sagsøgtes beløbsmæssige opgørelse.
sagsøger fastholder, at sagsøger er berettiget til at kræve erstatning for de af sagsøger
afholdte udgifter til tabsbegrænsende foranstaltninger, herunder f.eks. udgifter forbundet med
drift af en ejendom indtil endeligt salg samt omkostninger til advokat og ejendomsmægler i
forbindelse med et sådant salg.
sagsøger fastholder i øvrigt, at sagsøger har iagttaget sin tabsbegrænsningspligt.
det erindres, at der i tabsopgørelsen indgår 31 engagementer, som var bevilget med ca. 884
mio. kr. de af sagsøger afholdte udgifter til tabsbegrænsende foranstaltninger, som ifølge
sagsøgtes opgørelse udgør ca. 17 mio. kr., svarer til en omkostningsprocent på ca. 1,9.
rigsrevisionen har i deres "beretning til statsrevisorerne om finansiel stabilitet a/s" af 9.
maj 2012 …, konkluderet, at "finansiel stabilitet overtager og afvikler nødlidende
pengeinstitutter på en tilfredsstillende måde" og at "finansiel stabilitet generelt [har] sikret
en sparsommelig drift".
19.4.2.9 særligt vedrørende bankens engagement med centerplan allokton aps.
indledningsvist bemærkes, at der ved opgørelsen af bankens tab på engagementet med
centerplan allokton aps skal medtages tabet på de 8,5 mio. kr. hidrørende fra bankens
betaling i henhold til et udenretligt forlig vedrørende en omstødelsessag anlagt af k/s
adelgade 5-7 m.fl. under konkurs mod banken … de 8,5 mio. kr. er i sagsøgers
tabsopgørelser ii.a, ii.b. og ii.c. … tillagt lånets saldo.
sagsøgte har i processkriftet af 13. maj 2014 vedrørende tabsopgørelsen, side 8 f., anført, at
aftalen af 11. oktober 2013 om afslutningen af sagen vedrørende de koncerninterne
transaktioner (b-875-11), omfattede sagsøgers påstand vedrørende en koncernintern
transaktion mellem banken og aktie & valutainvest aps om bankens køb af aktier i
allokton ab. sagsøger er enig heri. aftalen af 11. oktober 2013 er fremlagt …
sagsøger er imidlertid ikke enig med de sagsøgte i, at der ved den størrelsesmæssige
opgørelse af bankens tab på engagementet med centerplan allokton aps, skal tages højde
for aftalen af 11. oktober 2013 … der henvises til afsnit … om "compensatio lucri cum
damno".
af sagsøgtes underbilag 15 i bilag ht 1+2 … fremgår under sagsøgtes "akkumuleret
opgørelse", at sagsøgte foretager et fradrag på samlet ca. 39,9 mio. kr. benævnt "uretmæssig
tilbageførsel alloktonaktier 04.06.2010". sagsøger er ikke enig med sagsøgte i, at der skal
foretages dette fradrag ved opgørelsen af bankens tab på engagementet med centerplan
allokton aps.
19.5 de sagsøgtes indtræden i sikkerheder ("subrogation")
                                            - 1178 -
med hensyn til sagsøgtes mulighed for at indtræde i hæftelser i relation til de enkelte
tabsgivende engagementer, i form af debitors og kautionisters hæftelser, bemærkes følgende:
såfremt det lægges til grund, at de sagsøgte er ansvarlige for de generelt uforsvarlige forhold i
banken, der førte til bankens sammenbrud og konkurs, og at de sagsøgte som følge heraf er
erstatningsansvarlige for det samlede økonomiske tab, som banken herved er blevet påført
(sagsøgers tabsopgørelse i), vil de sagsøgtes betaling af et beløb til dækning af sagsøgers
fulde nedlagte påstand - der er begrænset i forhold til sagsøgers samlede tab - ikke medføre, at
de sagsøgte indtræder i hæftelser i relation til de enkelte tabsgivende engagementer i form af
debitors og kautionisters hæftelser, da hæftelserne således fortsat vil tjene til sagsøgers
fyldestgørelse til dækning af sagsøgers samlede tab.
det samme gør sig gældende, selvom landsretten finder, at de sagsøgte alene er ansvarlige for
de i banken bevilgede uforsvarlige udlånsengagementer, og tabet som følge heraf skal
opgøres i forhold til de enkelte udlånsengagementer (sagsøgers tabsopgørelse ii), såfremt det
samlede tab beløbsmæssigt udgør mere end sagsøgers påstand.
finder landsretten derimod i denne situation, at tabene på enkeltengagementerne
beløbsmæssigt udgør det samme eller et mindre beløb end sagsøgers påstand, er sagsøger enig
med sagsøgte i, at sagsøgte indtræder i rettighederne i forhold til de hæftende i relation til de
enkelte tabsgivende engagementer, i den udstrækning sagsøgte betaler det fulde idømte beløb,
dog med forbehold for og respekt af sagsøgers eventuelt udestående fyldestgørelse af påløbne,
men endnu ubetalte renter i forhold til det enkelte engagement.
hvis de sagsøgte alene betaler en del af det tilkendte beløb, får sagsøgte ingen
rettigheder i forhold til de hæftende, som i denne situation fortsat udelukkende vil tjene
til fyldestgørelse af sagsøger.
20. tabsbegrænsningspligt
det gøres gældende, at sagsøger har iagttaget sin tabsbegrænsningsforpligtelse.
det bestrides, at sagsøger skulle være pålagt et særligt ansvar som "forvalter" af
sagsøgtes økonomiske interesser, som påstået af de sagsøgte, ligesom det bestrides, at
sagsøger skulle være underlagt særlige pligter svarende til en dødsbobestyrers pligter.
sagsøger er alene forpligtet til at iagttage den almindelige tabsbegrænsningspligt.
sagsøger har i øvrigt mindst samme interesse i at begrænse tabet, som de sagsøgte har.
sagsøger er selvsagt interesseret i at realisere sikkerheder mv. til det højest mulige
provenu, allerede fordi dette straks vil nedbringe sagsøgers tab - et tab som sagsøgte i
øvrigt har oplyst at være ude af stand til at honorere.
den i dansk ret anerkendte tabsbegrænsningspligt er ikke udtryk for en egentlig pligt til
at begrænse sit tab, men er udtryk for, at sagsøger ikke kan få tilkendt erstatning for et
tab, som sagsøger burde og kunne have undgået ved udfoldelse af rimelige og
sædvanlige bestræbelser.
                                              - 1179 -
det påhviler sagsøgte at dokumentere, at sagsøger ikke har iagttaget sin
tabsbegrænsningspligt.
sagsøgte har ikke løftet denne bevisbyrde, ligesom de sagsøgte ikke nærmere har
præciseret deres indsigelse.
det må derfor lægges til grund, at sagsøger har iagttaget sin almindelige
tabsbegrænsningsforpligtelse.
21. lempelse
en lempelse fordrer et indgående kendskab til de sagsøgtes økonomiske situation, idet
erstatningens størrelse skal sættes i forhold hertil.
da de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad har valgt ikke at fremlægge den
nødvendige dokumentation vedrørende deres økonomiske forhold, skal det under sagen
lægges til grund, at de har tilstrækkelige midler til at honorere det fulde rejste krav.
der kan derfor allerede af denne grund tilsvarende ikke gives nogen form for lempelse.”
finansiel stabilitet over for henrik juul
finansiel stabilitet har til støtte for den nedlagte påstand over for henrik juul gjort følgende
gældende:
”4. anbringender
det gøres overordnet gældende, at henrik juul har pådraget sig et erstatningsansvar over for
banken/finansiel stabilitet, som følge af henrik juuls ansvarspådragende handlinger,
undladelser og adfærd i øvrigt som direktør for banken i perioden fra den 1. februar 2007 og
indtil ultimo januar 2010.
4.1 ansvarsnorm – ansvarsgrundlag og ansvarsbedømmelse
4.1.1 culpa
ansvarsnormen for et direktøransvar er det samme som for bestyrelsen og tager således også
udgangspunkt i den almindelige culparegel, jf. selskabslovens § 361, stk. 1, (den daggældende
aktieselskabslovs § 140):
"... medlemmer af ledelsen, som under udførelsen af deres hverv forsætligt eller
uagtsomt har tilføjet kapitalselskabet skade, er pligtige til at erstatte denne".
                                             - 1180 -
culpareglen er en retlig standard, som udfyldes af de pligter og de normer, der gælder for en
forsvarlig udøvelse af hvervet som direktør. disse normer og pligter er nærmere fastsat i
lovgivning, vedtægter, forretningsordenen samt interne retningslinjer mv.
direktionen og bestyrelsen har således hver især et selvstændigt ansvar for selskabets ledelse,
og ansvarsgrundlaget er således funderet i en tilsidesættelse af de krav, der påhviler ledelsen.
det ene organ kan dermed ikke skyde sig ind under det andet organs ansvar, jf. aktie- og
anpartsselskaber, en introduktion, erik hørlyck, s. 136 …
udgangspunktet for direktionens pligter i et kapitalselskab med en ledelsesstruktur, hvor
selskabet ledes af en bestyrelse, findes i selskabslovens § 117, stk. 1, (den daggældende
aktieselskabslovs § 54, stk. 2):
”… direktionen [varetager] den daglige ledelse af kapitalselskabet. direktionen skal
følge de retningslinjer og anvisninger, som bestyrelsen har givet.”
direktionens rolle, i forbindelse med driften af virksomheden, er således at lede selskabet i
dagligdagen, dvs. varetage den daglige drift af virksomheden.
ansvarsbedømmelsen for direktionen adskiller sig i forhold til for bestyrelsen ved, at
direktionen antages at have et væsentligt dybere kendskab til virksomhedens forhold end
bestyrelsen, netop som følge af, at direktionen varetager den daglige ledelse af selskabet, jf.
bestyrelsesansvaret, morten samuelsson, m.fl., s. 178 …
således må direktionen i langt højere grad end bestyrelsen formodes at kende alle selskabets
transaktioner og selskabets økonomiske stilling, og direktionsmedlemmerne kan derfor langt
lettere siges at handle culpøst, hvis der påføres andre tab, jf. jørgen boes artikel trykt i
ufr1984b.385, bestyrelsesmedlemmers og direktørers ansvar …
direktionen vil ligeledes kunne pådrage sig erstatningsansvar for undladelser eller ved at
forholde sig passivt, jf. aktie- og anpartsselskaber, en introduktion, erik hørlyck, s. 135 …,
hvoraf fremgår:
”… et medlem af et ledelsesorgan [kan] ikke fritages for ansvar i forhold til selskabet
under henvisning til, at det pågældende medlem indtog en passiv rolle eller til, at det
pågældende medlem ikke havde tilstrækkelig indsigt til at gøre sig sin handlepligt klar.”
som anført ovenfor skal direktionen følge de retningslinjer og anvisninger, som bestyrelsen
har angivet. direktionen kan imidlertid ikke blot blindt og ukritisk følge bestyrelsens
ansvisninger, jf. direktørkontrakten, jørgen boe, s. 83.
ligeledes anfører erik høylyck således i aktie- og anpartsselskaber, en introduktion, s. 135
…, at
”[det] fritager … ikke for ansvar, at et medlem har handlet eller undladt at handle i
henhold til instruks fra dem, der har valgt ham.”
såfremt direktøren er uenig i bestyrelsens anvisninger eller beslutninger kan og skal
direktøren sige fra, jf. ufr1984b.385, bestyrelsesmedlemmers og direktørers ansvar …
                                               - 1181 -
dette kan i sidste ende indebære, at direktionen må udtræde af selskabets ledelse, jf.
direktørkontrakten, jørgen boe, s. 83 …
”er direktøren uenig i en bestyrelsesbeslutning, har direktøren ret til at få sin mening
indført i protokollen, jf. selskabslovens § 128, stk. 2, der også gælder for det enkelte
bestyrelsesmedlem. det er imidlertid ingen garanti mod ansvar. … vil direktøren sikre
sig imod ansvar. i en sådan situation, må direktøren derfor udtræde af selskabets
ledelse.”
ved ansvarsbedømmelsen for direktionen må der endvidere tages højde for organisationens
størrelse, jf. bestyrelsesansvaret, morten samuelsson, m.fl., s. 181 …
i mindre virksomheder, hvor direktøren har daglig og direkte kontakt med de ansatte, er
ansvaret således nærliggende, hvis der sker tab i den daglige drift, især hvis der er tale om
gentagelsestilfælde, jf. bestyrelsesansvaret, morten samuelsson, m.fl., s. 181 …
på baggrund af ovenstående, kan det sammenfattende udledes, at direktionen, ligesom
bestyrelsen, skal sikre en forsvarlig organisering af og kontrol med virksomheden, men at
kravet til direktørens detailkendskab til driften er højere end bestyrelsesmedlemmet, idet
direktørens kendskab til virksomhedens daglige drift er tilsvarende mere indgående.
ligeledes er direktøren forpligtet til at forholde sig kritisk til bestyrelsens anvisninger eller
beslutninger, og direktøren forudsættes ved uenigheder at sige fra, og om nødvendigt udtræde
af ledelsen. dette indebærer også, at bestyrelsens godkendelse af direktørens beslutninger
ikke medfører, at direktøren er ansvarsfri.
direktørens ansvar skal således bedømmes uafhængigt af bestyrelses eventuelle godkendelse.
4.1.2 skærpet ansvarsnorm for ledelsen i banker og finansielle virksomheder
finansiel stabilitet gør gældende, at der for ledelsesmedlemmer i en finansiel virksomhed,
herunder for direktionen, gælder et skærpet culpaansvar.
for en gennemgang og beskrivelse samt finansiel stabilitets anbringender i forhold til den
skærpede ansvarsnorm for ledelsen i banker og finansielle virksomheder, henvises der i det
hele til afsnit 14.3 i det sammenfattende processkrift i sagen b-877-11.
det fremhæves dog i forhold til henrik juul, at der ved bedømmelsen i forhold til ”fit and
proper” kravet i fil § 64, stk. 1, i praksis stilles større krav til en direktør end til et
bestyrelsesmedlem, jf. lov om finansiel virksomhed, merete hjetting, m.fl. 2. udgave, s. 315
… samt 1. udgave, s. 284 …
hertil bemærkes, at henrik juul som direktør forudsættes at have et detaljeret indblik i både
bankens organisering og drift, herunder bankens udlånsengagementer.
yderligere skal det fremhæves, at henrik juul selvstændigt dels har bevilliget en del af de
tabsforvoldende engagementer, dels har indstillet andre af de tabsforvoldende engagementer
til bevilling i bestyrelsen, dels i andre tilfælde har accepteret bestyrelsens bevilling på trods af
                                          - 1182 -
henrik juuls viden om lasse lindblads involvering i de konkrete engagementer og deres
bevilling.
4.1.3 særligt om ansvaret for forretningsmæssige fejlskøn – ”the business judgment
rule”
det gøres gældende, at de af henrik juul i sagen begåede ansvarspådragende fejl og
forsømmelser ligger langt uden for området for et sædvaneligt forretningsmæssigt skøn.
for en gennemgang og beskrivelse samt finansiel stabilitets anbringender i forhold til
ansvaret for det forretningsmæssige skøn og anvendelsen af ”the business judgment rule”,
henvises der … sagen b-877-11.
4.2 generel uforsvarlighed – ansvarsgrundlag
det gøres principalt gældende, at henrik juul, på lige fod med de sagsøgte
bestyrelsesmedlemmer lasse lindblad og claus ørskov, har udvist en generel uforsvarlig
adfærd i sin egenskab som direktør i den periode, hvor henrik juul var registreret som
direktør i banken. henrik juul er som følge heraf erstatningsansvarlig for det fulde tab, som
banken/finansiel stabilitet herved blev påført.
henrik juul har således konsekvent og systematisk, fra sin tiltrædelse som bankens
direktør primo 2007 og indtil bankens konkurs primo 2010, udvist en særdeles
uforsvarlig og ansvarspådragende adfærd i relation til tilrettelæggelsen og
eksekveringen af bankens forretningsmodel, organisation og drift.
den uforsvarlige adfærd har især vist sig i forbindelse med bankens udlånsvirksomhed,
der generelt har været særdeles risikobetonet og uforsvarlig.
ud af den samlede udlånsmasse (korrigeret for kortvarige rentetransferordninger) tabte
og/eller nedskrev banken i sin korte levetid ca. 70 % af sine udlån, svarende til et samlet
tab/nedskrivning på ca. kr. 573 mio.
dette tab blev ikke forårsaget ved enkelte risikobetonede udlån eller engagementer, men
var derimod en følge af en systematisk praksis, hvorved bankens ledelse meddelte
kreditter og bevilligede udlån på et mangelfuldt grundlag, der i så godt som samtlige
tilfælde var forbundet med en betydelig risiko, og som var i åbenbar strid med bankens
egen kreditpolitik.
henrik juul udviste i særlig grad den generelt uforsvarlige adfærd, der direkte
forårsagede det tab, som banken blev påført, i forbindelse med bankens
udlånsvirksomhed.
det bemærkes i denne forbindelse, at de såkaldte investeringskreditter var undergivet
særlige krav i kreditpolitikken.
den uforsvarlige udlånsaktivitet havde nær sammenhæng med blandt andet den
uforsvarlige kreditorganisation i banken og den uforsvarlige tilrettelæggelse og
eksekvering af bankens forretningsmodel.
der henvises … sagen b-877-11, …
                                           - 1183 -
4.2.1 bankens uforsvarlige udlånsvirksomhed
4.2.1.1 udlånsengagementernes generelle karakteristika
der henvises … sagen b-877-11, idet det for så vidt angår henrik juul gøres gældende,
at henrik juul accepterede, deltog i og tilskyndede til, at banken i sin udlånsvirksomhed
tilsidesatte sin risikoprofil som var fastlagt ved bankens kreditpolitik.
ligeledes gøres det gældende, at henrik juul på uforsvarlig vis medvirkede til, at der i
banken blev udviklet en kreditkultur, hvorefter bankens kreditpolitik ikke blev
efterlevet, hverken ved bevillinger foretaget af henrik juul selv, eller ved udarbejdelse
af kreditindstillinger til bestyrelsen.
en gennemgang af samtlige bankens udlånsengagementer på tidspunktet for bankens
konkurs viser et klart og ensartet billede af, at henrik juul, på samme vis som lasse
lindblad og claus ørskov, i sin kreditgivning konsekvent tilsidesatte bankens
risikoprofil for kreditgivning og accepterede meget større risici for tab på udlån, end
bankens kreditpolitik og offentliggjorte risikoprofil gav ledelsen adgang til.
bankens udlånsengagementer var generelt karakteriseret ved, blandt andet
     væsentlige blancoelementer,
     ringe værdi af sikkerheder,
     særdeles mangelfuld kreditsagsbehandling og utilstrækkeligt beslutningsgrundlag,
     kundekredsen bestod af en snæver personkreds, som for en dels vedkommende
      havde tilknytning til capinordic a/s,
     udlån blev bevilget til kunder med dårligt cash flow og manglende
      tilbagebetalingsevne,
     dårlig bonitet,
     svigtende opfølgning på engagementerne, herunder realisering af sikkerheder,
     en uforsvarlig risikokoncentration indenfor ejendomsbranchen og indenfor en
      snæver kreds af debitorer.
     udlån drevet af forventning om afledte forretninger - slækket på kravene til
      kreditvurdering,
     efterbevillinger - "presserende tilfælde", samt
     varetagelse af banken uvedkommende interesser.
for en uddybning af disse karakteristika henvises … sagen b-877-11, …, idet det dog
bemærkes, at banken/finansiel stabilitet af procesøkonomiske grunde har frafaldet at
gøre tab gældende i forhold til henrik juul vedrørende nogle af … anførte eksempler…
derudover skal der i forhold til henrik juul fremkommes med følgende supplerende
bemærkninger til følgende karakteristika:
                                            - 1184 -
4.2.1.1.1 særdeles mangelfuld kreditsagsbehandling og utilstrækkeligt beslutningsgrundlag
der henvises … sagen b-877-11, idet det for så vidt angår henrik juul bemærkes, at
finansiel stabilitet i replikken, side 31, fremsatte følgende opfordring:
"til sagsøgtes opfordring (x) bemærkes, at sagsøger har forudsat, at sagsøgte i
forbindelse med sin tiltræden som direktør, den l. februar 2007, gjorde sig bekendt med
den foreliggende korrespondance mellem banken og finanstilsynet, herunder
finanstilsynets brev af 3. december 2006. sagsøgte opfordres (24) til at be- eller
afkræfte dette."
henrik juul besvarede denne opfordring med at opfordre finansiel stabilitet til at oplyse
besvarelsens betydning for sagen.
finansiel stabilitet uddybede opfordring (24) i processkrift i, side 20-21, og anførte
blandt andet:
”det er sagsøgers opfattelse, at en stor del af kreditindstillingerne, der ligger til grund
for bankens efterfølgende engagementer, netop bærer de karakteristika, som er
beskrevet af finanstilsynet i brevet af 3. november 2006. den fremsatte opfordring 24
fastholdes således i sin helhed, ligesom sagsøgte i denne sammenhæng opfordres (30) til
at oplyse, om sagsøgte var enig i finanstilsynets kritik, og hvilke tiltag - om nogen -
sagsøgte i givet fald iværksatte for at rette op på de kritisable forhold enten som
konsulent eller efter sagsøgtes tilltræden som direktør.”
henrik juul besvarede begge opfordringer (24) og (30) i processkrift a, side 17, således:
”brevet af 3. november 2006 fra finanstilsynet vedrørte alene en ansøgning om tilladelse til
at yde et lån til keops. det bemærkes, at det ansøgte lån oversteg grænsen i fil § 145.
allerede af den grund kunne engagementet ikke bevilges.
finanstilsynets bemærkninger i "keops-brevet" blev i øvrigt ikke gentaget af finanstilsynet
senere - heller ikke i forbindelse med en omfattende gennemgang af udlånsporteføljen i juni
2007, hvor finanstilsynet gennemgik alle engagementer over 1 mio. kr. sagsøgte er derfor
med rette gået ud fra, at de i skrivelsen nævnte forhold var berigtiget af banken til
finanstilsynets fulde tilfredshed.”
i finansiel stabilitets processkrift ii, side 16 blev det anført, at finansiel stabilitet
forstår henrik juuls besvarelse af opfordring (24) således, at henrik juul ved sin
tiltræden som direktør satte sig behørigt ind i bankens korrespondance med
finanstilsynet. finansiel stabilitet opfordrede (36) samtidig henrik juul til at be- eller
afkræfte dette.
henrik juul har ikke besvaret denne opfordring (36), hvorfor det må tillægges henrik
juul processuel skadesvirkning. det må således lægges til grund, at henrik juul ved sin
tiltræden som direktør satte sig behørigt ind i bankens korrespondance med
finanstilsynet.
alt andet vil i sig selv være kritisabelt og udtryk for en potentielt ansvarspådragende
undladelse/forsømmelse.
                                           - 1185 -
tilsvarende kan det lægges til grund, at denne korrespondance gav henrik juul et
indblik i omstændigheder, som henrik juul burde have reageret på, idet det gøres
gældende, at en stor del af kreditindstillingerne, der ligger til grund for bankens
efterfølgende engagementer, netop bærer de karakteristika, som er beskrevet af
finanstilsynet i brevet af 3. november 2006 … - et brev som henrik juul ved sin
tiltræden som direktør blev bekendt med indholdet af, og som efter finansiel stabilitets
opfattelse gav henrik juul en særlig anledning til at forholde sig til og agere på de af
finanstilsynet rejste kritikpunkter i forbindelse med den fremadrettede drift af banken.
4.2.1.1.2 kundekredsen bestod af en snæver personkreds, som for en dels vedkommende
havde tilknytning til capinordic a/s og til bankens bestyrelse.
der henvises … b-877-11 anførte, idet det for så vidt angår henrik juul fremhæves, at
det i medfør af fil § 78, stk. 3, påhviler både direktionen og bestyrelsen at overvåge
forsvarligheden og forløbet af de engagementer, der er omfattet af fil § 78, stk.1.
dette forhold var blevet påpeget af finanstilsynet ved flere lejligheder, både i november
2006 … og i juni 2008 …
henrik juul burde som bankens direktør have reageret herpå, men undlod/forsømte dette
og lod banken påtage sig uforholdsmæssigt store risici på sådanne engagementer, hvilket
medførte tab for banken/finansiel stabilitet.
4.2.1.1.3 efterbevillinger - "presserende tilfælde"
henrik juul foretog en del, beløbsmæssigt meget store bevillinger af lån mv., som
overskred direktionens bemyndigelse i direktionsinstruksens kreditinstruks pkt. 3.1, jf.
direktionsinstruksen af 22. maj 2007 …, og som derfor krævede bestyrelsens
efterbevilling.
følgende udlånsengagementer blev efterbevilget i perioden, hvor henrik juul var
registreret som direktør:
•       olicom a/s (126,375 mio. kr.), …
•       adr nr. 1904 aps (udvidelse på 4,6 mio. kr. til 25,1 mio. kr.), …
•       oskar jensen holding aps (ændring af sikkerhedskonstruktion), …
•       lauritz kunsthal aps (85 mio. kr.), …
•       strandgaard invest limited (66 mio. kr. til køb af capee-beviser og 25 mio. kr.
        til køb af capinordic a/s-aktier), …
direktionsinstruksen pkt. 3.1 bestemte imidlertid, at det alene var i "presserende
tilfælde, hvor bestyrelsens godkendelse ikke kan indhentes", at direktionen kunne
foretage bevillinger, som rakte ud over bemyndigelsen i direktionsinstruksens
kreditinstruks.
det gøres i den forbindelse gældende, at der ikke forelå den i direktionsinstruksen
krævede ”presserede situation” for så vidt angår de anførte engagementer.
endvidere bemærkes, at disse bevillinger i forhold til bankes balance hver for sig (med
en enkelt undtagelse) og samlet havde en sådan størrelse og karakter, at de ikke burde
have været efterbevilliget, men forelagt bestyrelsen i en sædvanlig bevillingsproces.
                                         - 1186 -
hverken henrik juul eller de øvrige sagsøgte ses at have reageret herpå.
…
4.2.1.2 udlånsvirksomheden var generelt i strid med kreditpolitikken
der henvises i det hele til … sagen b-877-11. på baggrund heraf gøres det gældende, at
bankens faktiske kreditgivning i forbindelse med de enkelte engagementer og som
helhed som følge af de mange tilsidesættelser var uforsvarlig og ansvarspådragende også
for henrik juul.
4.2.1.3 udlånsvirksomheden blev etableret og opretholdt på trods af finanstilsynets
gentagne advarsler og kritik
der henvises i det hele til … sagen b-877-11, idet det for så vidt angår henrik juul
gøres gældende, at henrik juul accepterede, deltog i og tilskyndede, at banken
etablerede og opretholdte sin hidtidige uforsvarlige udlånsvirksomhed på trods af
finanstilsynets gentagne advarsler og kritik.
4.2.1.4 koncentrationsrisiko medførte krav om særlig omhu ved vurdering af engagementer
der henvises i det hele til … sagen b-877-11, idet det for så vidt angår henrik juul
gøres gældende, at henrik juul, på trods af at flere af bankens engagementer var
omfattet af fil § 78, og at en meget betydelig del af engagementerne - heraf mange af
de store - var tæt forbundet med hinanden, undlod at udvise den nødvendige særlige
omhu og foretage en særlig vurdering af forsvarligheden af disse engagementer
4.2.1.5 lasse lindblads indblanding i den daglige drift
…
det bemærkes for god ordens skyld, at henrik juuls accept af og kendskab til lasse
lindblads indblanding i bankens daglige drift på ingen måde fritager henrik juul for
ansvar, idet henrik juul havde en selvstændig forpligtelse til at sige fra overfor lasse
lindblads indblanding. tværtimod skærper det efter finansiel stabilitets opfattelse
henrik juuls ansvar, når indblandingen førte til tab for banken/finansiel stabilitet, og
navnlig når en del af tabene kan henføres til varetagelse af hensyn, der var banken
uvedkommende.
det er i sig selv ansvarspådragende for henrik juul, at han tillod lasse lindblads
indblanding i bankens daglige drift, idet denne indblanding var direkte i strid med fil §
73.
4.2.1.6 mangelfuld opfølgning og kontrol
… for så vidt angår henrik juul gøres gældende, at henrik juul ikke foranstaltede
tilstrækkelig og sædvanelig kontrol og tilsyn med bankens udlån, og at henrik juul også
derved handlede uforsvarligt og ansvarspådragende overfor banken.
                                          - 1187 -
4.2.1.7 betydningen af eksterne vurderinger
… for så vidt angår henrik juul gøres gældende, at de foretagne vurderinger af banken,
herunder revisors revision af banken og advokat thomas kjøllers gennemgang af en del
af bankens udlånsengagementer, ikke diskulperer henrik juuls ansvar.
4.2.2 investeringskreditter
der henvises … sagen b-877-11, idet det dog bemærkes, at finansiel stabilitet af
procesøkonomiske grunde har frafaldet at gøre tab gældende i forhold til henrik juul
vedrørende følgende investeringskreditter, …:
1.  lasse nørgaard
2.  flemming herrestrup sørensen
3.  msc holding aps
4.  per bram nielsen
5.  investeringsselskabet af 1. juli 1989 aps
endvidere gøres det, for så vidt angår de investeringskreditter, som blev indstillet til
bestyrelsens bevilling af henrik juul og efterfølgende bevilget/godkendt af bestyrelsen,
gældende, at bestyrelsens godkendelse ikke medfører, at henrik juul er ansvarsfri.
det gøres således gældende, henrik juul pådrog sig et selvstændigt ansvar ved at
indstille et uforsvarligt engagement til bestyrelsens bevilling.
4.2.3 uforsvarlig kreditorganisation
… gøres det gældende, at henrik juul tillige har handlet ansvarspådragende ved
organiseringen af banken, herunder som følge af at henrik juul ikke sørgede for, at der
blev etableret en forsvarlig kreditorganisation i banken.
kreditorganisationen var nødlidende, hvilket henrik juul var vidende om.
endvidere bemærkes for så vidt angår henrik juul, at han som en skærpende
omstændighed accepterede bestyrelsesmedlemmers deltagelse i bankens daglige drift og
kreditgivning i strid med fil § 73, hvilket reelt var udtryk for en yderligere svækkelse
af kreditorganisationen, der derved kom under yderligt pres.
4.2.4 uforsvarlig tilrettelæggelse og eksekvering af bankens forretningsmodel
det gøres gældende, at henrik juul har handlet ansvarspådragende i forbindelse med
tilrettelæggelsen og eksekveringen af bankens forretningsmodel.
…
på lige fod med lasse lindblad og claus ørskov anvendte henrik juul bankens
udlånsvirksomhed som facilitator til at opnå opgaver i bankens fire fokusområder ved at
                                           - 1188 -
etablere udlånsengagementer til den snævre personkreds, som bankens forretning
primært var koncentreret om. de sagsøgte, herunder henrik juul, accepterede i denne
sammenhæng at gå på kompromis med bankens egen risikoprofil og at bevilge
uforsvarlige lån, der førte til tab for banken/finansiel stabilitet.
dette var i klar strid med bankens kreditpolitik.
strategiplanens pkt. 4.4 … bestemte endda udtrykkeligt, at der også for udlån, der
forventedes at give en afledt indtjening, skulle foretages en normal kreditvurdering og
etableres den fornødne sikkerhed.
bankens indtjening i investment banking-afdelingen udgjorde ikke et stabilt og
forsvarligt grundlag for bankens indtjening og fremadrettede drift, og blev delvist
modsvaret af risikobetonede udlånsengagementer, der var ydet på et uforsvarligt
grundlag og i direkte strid med den vedtagne kreditpolitik.
4.2.5 dispositioner baseret på uvedkommende hensyn til andre interesser end bankens
interesser
… for så vidt angår henrik juul gøres gældende, at henrik juul accepterede, deltog i og
tilskyndede, at bankens udlånsvirksomhed og dispositioner i øvrigt baserede sig på
uvedkommende hensyntagen til andre interesser end bankens.
det bemærkes dog, at finansiel stabilitet af procesøkonomiske grunde har frafaldet at gøre
tab gældende i forhold til henrik juul vedrørende følgende engagementer, …:
1.   volleshave aps
2.   synerco aps
3.   flemming herrestrup sørensen
4.   msc holding aps
5.   per bram nielsen
6.   investeringsselskabet af 1. juli 1989 aps
4.2.6 sammenfatning
på baggrund af ovenstående gøres det sammenfattende gældende, at henrik juul har
udvist en generel uforsvarlig adfærd som direktør for banken, og at henrik juul som
følge heraf er erstatningsansvarlig for det fulde tab, som banken/finansiel stabilitet
herved blev påført, …
henrik juul agerede således konsekvent og systematisk i perioden fra den 1. februar
2007 og indtil ultimo januar 2010 på en uforsvarlig og ansvarspådragende vis i relation
til tilrettelæggelsen og eksekveringen af bankens forretningsmodel, bankens
organisation og bankens drift.
                                             - 1189 -
4.3 konkret uforsvarlighed – ansvarsgrundlag
såfremt det lægges til grund, at henrik juul ikke udviste en generel uforsvarlighed i
forbindelse med varetagelsen af hvervet som direktør og daglig ledelse af banken med
den følge, at henrik juul ikke kan anses for ansvarlig for bankens konkurs og det
dermed påførte tab for banken/finansiel stabilitet, herunder den samlede underbalance,
gøres det subsidiært gældende, at henrik juul konkret handlede uforsvarligt og
ansvarspådragende overfor banken i forbindelse med de enkelte udlånsengagementer.
de sambehandlede sager b-876-11 og b-877-11 har i forhold til spørgsmålet om,
hvorvidt henrik juul henholdsvis lasse lindblad og claus ørskov har handlet
ansvarspådragende, blandt andet omfattet beskrivelsen af i alt 43 efter finansiel
stabilitets opfattelse ansvarspådragende enkeltengagementer, hvor af i alt 31 konkret har
udløst tab for banken/finansiel stabilitet.
de 43 engagementer kan i forhold til henrik juul overordnet opdeles i tre kategorier:
- engagementer etableret forud for henrik juuls formelle tiltræden som direktør den
  1. februar 2007,
- engagementer bevilget af henrik juul, …
- engagementer som er indstillet af henrik juul til bestyrelsens bevilling, eller som
  henrik juul på anden vis har været involveret i, …
fælles for samtlige enkeltengagementer omfattet af det rejste krav mod henrik juul, … er, at
de hver især efter finansiel stabilitets opfattelse var særdeles risikobetonede og indebar en
række tilsidesættelser af bankens kreditpolitik.
det gøres i den forbindelse gældende, at samtlige tilsidesættelser af kreditpolitikken
enkeltvis/i sig selv konstituerer et ansvarspådragende forhold, der kan medføre et
erstatningsansvar for bankens ledelse, hvis engagementet i øvrigt har påført banken/finansiel
stabilitet et tab.
i det omfang at landsretten måtte finde, at de enkelte tilsidesættelser af kreditpolitikken ikke
hver for sig er tilstrækkelige til at pålægge henrik juul et erstatningsansvar for det enkelte
engagement, gøres det gældende, at hvert af de nedennævnte udlånsengagementer indeholder
tilstrækkeligt mange tilsidesættelser af kreditpolitikken, og at tilsidesættelserne således samlet
medfører, at engagementet er uforsvarligt, og at tilsidesættelserne således samlet konstituerer
et erstatningsansvar for henrik juul for hvert af engagementerne.
hertil kommer, at enkeltengagementerne også på grund af andre forhold udgør uforsvarlige
udlånsengagementer, jf. om de enkelte engagementer nedenfor, herunder bland andet fordi der
i etableringen og behandlingen af engagementerne blev varetaget for banken uvedkommende
hensyn.
det gøres således samlet gældende, at nedenstående 23 engagementer hver især udgør
uforsvarlige udlånsengagementer, og at henrik juul som følge af sine handlinger og
undladelser ved hvert af disse engagementer har pådraget sig et erstatningsansvar for det tab,
som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
                                             - 1190 -
for en sagsfremstilling vedrørende de enkelte engagementer samt finansiel stabilitets
synspunkter om, hvorfor engagementets bevilling og behandling efter finansiel stabilitets
opfattelse var uforsvarligt, herunder hvorfor engagementet indebar en tilsidesættelse af
bestemmelser i kreditpolitikken, eller hvorfor engagementet varetog uvedkommende hensyn,
henvises der til beskrivelsen af de enkelte engagementer i det sammenfattende processkrift i
sagen b-877-11, …
nedenstående vil således alene indeholde en redegørelse for henrik juuls rolle i etableringen
og behandlingen af det enkelte engagement, og dermed finansiel stabilitets anbringender til
støtte for, at henrik juul er erstatningsansvarlig for det lidte tab på det enkelte engagement.
ud over tabene på konkrete udlånsengagementer gøres det gældende, at henrik juul er
erstatningsansvarlig for bankens/finansiel stabilitets tab på kr. 36,2 mio. vedrørende salget af
capee-foreningsbeviser til vagner holding aps den 1. oktober 2007…
4.3.1 engagementer etableret forud for den 1. februar 2007
følgende 12 engagementer blev etableret forud for henrik juuls formelle tiltræden som
direktør i banken den 1. februar 2007:
1.      eurotrust a/s
2.      mcs holding aps
3.      lasse nørgaard
4.      investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps
5.      flemming herrestrup sørensen
6.      cc investment aps og cc finans aps
7.      awr holding aps
8.      qvist herman aps
9.      volleshave holding aps
10.     dansk anlægsinvest aps
11.     synerco aps
12.     per bram nielsen (ikke bram gruppen a/s)
finansiel stabilitet har af procesøkonomiske grunde frafaldet at gøre tab gældende i forhold
til henrik juul vedrørende disse engagementer.
nærværende sammenfattende processkrift indeholder derfor ikke supplerende/uddybende
bemærkninger i forhold til disse engagementer.
4.3.2 engagementer bevilget af henrik juul
det gøres overordnet gældende, at henrik juul er erstatningsansvarlig for nedenstående 11
tabsgivende engagementer, idet henrik juul foretog bevillingen af de efter finansiel
stabilitets opfattelse uforsvarlige engagementer.
                                            - 1191 -
4.3.2.1 fussing & hjermind ejendomme a/s
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede garantien på 10 mio. kr. den
27. maj 2008 …, og at henrik juul bevilgede, at garantien blev ændret til en kredit den 28.
august 2008 …
det fremhæves endvidere i den forbindelse, at kreditten blev bevilget i relation til
eurotrust/olicom-transaktionen, idet kreditten blev anvendt til at købe en ejendom ud af
capinordic a/s datterselskab c2 invest aps, hvorfor bankens risikofyldte finansiering derfor
reelt sikrede værdien af et aktiv tilhørende søsterselskabet c2 invest aps.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med fussing og hjermind var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
engagementets relation til eurotrust/olicom-transaktion og varetagelsen af for banken
uvedkommende interesser i den henseende udgør en skærpende omstændighed i forhold til
henrik juuls erstatningsansvar.
tabet kan opgøres til 3.807.934,77 kr., …
4.3.2.2 aps kbus 8, nr. 2051
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede capinordic-kreditten på
20,4975 mio. kr. den 23. juli 2007 …, at henrik juul sammen med lasse lindblad underskrev
bankens aftale med kbus af 23. februar 2009, om at banken skulle stille bankgarantier for
1.352.400 euro og yde et lån på 400.000 euro til kbus vedrørende en række
vindmølleprojekter i ungarn …, at henrik juul indstillede lånet, der i mellemtiden var hævet
til 450.000 euro, svarende til 3,4 mio. kr., til bestyrelsens bevilling den 23. marts 2009 …, at
henrik juul eksekverede/accepterede overførslen på 1,25 mio. kr. den 17. august 2009 … til
morsø sparekasse, og at henrik juul i øvrigt var orienteret om og involveret i samtlige
aspekter i engagementet.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med kbus var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
derudover gøres det gældende, at engagementet med kbus er ansvarspådragende for henrik
juul, fordi der med bevillingen blev varetaget banken uvedkommende interesser, og fordi
henrik juul forholdte sig passivt til og dermed accepterede, at lasse lindblad blandede sig
direkte i bankens engagement med kbus. henrik juul accepterede dermed, at lasse
lindblad retsstridigt involverede sig i bankens daglige drift, uagtet at henrik juul som
bankens direktør i en sådan situation havde en pligt til at stoppe denne indblanding og sikre,
at banken blev drevet forsvarligt og uden inddragelse af banken uvedkommende interesser.
                                             - 1192 -
der henvises i den forbindelse særligt til, at capinordic-kreditten, der var urentabel og ikke-
bankmæssig, var ydet til en nødvendig kapitalforhøjelse i capinordic a/s, og at dka consult
a/s (lasse lindblad) havde et samarbejde med kbus.
derudover henvises der særligt til, at henrik juul hastebehandlede og bevilgede capinordic-
kreditten på baggrund af e-mail fra lasse lindblad …, at lasse lindblad forestod alle
drøftelserne med morsø sparekasse a/s, men at henrik juul alligevel på baggrund af e-mail
fra lasse lindblad uden videre eksekverede/accepterede et træk på kbus’ engagement i
banken til inddækning af overtræk i morsø sparekasse a/s, og at lasse lindblad var
involverede i de yderligere træk på kbus’ kredit i 2009, hvilket henrik juul var bekendt
med, jf. hans e-mail til martin hjort hansen den 26. maj 2009 …: ”fik du svar fra lasse
vedrørende ovenaevnte?”. endelig henvises der særligt til bankens kreditchefs e-mail af 2.
oktober 2009 til henrik juul … om lasse lindblads forsøg på at få bankens kreditchef til at
frigive 3 mio. kr. før banken havde fået pant og underskrifter bragt på plads, hvori
kreditchefen om sagen med kbus anfører, at blandt andet fordi der er ”flere interesser er den
noget rod.”
det gøres således samlet gældende, at henrik juul er erstatningsansvarlig for det af
banken/finansiel stabilitet lidte tab på engagementet, der kan opgøres til
30.444.241,39, …
4.3.2.3 tlp holding aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede kassekreditten på 2 x 7,5
mio. kr. i november 2007 …, at henrik juul bevilgede det yderligere lån på 5,5 mio. kr. den
20. maj 2009 …, at henrik juul bevilgede overtrækket på 300.000 kr. den 15. juli 2009 … på
baggrund af e-mails fra lasse lindblad …, at henrik juul den 5. august 2009 godkendte det
yderligere træk på 1,5 mio. kr. på engagementet …, og at henrik juul indstillede et lån på kr.
7,5 mio. kr. til bestyrelsens bevilling den 4. august 2009 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med tlp var ansvarspådragende
for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken …, og at
henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som banken/finansiel
stabilitet derved har lidt.
derudover gøres det gældende, at engagementet med tlp er ansvarspådragende for henrik
juul, fordi henrik juul tillod, at der med engagementet blev varetaget for banken
uvedkommende interesser, og fordi henrik juul forholdte sig passivt til og dermed
accepterede, at lasse lindblad blandede sig direkte i bankens engagement med tlp. henrik
juul accepterede dermed, at lasse lindblad retsstridigt involverede sig i bankens daglige
drift, uagtet at henrik juul som bankens direktør i en sådan situation må havde en pligt til at
stoppe denne indblanding og sikre, at banken blev drevet forsvarligt og uden inddragelse af
banken uvedkommende interesser.
der henvises i den forbindelse særligt til, at forhøjelsen af kassekreditten den 15. juli
2009 var bestemt af lasse lindblad, og at overtrækket på kr. 1,5 mio. kr. den 15. august
2009 var initieret af lasse lindblad.
                                              - 1193 -
det kan i den forbindelse i øvrigt fremhæves, at i hvert fald kr. 4,25 mio. kr. af det
etablerede lån på kr. 5,5 mio. blev overført til lasse lindblads selskab dka consult
a/s, og at yderligere 180.000,- kr. blev overført til lasse lindblad personligt. det
fremhæves også, at det første lån på samlet 15 mio. kr. skulle bruges i en transaktion
med dka group - lasse lindblads koncern - som en af transaktionsparterne, og at
lasse lindblad derfor havde åbenbare økonomiske interesser i lånets etablering.
tabet kan opgøres til 11.544.817,74 kr., ….
4.3.2.4 nanocover a/s
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede lånet på 1,2 mio. kr. den 8.
juli 2008 …, at henrik juul bevilgede forhøjelsen af kreditten på henholdsvis 500.000 kr. og
430.000 kr., til i alt 2,13 mio. kr. den 23. december 2008 …, og at henrik juul efter drøftelser
med lasse lindblad godkendte det yderligere træk på 153.425 kr. den 27. maj 2009 …
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at lånet,
der blev ydet på favorable vilkår uden krav om sikkerhedsstillelsen, blev ydet til en
virksomhed, der indirekte var ejet af lasse lindblad, og at henrik juul tillod en
retsstridig indblanding i den daglige håndtering samt afvikling af engagementet fra
lasse lindblads side, hvilket som følge af lasse lindblads indirekte ejerskab i
nanocover var særligt uforsvarligt.
det fremhæves endvidere, at bevillingen af lånet skete trods kreditchefens protester.
det gøres i tillæg til det i det sammenfattende processkrift … anførte gældende, at
henrik juul burde have indset, at bevillingen af lånet var uforsvarligt og måtte antages
at være primært motiveret i et ønske om at begunstige ejerne af det låntagende selskab,
som herved fik mulighed for – uden risiko – at rekonstruere selskabet og derved opnå en
gevinst.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med nanocover var
ansvarspådragende for henrik juul, herunder indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
tabet kan opgøres til 2.245.959,20 kr., ….
4.3.2.5 tzarevo invest aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul må antages at have godkendt
etableringen af lånet på kr. 2,9 mio. kr. til delvis finansiering af tzarevos køb af 20 % af
byggeprojektet bulgarien invest, og at henrik juul den 3. november 2009 prolongerede
engagementet …
det fremhæves i den forbindelse endvidere, at engagementet blev etableret til opfyldelse af
den indgåede samarbejdsaftale mellem capinordic a/s og tzarevo … som var forhandlet og
indgået af lasse lindblad på vegne af capinordic a/s, at engagementet således ikke blev
                                            - 1194 -
underlagt en selvstændig kreditvurdering af bankens kreditafdeling inden dets etablering, og
at der derfor i stedet synes at være inddraget andre uvedkommende hensyn end
kreditgivnings- og forretningsmæssige hensyn.
det fremhæves derudover, at lånet ikke blev ydet på markedsvilkår, idet der i henhold til
samarbejdsaftalen blev aftalt uopsigelighed, ligesom kreditten blev ydet uden
stiftelsesprovision og med en mindre rente end sædvanligt, uden at disse særlige vilkår i
forhold til banken blev honoreret på anden vis eller i øvrigt kan begrundes med konkrete
omstændigheder af relevans for banken.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med tzarevo var
ansvarspådragende for henrik juul, herunder indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken (bilag 40.4, bind 1, s. 257), og at henrik juul som følge heraf er
erstatningsansvarlig for det tab som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
tabet kan opgøres til 2.900.000 kr., ...
4.3.2.6 henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede kassekreditten på 500.000
kr. den 5. november 2008. det fremhæves endvidere, at engagementet blev etableret dagen
efter første henvendelse fra kunden til lasse lindblad, men først blev formelt bevilget 2
måneder senere.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med henrik høtbjerg jespersen
var ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
tabet kan opgøres til 387.440,83 kr., …
4.3.2.7 korral partners aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul var fuldt ud bekendt med og
involveret i forløbet omkring den mislykkedes transaktion vedrørende tegningen af guava-
aktierne …, at henrik juul forestod forhandlingerne med sparbank a/s i forbindelse med
afslutningen af den mislykkede transaktion og i den forbindelse indgik aftalerne med korral
og sparbank a/s af 12. september 2008 …, at henrik juul bevilgede engagementet på 10,8
mio. kr. den 5. november 2008 … og at henrik juul prolongerede engagementet den 14.
oktober 2009 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med korral var ansvarspådragende
for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken …, og at
henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som banken/finansiel
stabilitet derved har lidt.
det gøres i forlængelse heraf gældende, at engagementets særlige baggrund – en
mislykket forretning i bankens markets-afdeling forhandlet af lasse lindblad, som
                                            - 1195 -
henrik juul var fuldt ud bekendt med – skærper vurderingen af, hvorvidt henrik juul
har handlet ansvarspådragende.
tabet kan opgøres til 10.220.787,00 kr., …
4.3.2.8 administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul tidligere havde afvist et engagement
med administrationsselskabet/var bekendt med afvisningen, at henrik juul på trods heraf
alligevel bevilgede lånet på 3,81 mio. kr. den 22. juni 2009 …, at henrik juul bevilligede
forhøjelsen til 7,65 mio. kr. den 14. oktober 2009 …, at henrik juul godkendte/tillod at begge
rater af lånene blev udbetalt før lånene var bevilget, at henrik juul i øvrig var part i
korrespondancen med lasse lindblad, torben lyst, carsten leveau og bankens kreditchef,
og således var fuldt ud bekendt med engagementet og dets særlige baggrund.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med administrationsselskabet var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at
engagementet savner enhver forretningsmæssig begrundelse for banken. julemosegaard
aps/dka consult a/s opnåede således med engagementets etablering en betydelig
fortjeneste, alternativt undgik et betydeligt tab, og dermed at lasse lindblad havde en
klar egeninteresse i engagementet, som henrik juul måtte have indset.
tabet kan opgøres til 7.360.000 kr., …
4.3.2.9 danske industrihuse a/s
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul den 13. marts 2007 bevilgede
investeringskreditten på 5 mio. kr. med en blanco på 1,16 mio. kr. til henrik
schimming/danske industrihuse a/s …
… gøres det gældende, at bankens engagement med danske industrihuse a/s var
ansvarspådragende for henrik juul, herunder at bevillingen indebar en tilsidesættelse af flere
bestemmelser i kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig
for det tab som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at
bankens ledelse ved bevillingen af investeringskreditter konsekvent tilsidesatte bankens
kreditpolitik, og at banken således havde en generel praksis for investeringskreditter,
der var i strid med den for offentligheden og tilsynsmyndighederne kendte kreditpolitik i
banken.
tabet kan opgøres til 2.366.448,20 kr., …
                                             - 1196 -
4.3.2.10 henrik n invest 1 aps
...
 det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede investeringskreditten på
12,5155 mio. kr. den 30. oktober 2007 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med henrik n var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab, som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det fremhæves i den forbindelse, at 1/3 af det i kreditindstillingen forudsatte pant i aktier først
blev stillet til sikkerhed den 11. april 2008, dvs. ca. 5 måneder efter at kreditten var etableret
og trukket …
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at
bankens ledelse ved bevillingen af investeringskreditter konsekvent tilsidesatte bankens
kreditpolitik, og at banken således havde en generel praksis for investeringskreditter,
der var i strid med den for offentligheden og tilsynsmyndighederne kendte kreditpolitik i
banken.
tabet kan opgøres til 10.993.410,98 kr., …
4.3.2.11 ai holding aps
...
 det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul bevilgede kreditten på i alt 10 mio.
kr., hvoraf 7 mio. kr. udgjorde en investeringskredit, den 19. december 2007 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med ai var ansvarspådragende for
henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken …, og at
henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab, som banken/finansiel
stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at
bankens ledelse ved bevillingen af investeringskreditter konsekvent tilsidesatte bankens
kreditpolitik, og at banken således havde en generel praksis for investeringskreditter,
der var i strid med den for offentligheden og tilsynsmyndighederne kendte kreditpolitik i
banken.
tabet kan opgøres til 3.463.932,82 kr., …
4.3.3 engagementer indstillet eller på anden vis behandlet af henrik juul
det gøres overordnet gældende, at henrik juul er erstatningsansvarlig for nedenstående 12
tabsgivende engagementer, idet henrik juul indstillede engagementerne til bestyrelsens
bevilling eller på anden vis var involveret i etableringen, behandlingen og opfølgningen af de
efter finansiel stabilitets opfattelse uforsvarlige engagementer.
                                             - 1197 -
dette på trods af, at henrik juul indså eller burde have indset, at engagementerne var
risikobetonede og i strid med den af banken vedtagne kreditpolitik.
det skal i den forbindelse understreges, …, at det faktum, at engagementerne efter henrik
juuls indstilling blev bevilget af bankens bestyrelse, eller at banken bestyrelse på anden vis
godkendte/accepterede engagementet, ikke fritager henrik juul for ansvar for sine handlinger
og undladelser i forbindelse med engagementernes etablering.
det skal endvidere fremhæves, at henrik juul som bankens direktør havde en særlig
forpligtelse til at sikre, at banken blev drivet forsvarligt, hvilket indebærer en række
handlepligter, og at henrik juul i forlængelse heraf kan pådrage sig et erstatningsansvar både
for handlinger og undladelser.
4.3.3.1 olicom a/s
...
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul den 23. juni 2008 afgav
finansieringstilsagnet … og dermed godkendte/bevilgede engagementet, at henrik juul
indstillede kreditten på 126,375 mio. kr. til bestyrelsens efterbevilling den 26. august 2008 …,
at henrik juul indstillede det yderligere lån på 8 mio. kr. til bestyrelsens bevilling den 18.
december 2008 …, og at henrik juul undlod at sikre, at samtlige de for lånene forudsatte
sikkerheder blev stillet.
det fremhæves herudover, at henrik juuls bevilling af lånet på 126,375 mio. kr. den 23. juni
2008 overskred bemyndigelsen på 40 mio. kr. i direktionsinstruksens kreditinstruks …, og
derfor krævede bestyrelsens efterbevilling. ifølge direktionsinstruksen kunne henrik juul i
"presserende tilfælde", hvor bestyrelsens godkendelse ikke kunne indhentes, foretage
dispositioner, som rakte ud over direktionsinstruksens kreditinstruks. henrik juuls bevilling
af 126,375 mio. kr. blev imidlertid først forelagt bestyrelsen to måneder efter bevillingen,
hvilket var i strid med direktionsinstruksens pkt. 3.2, der krævede, at henrik juuls bevilling
blev forelagt bestyrelsen senest 4 uger efter bevillingen.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med olicom var
ansvarspådragende for bankens ledelse, herunder henrik juul, og indebar en tilsidesættelse af
flere bestemmelser i kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er
erstatningsansvarlig for det tab som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
bankens særlige baggrund for/og rolle i eurotrust/olicom-transaktionen og varetagelsen af en
række for banken uvedkommende interesser i den henseende udgør en skærpende
omstændighed i forhold til henrik juuls erstatningsansvar.
tabet kan opgøres til 77.197.812,32 kr …
4.3.3.2 alpen holidays ferienhäuser gmbh
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul på vegne af banken underskrev
gældsbrevet på kr. 48,425 mio. kr. den 28. januar 2009 …, at henrik juul indstillede lånet til
bestyrelsens bevilling ved kreditindstillingen af 1. februar 2009 …, at henrik juul
forestod/eksekverede overførslerne fra alpen holidays konto den 6. februar 2009 …, hvoraf
                                            - 1198 -
ca. 22,2 mio. kr. via datterselskaber blev overført til capinordic a/s, at henrik juul frem til
november 2009 accepterede yderligere træk på alpen holidays kredit … uden at foretage
fornyet kreditbehandling af engagementet, at henrik juul var involveret i indhentningen af
både den oprindelige vurdering fra nordic hotel consultings af 12. oktober 2009 … og den
korrigerede vurdering af 1. november 2009 (då 1+2), samt at henrik juul i øvrigt som
deltager i den i sagen fremlagte mailkorrespondance var fuldt ud involveret i og orienteret om
engagementet …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med alpen holidays var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
engagementets relation til den eurotrust/olicom-transaktion og varetagelsen af banken
uvedkommende interesser i den henseende, herunder at kreditrisici, der henlå i capinordic
a/s og dettes datterselskaber udover banken, blev overført til banken, udgør en skærpende
omstændighed i forhold til henrik juuls erstatningsansvar.
tabet kan opgøres til 47.891.869,74 kr., …
4.3.3.3 adr nr. 1904 aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul indstillede kreditten på 20 mio. kr. til
bestyrelsens bevilling den 2. februar 2007 …, at henrik juul godkendte eller må antages at
være bekendt med, at første træk på kreditten blev foretaget den 7. februar 2007 … forud for
modtagelsen af den forudsatte ejendomsvurdering, og dette uanset at kreditafdelingen ikke
som forudsat synes at have modtaget dokumentation for beløbets anvendelse.
det fremhæves endvidere, at henrik juul den 5. juni 2007 bevilgede forlængelsen og
forhøjelse på 500.000 kr. af kreditten …, at henrik juul udarbejdede indstillingen om
forlængelse af 4. juli 2007 …, som dog ikke blev behandlet af bestyrelsen, at henrik juul
deltog i drøftelser om engagementet på bestyrelsesmøder den 30. oktober 2007 …, 11.
december …, den 14. januar 2008 … og den 26. februar 2008 …, at henrik juul må anses for
at have godkendt/accepteret forhøjelserne af engagementet den 23. maj 2008 … og den 30.
maj 2008 …, ligesom henrik juul efterfølgende indstillede forhøjelserne til bestyrelsens
godkendelse ...
det fremhæves i den forbindelse yderligere, at bankens pant i ejendommen kanalvej 150-
154, odense, blev frigivet i oktober 2007, og at ejendommen umiddelbart herefter indgik i et
apportindskud i olicom, som banken tillige havde et stort engagement med. det fremhæves
yderligere, at der for bankens pant i de to polske selskaber aldrig blev foretaget den fornødne
sikringsakt.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med adr var ansvarspådragende
for bankens ledelse, herunder henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …), og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
                                              - 1199 -
det udgør i forhold til vurderingen af henrik juuls erstatningsansvar for engagementet en
skærpende omstændighed, at bankens kreditchef i en e-mail af den 23. april 2009 til henrik
juul blandt andet anfører:
”er vi ikke ude på dybt vand nu - hvorfor skal der laves dokumetner med ny dato når
alle øvrige er mere end 3 mdr gammel?
jeg synes det er en ualmindelig dårlig skik at dokumenter skal tilbagedateres, som jeg ikke
kan bakke op om.”
tabet kan opgøres til 13.577.339,42 kr., …
4.3.3.4 nicola v. guiseppe savoretti
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul på bestyrelsesmødet den 21. februar
2007 (bilag 180, bind 3, s. 246) indstillede engagementet på 21 mio. kr. til bestyrelsens
bevilling …, og at henrik juul undlod at følge op på engagementet, efter at kursværdien af de
pantsatte aktier faldt til under stop loss-aftalen, som var en forudsætning for bestyrelsens
bevilling, idet engagementet først blev opsagt ca. 6 måneder senere, da kursen var faldet til
det halve.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med savoretti var
ansvarspådragende for bankens ledelse, herunder henrik juul og indebar en tilsidesættelse af
flere bestemmelser i kreditpolitikken (bilag 481, bind 1, s. 179), og at henrik juul som følge
heraf er erstatningsansvarlig for det tab som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
tabet kan opgøres til 2.436.573,39 kr., …
4.3.3.5 lake dümmer invest aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul efter forhåndsbevilling fra bankens
bestyrelsesformand og lasse lindblad bevilgede garantien på 27,863 mio. kr. den 19. marts
2007, således at bevillingen alene blev forelagt den samlede bestyrelse som en
efterretningssag, at henrik juul indstillede den samlede kredit på 45 mio. kr. til bestyrelsens
bevilling på bestyrelsesmødet den 12. april 2007 …, at henrik juul indstillede en forhøjelse af
kreditten til 47,5 mio. kr. til bestyrelsens bevilling den 16. maj 2007 …, at henrik juul
indstillede en forhøjelse af kreditten til 55,75 mio. kr. til bestyrelsens bevilling den 25. juni
2007 …, til trods for at lake dümmer i forbindelse med indgåelse af endelig købsaftale med
køber havde undladt at implementere bankens betingelser … det fremhæves videre, at
henrik juul godkendte/var bekendt med, at kreditten blev ubetalt i juli 2007 …, uden at
bankens nye betingelser var opfyldt, hvilke nye betingelser først blev bevilget af bestyrelsen
den 28. august 2007 på baggrund af henrik juuls indstilling …, at henrik juul undlod af følge
op på misligholdelsen i januar 2008 af de stillede betingelser …, at henrik juul den 21. august
2008 indstillede til bestyrelsens bevilling, at lasse lindblads selskab dka consult a/s blev
frigjort for den stillede kautionsforpligtelse, der på frigivelsestidspunktet kunne opgøres til en
værdi på ca. 15 mio. kr. …, og at henrik juul i øvrigt deltog i bestyrelsens drøftelser om
engagementet, fx den 6. november 2008 ...
                                            - 1200 -
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med lake dümmer var
ansvarspådragende for bankens ledelse, herunder henrik juul og indebar en tilsidesættelse af
flere bestemmelser i kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er
erstatningsansvarlig for det tab, som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at der var tale
om et engagement omfattet af fil § 78, som der ikke i tilstrækkelig grad blev fulgt op på. det
er tillige en skærpende omstændighed, at henrik juul i hvert fald i forbindelse med
omlægningen af sikkerhederne i juli/august 2007, hvor dka consult a/s bibeholdt sin pro
rata kaution, mens de øvrige kautioner blev ændrede til ubegrænsede kautioner, samt den
efterfølgende frigivelse af dka consult a/s kaution på et tidspunkt, hvor engagementet med
lake dümmer var misligholdt, har tilladt inddragelsen af uvedkommende hensyn i bankens
udlånsvirksomhed.
tabet kan opgøres til 26.556.184,34 kr., …
4.3.3.6 centerplan allokton aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul på vegne af banken indgik
engagementsaftalen den 3. maj 2007 …, at henrik juul bekræftede og dermed tillige
godkendte overførslen på 20 mio. sek den 3. maj 2007 …, inden bestyrelsen havde bevilget
engagementet, at henrik juul må have godkendt eller have været bekendt med, at yderligere
sek 51 mio. sek. blev overført den 16. maj 2007 …, før bestyrelsen havde bevilget
engagementet, og efter at bestyrelsen i første omgang havde afslået at bevilge engagementet
”grundet et ønske om mere belysning af casen” …, at henrik juul forholdt sig passivt til
oplysninger om, at lasse lindblad konkret involverede sig i engagementet ved at komme med
bemærkninger til engagementsaftalen … samt involverede lasse lindblad i behandlingen af
engagementet udover orienteringerne til den samlede bestyrelse …, at henrik juul indstillede
engagementet til bestyrelsens bevilling den 22. maj 2007 …, at henrik juul deltog i mødet
med centerplan allokton den 3. marts 2008, og at henrik juul udarbejdede/godkendte
kreditindstillingerne …, der blev forelagt og gennemgået af henrik juul på
bestyrelsesmøderne den 17. juni 2008 og den 26. august 2008 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med centerplan allokton var
ansvarspådragende for bankens ledelse herunder henrik juul, og at engagementet indebar en
tilsidesættelse af flere bestemmelser i kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf
er erstatningsansvarlig for det tab, som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at frigivelsen
af bankens pant i aktier i allokton ab til fordel for capinordic a/s datterselskab aktie- og
valutainvest aps i august 2008 savnede en enhver form for forretningsmæssig begrundelse
for banken, idet det gøres gældende, at dispositionen blev gennemført til varetagelse af
banken uvedkommende interesser.
tabet kan opgøres til 81.551.137,43 kr., …
4.3.3.7 guava a/s
…
                                            - 1201 -
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul indstillede kreditten på 20 mio. kr. til
bestyrelsens bevilling den 23. august 2007 …, at henrik juul indstillede omlægningen af lånet
til bestyrelsens bevilling den 11. januar 2008 …, og at henrik juul deltog i drøftelserne af
engagementet på bestyrelsesmøderne den 28. august 2007 …, den 14. januar 2008 … og den
24. februar 2009 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med guava var ansvarspådragende
for bankens ledelse, herunder henrik juul. engagementet indebar således en tilsidesættelse af
flere bestemmelser i kreditpolitikken …, hvortil kommer, at henrik juul undlod at foretage
en grundig opfølgning på engagementet, til trods for at det var omfattet af fil § 78. henrik
juul er som følge heraf erstatningsansvarlig for det tab, som banken/finansiel stabilitet
derved har lidt.
tabet kan opgøres til 13.744.470 kr., …
4.3.3.8 oskar jensen holding aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul i april 2007 indstillede garantien på
100 mio. kr., der dog ikke blev til noget, til bestyrelsens bevilling …, at henrik juul var
orienteret om korrespondancen mellem lasse lindblad og bankens kreditchef den 4.-6.
september 2007 …, at henrik juul i strid med fil § 78 bevilgede 1. tranche på 25 mio. kr.
den 13. september 2007 …, at henrik juul indstillede 2. tranche på 25 mio. kr. den 20.
september 2007 …, at henrik juul forelagde indstillingen af 13. november 2007 om ændring
af sikkerhederne … for bestyrelsen, at henrik juul deltog i drøftelserne om engagementet på
bestyrelsesmøderne den 25. september 2007, den 30. oktober 2007 og den 19. november 2007
…, at henrik juul stoppede udbetalinger på kreditten den 20. november 2007 …, fordi oskar
jensens soliditetsgrad var for lav, og der ikke var tilstrækkelige sikkerheder for engagementet,
men derefter tillod yderligere træk i perioden 3. december 2007 til 4. april 2008, uanset at der
ikke var modtaget nye sikkerheder …, at henrik juul udarbejdede redegørelsen den 4.
december 2007 … og derfor var fuldt ud bekendt med engagementet, og at henrik juul
undlod at reagere på oplysningerne i oskar jensen’ og københavns investeringsejendomme
a/s’ årsrapporter for 2007, hvoraf fremgår, at der ville blive foretaget udbytteudbetalinger fra
selskabet i strid med bankens …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med oskar jensen var
ansvarspådragende for blandt andet henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere
bestemmelser i kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig
for det tab som banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at
engagementet var omfattet af fil § 78, men at henrik juul undlod at foretage den fornødne
særlige vurdering og opfølgning på engagementet i den anledning.
tabet kan opgøres til 43.580.863,22 kr…
4.3.3.9 finn helmer
…
                                            - 1202 -
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul indstillede kassekreditten på 27,5 mio.
kr. til bevilling den 11. januar 2008 …, at henrik juul indstillede ændringerne i sikkerhederne
til bevilling den 20. februar 2008 …, at henrik juul deltog i drøftelserne om engagementet på
bestyrelsesmøderne afholdt den 14. januar 2008 … og den 26. februar 2008 …, at henrik juul
udarbejdede eller må antages at være bekendt med bankens memo af 17. juni 2008 … om
engagementet, at henrik juul må antages at være bekendt med, at banken opsagde
engagementet med finn helmer den 13. april 2009 …, at henrik juul deltog i
bestyrelsesmødet den 23. marts 2009, hvor kassekreditten blev hævet på ny til 23,7 mio. kr. ...
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med finn helmer var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
tabet kan opgøres til 16.693.081,08 kr. …
4.3.3.10 toldbodgade 10 b aps
…
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul må antages at være bekendt med
trækket på ca. 36 mio. kr. på kassekreditten den 6. januar 2009, at henrik juul den 19. og 20.
januar 2009 korresponderede om engagementet med bankens kreditchef og i den forbindelse
gav instruks om kreditindstillingens udformning og gennemgik denne …, at henrik juul
deltog i bestyrelsesmødet den 22. januar 2009, hvor engagementet blev bevilget af bestyrelsen
... det fremhæves yderligere, at henrik juul korresponderede med blandt andet bankens
kreditchef, lasse lindblad og bankens revisor om engagementet, toldbodgades manglende
indbetalinger på kreditten samt øvrig opfølgning på engagementet i marts 2009 …, at henrik
juul indstillede prolongeringen af engagementet til bestyrelsens bevilling den 23. marts 2009
…, og at henrik juul var opmærksom på capinordic a/s’ indbetaling af 10 mio. kr. den 1.
maj 2009 …, hvorfor henrik juul tillige må anses for at have været bekendt med, at beløbet
på 10 mio. kr. i stedet for at nedskrive bankens engagement med toldbodgade blev
viderekanaliseret til selskaber, som lasse lindblad kontrollerede eller i øvrigt havde
interesser i.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med toldbodgade var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det gøres i den forbindelse gældende, at engagementet med toldbodgade savnede enhver
bankmæssig begrundelse for banken, og at der både ved engagementets etablering og ved den
efterfølgende afvikling blev varetaget en række banken uvedkommende interesser, hvilket
tillige støtter, at engagementet med toldbodgade var ansvarspådragende for sagsøgte.
tabet kan opgøres til 11.288.348,43 kr., …
4.3.3.11 bram gruppen aps
…
                                            - 1203 -
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul den 5. december 2007 indstillede
investeringskreditten på 50 mio. kr. til bram gruppen aps til bestyrelsens bevilling …, at
henrik juul i juli/august 2009 udarbejde indstilling om prolongeringen af engagementet …,
hvor blanco på engagementet med bram gruppen aps var opgjort til 12,482 mio. kr., at
henrik juul indstillede prolongeringen af engagementet til bestyrelsens bevilling den 6.
november 2009 …, hvor blanco var opgjort til 23,516 mio. kr., og at henrik juul undlod at
sikre/foretage opfølgning af, at den forudsatte betingelse om stop/loss, spredning i
investeringen og alene investering i c20/c30-aktier blev overholdt.
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med bram gruppen var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken ..., og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
tabet kan opgøres til 35.067.517,21 kr., …
4.3.3.12 strandgaard invest limited
…
 det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul indstillede investeringskreditten på 60
mio. kr. og den finansielle ramme på 6 mio. kr. til opkøb af capee-beviser til bevilling den 8.
maj 2008 … på baggrund af lasse lindblads instrukser dagen før … og på trods af at
bankens kreditchef samme dag anførte, at der manglede materiale …, og at henrik juul
indstillede investeringskreditten på 20 mio. kr. til opkøb af capinordic a/s-aktier til bevilling
den 18. juli 2008 …
… gøres det overordnet gældende, at bankens engagement med strandgaard var
ansvarspådragende for henrik juul og indebar en tilsidesættelse af flere bestemmelser i
kreditpolitikken …, og at henrik juul som følge heraf er erstatningsansvarlig for det tab, som
banken/finansiel stabilitet derved har lidt.
det er i forhold til henrik juuls erstatningsansvar en skærpende omstændighed, at
bankens ledelse ved bevillingen af investeringskreditter konsekvent tilsidesatte bankens
kreditpolitik, og at banken således havde en generel praksis for investeringskreditter,
der var i strid med den for offentligheden og tilsynsmyndighederne kendte kreditpolitik i
banken. det er i øvrigt en skærpende omstændighed, at henrik juul var bekendt med og
tillod lasse lindblads retsstridige indblanding i bankens konkrete kreditgivning og
daglige håndtering af engagementet. endelig er det en skærpende omstændighed, at
direktørbevillingen af engagementet udgjorde en overskridelse af bemyndigelsen i
direktionsinstruksen, uden at der var redegjort for/henvist til, hvilke omstændigheder
der medførte, at kreditten til strandgaard var et ”presserende tilfælde”, og uden
overholdelse af bestemmelsen om, at engagementet i sådanne tilfælde skulle forelægges
for bestyrelsen til efterbevilling inden for 4 uger.
tabet kan opgøres til 28.348.788,30 kr., …
4.3.4 salg af capee-foreningsbeviser vagner holding aps
 …
                                               - 1204 -
det gøres overordnet gældende, at salget af foreningsbeviserne i capee til kurs 66 2/3 til
vagner holding aps indebar en ansvarspådragende begunstigelse af vagner holding aps
med et samlet tab på 36,2 mio. kr. for banken/finansiel stabilitet til følge, da salget ikke
skete på markedsmæssige vilkår.
det fremhæves i forhold til henrik juul, at henrik juul var fuldt ud bekendt med og
involveret i bankens køb af clarice samt bankens efterfølgende udbud af capee-
foreningsbeviser.
henrik juul underskrev således på vegne af banken det betingede købstilbud fra capee af 21.
marts 2007 …, ligesom henrik juul underskrev købstilbuddet af 26. juni 2007 til de 12
investorer vedrørende clarice … henrik juul er tillige underskriver på børsprospektet af 11.
juli 2008 på vegne af banken …
henrik juul må endvidere antages at være fuldt ud bekendt med salget til vagner holding
aps, idet det fremhæves, at henrik juul modtog kopi af lett advokatfirmas notat af 13. juni
2007, hvori det blev anbefalet, at der blev indhentet en fairnessrapport vedrørende
markedsværdien af anparterne …, at henrik juul den 13. december 2007 underskrev
overdragelsen af yderligere stemmerettigheder svarende til 250.000 stk. investeringsbeviser til
vagner holding aps …, og at salget skete fra bankens egen beholdning, hvorfor det fremstår
usandsynligt, at henrik juul ikke var bekendt med salget af foreningsbeviserne, herunder at
de ikke blev afhændet på markedsmæssige vilkår.
det gøres på den baggrund gældende, at henrik juul er erstatningsansvarlig for det tab, som
banken/finansiel stabilitet har lidt som følge af den ansvarspådragende transaktion.
det er i den forbindelse skærpende omstændigheder, at der med transaktionen var forbundet
betydelig habilitetsrisiko, at der var fejl i henrik juuls indstilling til bestyrelsen vedrørende
overskridelse af direktionsinstruksen, at der ikke som anbefalet blev indhentet
fairnessrapport, at transaktionerne ikke blev (tilstrækkeligt) behandlet på et bestyrelsesmøde i
banken på trods af transaktionernes størrelse og karakter, herunder blev transaktionerne i
hvert fald ikke behandlet forud for, at de afgørende forhandlinger var besluttet og gennemført,
og dermed forud for at banken var juridisk bundet af de indgåede aftaler. det er endvidere en
skærpende banken ved sit ejerskab til og salg af ejerandele i pre drev virksomhed med
udlejning af fast ejendom samt erhvervsmæssigt køb og salg af fast ejendom, således at
dispositionen på flere måder udgjorde en overtrædelse af såvel bankens interne retningslinjer
som fil § 7, jf. §§ 24-26.
tabet kan opgøres til 36,2 mio. kr…
4.4 årsagssammenhæng og adækvans
det gøres gældende, at der er årsagssammenhæng og adækvans mellem det
banken/finansiel stabilitet påførte tab og henrik juuls ansvarspådragende adfærd i sin
egenskab af direktør for banken.
der henvises i den forbindelse i det hele til det sammenfattende processkrift … idet det
særligt fremhæves, at finanskrisen og/eller roskilde banks økonomiske sammenbrud er
                                              - 1205 -
uden betydning for vurderingen af, hvorvidt der foreligger det fornødne ansvarsgrundlag
i relation til henrik juul, ligesom finanskrisen tilsvarende er uden betydning for
opgørelsen af tabet på baggrund af de sagsøgtes ansvarspådragende adfærd, da
finanskrisen er en begivenhed, som ikke kan begrunde tabsreduktion.
4.5 decharge
det bestrides, at finansiel stabilitet, i det omfang henrik juul måtte være blevet meddelt
decharge, er afskåret fra at rejse det under nærværende sag rejste erstatningskrav mod de
sagsøgte.
på den ordinære generalforsamling afholdt den 15. april 2009 blev selskabets ledelse i
forlængelse af gennemgangen af den reviderede årsrapport for 2008 meddelt ”decharge”.
det er at sagsøgtes opfattelse, at denne ”decharge” afskærer finansiel stabilitet fra at rejse det
under nærværende sag rejste erstatningskrav mod sagsøgte. særligt har henrik juul gjort
gældende, at den meddelte decharge medfører, at finansiel stabilitet er afskåret fra at rejse
krav vedrørende lån der er etableret til og med 31. december 2008.
dette bestrides af finansiel stabilitet.
det er finansiel stabilitets overordnede synspunkt, at finansiel stabilitet, i det omfang henrik
juul måtte være blevet meddelt decharge, ikke er afskåret fra at rejse det under nærværende
sag rejste erstatningskrav mod sagsøgte. det gøres herunder gældende, at den meddelte
”decharge” er uden retsvirkninger, og at den meddelte ”decharge” den 15. april 2009 i hvert
fald ikke kan udstrækkes til at omfatte andet end regnskabsåret 2008.
indledningsvist bemærkes det, at der ikke blev meddelt decharge til sagsøgte, henrik juul,
vedrørende regnskabsåret 2007. af generalforsamlingsprotokollatet for den ordinære
generalforsamling i 2008 … fremgår det således, at der blev meddelt decharge til
”bestyrelsen”, dvs. ikke bankens direktør.
det gøres gældende, at "dechargen" meddelt af generalforsamlingen på den ordinære
generalforsamling i 2009 … vedrørende årsrapporten for 2008 under alle omstændigheder
ikke kan udstrækkes til regnskabsåret 2007, ligesom den meddelte ”decharge” - som tiltrådt af
henrik juul - ej heller kan have retsvirkninger for handlinger og undladelser, der foretages
efter den 31. december 2008.
hertil kommer, at den ”decharge”, der blev meddelt på den ordinære generelforsamling i 2009
er helt generel og ikke baseret på konkrete forhold eller oplysninger. det gøres gældende, at
en sådan "decharge" er uden retsvirkning.
af protokollatet for den ordinære generalforsamling afholdt den 15. april 2009 … fremgår
således alene følgende (punkt 2-4):
"selskabets reviderede årsrapport blev fremlagt til generalforsamlingens godkendelse. der
blev henvist til selskabets ledelsesberetning indeholdt i årsrapporten og det i årsrapporten
indeholdte forslag resultatdisponering. dirigenten konstaterede herefter, at selskabets
                                              - 1206 -
reviderede årsrapport for 2008 indeholdende ledelsens beretning for 2008 og beslutning om
overskudsfordeling eller dækning af tab var enstemmigt og med samtlige stemmer godkendt
af generalforsamlingen der samtidig meddelte decharge til selskabets ledelse." (min
fremhævelse)
hertil bemærkes, at spørgsmålet om decharge ikke fremgik af indkaldelsen eller den med
indkaldelsen medfølgende dagsorden til den ordinære generalforsamling den 13. april 2007 ...
det bemærkes for god ordens skyld, at dechargen vedrørende regnskabsåret 2006, der blev
meddelt på generalforsamlingen den 13. april 2007, og som i øvrigt alene blev meddelt
selskabets bestyrelse, vedrører en periode forud for sagsøgtes tiltræden som direktør.
det må antages, at det samme gør sig gældende for den ordinære generalforsamling afholdt i
2009, hvor selskabets ledelse, herunder henrik juul, blev meddelt "decharge", og at
spørgsmålet om decharge derfor ikke fremgik af indkaldelsen eller dagsorden, ligesom
baggrunden for den meddelte decharge ikke forud for generalforsamlingen blev uddybet over
for selskabets aktionærer.
den på generalforsamlingen den 15. april 2009 meddelte "decharge" indeholdte således ingen
oplysninger om konkrete forhold, ligesom der ikke forud for beslutningen var oplyst om
konkrete forhold, hvorpå den meddelte "decharge" var møntet. der var således tale om en ren
standardmæssig decharge, som ikke kan begrunde ansvarsfrihed hos sagsøgte, jf. nærmere
nedenfor.
det gøres på den baggrund gældende, at den meddelte "decharge" den 15. april 2009 tillige er
uden retsvirkninger for regnskabsåret 2008.
ifølge den dagældende (på tidspunktet for afholdelsen af de ordinære generalforsamlinger i
2009) bestemmelse i asl § 144, stk. 2, kunne søgsmål anlægges,
"selv om generalforsamlingen tidligere har besluttet ansvarsfrihed eller afstået fra at anlægge
søgsmål, såfremt der angående denne beslutning eller det forhold, hvorpå søgsmålet bygger,
ikke er givet i alt væsentligt rigtige og fuldstændige oplysninger til generalforsamlingen,
inden beslutningen blev truffet."
den tilsvarende bestemmelse findes i dag i sl § 364, stk. 2, hvorefter
"søgsmål [kan] anlægges selv om generalforsamlingen tidligere har besluttet ansvarsfrihed
eller har afstået fra at anlægge søgsmål, hvis der angående denne beslutning eller det forhold,
hvorpå søgsmålet bygger, ikke er givet i alt væsentligt rigtige og fuldstændige oplysninger til
generalforsamlingen, inden beslutningen blev truffet."
det er fast antaget, at bestemmelserne er udtryk for en generel retsgrundsætning, hvorefter en
meddelt decharge ikke forhindrer søgsmål vedrørende konkrete forhold, hvis der ikke
vedrørende disse konkrete forhold er givet i alt væsentligt rigtige og fuldstændige oplysninger
til generalforsamlingen, inden beslutningen blev truffet.
hverken på de pågældende generalforsamlinger eller i de på disse godkendte årsrapporter har
der været oplyst eller angivet relevante oplysninger om de faktiske forhold, som danner
grundlag for det under denne sag rejste krav mod de sagsøgte.
                                             - 1207 -
meddelelsen af decharge til ledelsen i banken har således haft karakter af en ren
standardvedtagelse, uden at generalforsamlingen har forholdt sig til konkrete forhold
overhovedet.
særligt har generalforsamlingen ikke forholdt sig til de i stævningen og senere processkrifter
beskrevne ansvarspådragende forhold. meddelelse af decharge har alene været et fast
standardpunkt på dagsordenen, og der er ikke anført andet i generalfor-
samlingsprotokollaterne end, at der er blevet meddelt decharge i forlængelse af godkendelsen
af årsrapporten.
det forhold, at et engagement eller en transaktion er indregnet i årsrapporten ændrer ikke på,
at generalforsamlingen ikke har forholdt sig til de i nærværende sag konkret beskrevne
ansvarsforhold.
en standardmæssig meddelelse af decharge tillægges da heller ikke nogen retsvirkning i
praksis, jf. således f.eks. eigil lego andersen, dirigent og generalforsamling, 2010, s. 248,
og vestre landsrets utrykte afgørelse af 1. juli 2013 i sagen v.l. b-1553-02 (konkursboet
memory card technology a/s mod ledelsen og revisionen).
allerede af denne grund afskærer en meddelt "decharge" ikke finansiel stabilitet fra at rejse
det under denne sag omhandlede erstatningskrav mod de sagsøgte, herunder henrik juul.
henrik juul har til støtte for sit synspunkt om, at aktionæren var vidende om alle relevante og
konkrete forhold forud for generalforsamlingen den 15. april 2009 henvist til risikorapport fra
marts 2009 …, e-mail fra bestyrelsesmedlem frédéric de mevius af 3. april 2009 …, rapport
udarbejdet af pwc … og indholdet af noterne i bankens årsrapport for 2008 ...
risikorapporten fra marts 2009 indeholder imidlertid alene en gengivelse af bankens
nedskrevne kreditpolitikker – som i øvrigt efter finansiel stabilitets opfattelse i praksis blev
tilsidesat i adskillige tilfælde og nærmest konsekvent – og en talmæssig opgørelse over
bankens overordnede finansielle situation. oplysningerne indeholder således alene
information af generel karakter om banken og ikke oplysninger om konkrete engagementer og
konkrete forhold i øvrigt. det samme gør sig gældende for årsrapporten for 2008 …, der alene
indeholder en opsummeret talmæssig opgørelse af de nævnte forhold.
rapporten fra pwc … indeholder endvidere udelukkende summarisk og anonymiseret
information vedrørende knap halvdelen af bankens udlånsengagementer, hvorfor
oplysningerne i rapporten ikke kan antages at være tilstrækkelig konkrete eller fyldestgørende
til at begrunde ansvarsfrihed for sagsøgte. rapporten indeholder således ingen konkrete
oplysninger om de specifikke forhold, som det rejste erstatningskrav i nærværende sag støtter
sig på.
hertil kommer, at rapporten er udateret, og det er således udokumenteret, at rapporten fra
pwc forelå for aktionæren inden den ordinære generalforsamling den 15. april 2009, hvilket
henset til dateringen af korrespondancen vedrørende indhentelsen af rapporten … synes
tvivlsomt. det må tillægges henrik juul processuel skadesvirkning, at finansiel stabilitets
opfordring (32) i finansiel stabilitets processkrift om tab af 13. august 2014 ikke er besvaret
af henrik juul, og det må således lægges til grund, at rapporten ikke forelå for aktionæren
forud for generalforsamlingen den 15. april 2009.
                                            - 1208 -
det bemærkes i relation til ovenstående, at den meddelte ”decharge” ikke henviser til de
pågældende dokumenter eller særlige forhold i øvrigt, og generalforsamlingen kan derfor ikke
med de påberåbte dokumenter – uanset generalforsamlingens eventuelle kendskab til
indholdet af disse – antages at have forholdt sig til de i stævningen og senere processkrifter
konkret beskrevne ansvarspådragende forhold i forbindelse med meddelelsen af ”decharge”.
det gøres samlet gældende, at de påberåbte dokumenter ikke indeholder oplysninger om de
konkrete ansvarspådragende forhold, som det i nærværende sag rejste erstatningskrav støtter
sig på. på baggrund af ovenstående fastholdes det således, at den meddelte ”decharge” er
uden retsvirkninger, og derfor ikke afskærer finansiel stabilitet fra at anlægge nærværende
ansvarssag.
som det fremgår af den meddelte "decharge" for 2008 var den givet til selskabets samlede
ledelse, dvs. en samlet "decharge" til både direktøren og bestyrelsen.
i den forbindelse bemærkes det, at der i al væsentlighed var identitet mellem bestyrelsen i
capinordic a/s og bestyrelsen i banken.
samtlige bestyrelsesmedlemmer i banken (på nær kaj egon hansen) var således tillige
medlem af bestyrelsen i capinordic a/s.
bestyrelsen i capinordic a/s repræsenterede capinordic a/s på generalforsamlingerne i
banken.
den på tidspunktet for afholdelsen af generalforsamlingerne i 2009 gældende bestemmelse i
asl § 67, stk. 4 bestemte følgende:
"en aktionær må ikke selv, ved fuldmægtig eller som fuldmægtig for andre deltage i
afstemning på generalforsamlingen om søgsmål mod aktionæren selv eller om aktionærens
eget ansvar over for selskabet og heller ikke om søgsmål mod andre eller andres ansvar, hvis
aktionæren deri har en væsentlig interesse, der kan være stridende mod selskabets".
bestemmelsen er i dag uændret videreført i sl § 86, hvorefter
"en kapitalejer ikke selv, ved fuldmægtig eller som fuldmægtig for andre [må] deltage i
afstemning på generalforsamlingen om søgsmål mod kapitalejeren selv eller om
kapitalejerens eget ansvar over for kapitalselskabet og heller ikke om søgsmål mod andre eller
andres ansvar, hvis kapitalejeren har en væsentlig interesse deri, der kan være stridende mod
kapitalselskabets."
beslutninger om at meddele decharge var omfattet af asl § 67, stk. 4, i dag sl § 86.
dette fremgår udtrykkeligt af bemærkningerne til sl § 86:
"bestemmelsen indeholder regler om, hvornår en kapitalejer er inhabil og dermed afskåret fra
at stemme på generalforsamlingen... et medlem af kapitalselskabets øverste eller centrale
ledelsesorgan må således ikke afgive stemme, f.eks. ved en afstemning om decharge" (min
fremhævelse).
schaumburg-müller og werlauff anfører i selskabsloven med kommentarer, s. 435 f., at
                                             - 1209 -
"hvis der på generalforsamlingen i datterselskabet skal stemmes om décharge til [ledelsen], og
det i betydelig udstrækning er de samme personer, der har sæde i moderselskabets [ledelse],
kan det efter en konkret vurdering medføre, at moderselskabet ved afstemningen rammes af
inhabilitet".
det gøres i overensstemmelse hermed gældende, at bestyrelsen i capinordic a/s - som en
følge af disse personers inhabilitet - ikke med gyldig retsvirkning for banken og bankens
kreditorer har kunnet meddele sig selv (eller andre) - som ledelse i banken - decharge.
da den meddelte "decharge" er givet samlet og uden sondring mellem de forskellige
ledelsesorganer, gøres det i forlængelse heraf gældende, at den meddelte "decharge" som
følge af inhabiliteten er ugyldig i sin helhed, dvs. også i forhold til sagsøgte, henrik juul, der
ikke var repræsenteret i ledelsen i capinordic bank a/s. da bestyrelsen i capinordic a/s
således var afskåret fra at meddele decharge, jf. den dagældende asl § 67, stk. 4, og da
”dechargen” blev meddelt ledelsen uden skelen til de enkelte ledelsesmedlemmers
handlinger/undladelser, gøres det gældende, at ”dechargen” heller ikke kan anses for at være
gyldig i forhold til sagsøgte.
der henvises tillige til vestre landsrets utrykte afgørelse af 1. juli 2013 i sagen v.l. b-1553-
02 (konkursboet memory card technology a/s mod ledelsen og revisionen).
ved afgørelsen afvistes et anbringende om decharge i en lignende situation, hvor der af
ejeren/ledelsen i moderselskabet på generalforsamlinger i datterselskabet var meddelt en
standardmæssig decharge overfor ledelsen i datterselskabet, der inkluderede den samme
person selv.
landsretten fremhævede i den forbindelse, at det ikke gjorde nogen forskel heri - ej heller i
forhold til de øvrige ledelsesmedlemmer - at den pågældende person havde fuldt kendskab til
de regnskabsmæssige forhold, der dannede grundlag for konkursboets erstatningskrav mod
ledelsen i sagen.
også af denne grund er finansiel stabilitet ikke som følge af den meddelte "decharge"
afskåret fra at rejse det i denne sag omhandlede erstatningskrav mod sagsøgte.
det bemærkes, at bestemmelsen i sl § 364, stk. 4 om konkursboets adgang til at anlægge en
sag indenfor 3 måneder efter konkursdekretets afsigelse på trods af en meddelt decharge ikke
er relevant i denne sag.
der foreligger som anført ovenfor slet ikke en retsgyldig meddelelse af decharge, der opfylder
kravene i sl § 364, stk. 2.
der er derfor tilsvarende ikke indtrådt forældelse i forhold til erstatningskravet mod de
sagsøgte.
4.6 tabsopgørelse
…
det i det sammenfattende processkrift i sagen b-877-11 anførte skal dog i forhold til henrik
juul suppleres med følgende bemærkninger:
                                           - 1210 -
finansiel stabilitet har som anført ovenfor af procesøkonomiske grunde frafaldet at gøre tab
gældende i forhold til henrik juul vedrørende følgende engagementer:
eurotrust a/s
mcs holding aps
lasse nørgaard
investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps
flemming herrestrup sørensen
cc investment aps og cc finans aps
awr holding aps
qvist herman aps
volleshave holding aps
dansk anlægsinvestering aps
synerco aps
per bram nielsen (ikke bram gruppen a/s)
i forhold til de to tabsopgørelsesmetoder i det sammenfattende processkrift i sagen b-877-11
(tabsopgørelse i og tabsopgørelse ii (a, b og c)) har det følgende betydning:
4.6.1 tabsopgørelse i
finansiel stabilitets primære anbringende i nærværende sag er, at de sagsøgte, herunder
henrik juul er ansvarlig for de generelt uforsvarlige forhold i banken, der førte til bankens
sammenbrud og konkurs, og at de sagsøgte som følge heraf er erstatningsansvarlig for det
samlede økonomiske tab, som banken herved er blevet påført.
tabsopgørelsen i forhold til dette synspunkt opgøres på baggrund af den samlede tabte
indskudte egenkapital i banken med tillæg af "underbalancen" (forskellen mellem aktiver og
passiver/nettopassiverne i bankens konkursbo).
da tabsopgørelse i opgøres uden inddragelse af det opgjorte tab på enkeltengagementer, er
frafaldet af de ovenfor oplistede engagementer i forhold til henrik juul uden betydning for
tabsopgørelse i.
4.6.2 tabsopgørelse ii
det er finansiel stabilitets subsidiære synspunkt, at henrik juul er ansvarlig for de i banken
bevilgede uforsvarlige udlånsengagementer, og at henrik juul som følge heraf er
erstatningsansvarlig for det tab, som banken herved er blevet påført på de enkelte
udlånsengagementer.
tabsopgørelsen i forhold til dette synspunkt er benævnt tabsopgørelse ii.a ...
derudover har finansiel stabilitet udarbejdet to alternative tabsopgørelser ii.b … og ii.c …
om disse tabsopgørelser henvises der i det hele til … det sammenfattende processkrift i sagen
b-877-11.
                                              - 1211 -
de frafaldne engagementer kan i forhold til tabsopgørelse ii.a opgøre[s] til følgende tab:
1.      eurotrust a/s                                                0,00
2.      mcs holding aps                                    12.386.397,83
3.      lasse nørgaard                                      3.741.597,10
4.      investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps            7.214.508,94
5.      flemming herrestrup sørensen                         1.144.856,54
6.      cc investment aps og cc finans aps                   6.480.676,52
7.      awr holding aps                                              0,00
8.      qvist herman aps                                    4.492.242,14
9.      volleshave holding aps                               3.629.060,66
10.     dansk anlægsinvestering aps                                  0,00
11.     synerco aps                                         13.673.718,06
12.     per bram nielsen (ikke bram gruppen a/s)             1.209.913,88
        tab på fradragne engagementer                       53.972.971,67
fradrages dette tab fra det samlede opgjorte tab på enkeltengagementer (bilag 1156, bind 1, s.
3411) fremkommer et tab på kr. 519.870.951,81.
da dette tab i forhold til henrik juul overstiger den nedlagte betalingspåstand, er de frafaldne
engagementer således uden betydning for størrelsen af den nedlagte fælles påstand i sagerne
b-876-11 og b-877-11.
for god ordens skyld bemærkes det endvidere for så vidt angår tabsopgørelserne ii.b og ii.c,
at såfremt de frafaldne engagementer udgår af disse opgørelser fremkommer følgende
opgjorte tab:
tabsopgørelse ii.b
      tab, jf. tabsopgørelse iib i processkrift v om        436.812.790,60
      tab
       − fradrag for frafaldne engagementer                  -20.842.689,35
      opgjort tab efter fradragne engagementer              415.970.101,25
tabsopgørelse ii.c
      tab, jf. tabsopgørelse iic i processkrift v om        452.609.588,85
      tab
       − fradrag for frafaldne engagementer                 -24.269.665,64
      opgjort tab efter fradragne engagementer              428.339.923,21
som det fremgår af disse opgørelser vil en tabsopgørelse i overensstemmelse med
tabsopgørelse ii.b og ii.c tillige medføre et tab efter frafaldne engagementer, der overstiger
den nedlagte påstand.
såfremt landsretten måtte finde, at sagsøgtes ansvar udelukkende skal vurderes i relation til
bevillingen og håndteringen af de enkelte udlånsengagementer, er konsekvensen af finansiel
stabilitets frafald af ansvar i forhold til de ovenfor oplistede engagementer naturligvis, at
                                             - 1212 -
sagsøgte, henrik juul, alene kan gøres ansvarlig for de udlånsengagementer, som ikke er
frafaldet, jf. ovenstående oplistning.
4.7 tabsbegrænsningspligt
det gøres gældende, at finansiel stabilitet har opfyldt sin tabsbegrænsningspligt, idet der i
den forbindelse i det hele henvises til det sammenfattende processkrift i sagen b-877-11,
afsnit 20.
4.8 lempelse
en lempelse efter de af henrik juul påberåbte bestemmelser fordrer et indgående kendskab
til henrik juuls økonomiske situation, idet erstatningens størrelse skal fastsættes i forhold
hertil.
da henrik juul – trods finansiel stabilitets opfordring (28) og (29) herom – ikke har oplyst
nærmere om sine økonomiske forhold, må det under sagen lægges til grund, at de økonomiske
forhold, der betinger lempelse, ikke er til stede, og det gøres på den baggrund gældende, at en
lempelse af erstatningen skal afvises allerede som følge heraf.
i øvrigt bestrides det, at de materielle betingelser for at lempe erstatningen, jf. selskabslovens
§ 363 og erstatningsansvarslovens § 24, er opfyldt."
lasse lindblad og claus ørskov
de sagsøgte lasse lindblad og claus ørskov har til støtte for den nedlagte påstand om
frifindelse gjort følgende gældende:
generelt
”culpa contra forretningsmæssigt fejlskøn
erstatningsansvar for ledelsen af et aktieselskab er betinget af, at den, der kræver erstatning,
fører bevis for, at de sagsøgte ledelsesmedlemmer har disponeret uforsvarligt, forsømmeligt
og culpøst.
bestyrelsesmedlemmer ifalder ikke erstatningsansvar for fejlskøn. den såkaldte ”business
judgment rule” indebærer, at domstolene ikke tiltager sig adgang til at tilsidesætte
forretningsledelsers forretningsmæssige skøn.
samtlige bebrejdelser, der fremføres af sagsøgeren i denne sag, vedrører dispositioner baseret
på et forretningsmæssigt skøn, herunder skønsmæssige afgørelser om, hvorvidt en kredit
skulle bevilges.
                                              - 1213 -
organisation
indretningen af bankens organisation m.m. henhører under det forretningsmæssige skøn.
vurderingen af, om en bank skal bevilge en kredit, henhører til det forretningsmæssige skøn.
vurderingen af, om bankens ledelse i et konkret tilfælde vil fravige bankens kreditpolitik,
henhører også til det forretningsmæssige skøn.
kreditbevillinger
særligt om kreditbevillinger skal fremhæves, at enhver vurdering om, hvorvidt der skal
bevilges en kredit til en bankkunde, er skønsmæssig. det er ikke muligt at bevilge kredit ud
fra en facitliste, hvor enhver tabsrisiko på forhånd kan elimineres. kreditbevilling er en
balancering mellem et skøn over den acceptable risiko og den uacceptable risiko. i øvrigt har
en bankledelse også adgang til at tage en skønsmæssig beslutning om at bevilge en kredit,
selv om der er en forhøjet, og måske isoleret set uacceptabel, risiko, hvis det ud fra en samlet
skønsmæssig vurdering findes at være i bankens interesse at bevilge kreditten.
finanskrisen
den overvejende del af de tab, der er lidt af banken, er indtrådt som følge af finanskrisen og
skyldes, at mange kunder på grund af finanskrisen på en uventet og uforudsigelig måde blev
ude af stand til at opfylde deres forpligtelser. der er således end ikke grund til at bebrejde de
sagsøgte at have skønnet forkert. der er næppe nogen, der med rette vil påstå, at
forretningsledelser, der ikke forudså finanskrisen, har foretaget et fejlskøn. finanskrisen
ligger uden for det, der kunne erkendes.
selv hvis det antages, at de sagsøgte i den skønsmæssige vurdering, der lå til grund for de
konkrete bevillinger – ene af alle - skulle have indregnet en risiko for en finansiel
”hundredeårsstorm”, så vil der stadig være tale om et fejlskøn, der ikke kan medføre
erstatningsansvar.
sagsøgeren benægter konsekvent i processkrifterne, at den finansielle krise har haft betydning
for de tab, som er konstateret på bankens engagementer. sagsøgeren – der skylder den
finansielle krise sin eksistens – står helt alene med denne vurdering.
finanstilsynet nævner den finansielle krise som en hovedårsag til bankens konkurs.
bankens egne vurderinger i de konkrete engagementer forklarer detaljeret om dramatiske
værdifald for kundernes aktiver. ved gennemgangen af de fleste konkrete engagementer vil
man se det samme billede – hvordan værdier og forretningsmæssige udsigter, der var til stede
på bevillingstidspunktet, blev stort set fjernet som følge af finanskrisen.
bestyrelsesansvaret er individuelt
sagsøgeren har intet gjort for at skelne mellem de dispositioner, der bebrejdes de tre personer,
der er sagsøgt under nærværende sag – claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul.
derved har sagsøgeren ignorereret, at ansvaret for bestyrelsesmedlemmer og direktører er
individuelt.
                                            - 1214 -
der skal i forhold til hvert enkelt ledelsesmedlem foretages en konkret vurdering af den
pågældendes dispositioner med henblik på at afgøre, om den pågældende har handlet
uforsvarligt og forsømmeligt på en måde, der kan medføre erstatningspligt.
sagsøgeren fremfører under denne sag spredte kritikpunkter af henholdsvis claus ørskov,
lasse lindblad og henrik juul, men gør intet for at forklare, hvorfor claus ørskov f.eks. skal
ifalde ansvar for kritik, der fremføres mod lasse lindblad og omvendt.
ansvaret er imidlertid ikke kollektivt.
navnlig når det gælder bestyrelsesansvar, er det relativt enkelt for en sagsøger at sørge for, at
de konkrete bebrejdelser over det enkelte medlem tydeliggøres. bestyrelsen disponerer
nemlig under bestyrelsesmøder, hvorom der foreligger et referat. ved bedømmelsen af
ansvaret for et bestyrelsesmedlem er det helt faste udgangspunkt derfor følgende:
•   bestyrelsesmødereferaterne
•   de under bestyrelsesmøderne fremlagte bilag
•   revisionsprotokollen (der skal gennemses af bestyrelsen)
sagsøgeren fører sin sag ved at fremføre en række postulater om faktiske forhold, der hævdes
at skulle føre til ansvar uden at gøre forsøg på at forklare, hvordan disse forhold kan tilregnes
de enkelte sagsøgte under denne sag.
det gøres gældende, at enhver tvivl og usikkerhed herved skal komme sagsøgeren til skade,
idet det påhviler sagsøgeren at påvise, hvorledes de enkelte sagsøgte konkret kan tilregnes de
omstændigheder, som sagsøgeren vil gøre gældende som ansvarspådragende.
ansvar for bankens organisation og ”kultur”
sagsøgeren mener at kunne kritisere de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad for
påståede forsømmelser med hensyn til bankens organisation og påståede forsømmelser med
hensyn til indretningen af ”bankens kultur” m.m.
det har ført sagsøgeren til at rejse erstatningskrav over en bred kam uden hensyn til, om de
enkelte sagsøgte kan tilregnes handlinger, der står i forbindelse med disse tab, om samtlige
tab, som banken har lidt.
sagsøgeren kræver f.eks., at bestyrelsen skal erstatte tab med hensyn til de engagementer, der
er bevilget af direktionen, og som bestyrelsen intet har haft med at gøre.
sagsøgeren kræver erstatning for tab, der hævdes at være en følge af bankens konkurs, uden
hensyn til, om de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad kan forbindes med sådanne tab.
bankens konkurs var unødvendig
når det gælder bankens konkurs, er der solid dokumentation for, at den kunne være afværget,
hvis ikke finanstilsynet havde fastsat et solvenskrav baseret på en fejlagtig risikobedømmelse
af nogle krav (især vedrørende omstødelse), der var rejst mod banken. det efterfølgende
                                              - 1215 -
forløb har vist, at størstedelen af disse krav blev afvist i retslige afgørelser eller blev opgivet
af de, der havde fremsat kravet.
bankens organisation
sagsøgerens kritik med hensyn til indretningen af bankens organisation retter sig stort set kun
mod kreditafdelingen, idet sagsøgeren synes, at den skulle have været indrettet anderledes.
sagsøgeren mener, at kreditafdelingen har arbejdet på en forkert måde, at der skulle have
været ansat flere medarbejdere m.m. sagsøgeren har intet oplyst om, hvorledes
pengeinstitutbranchen sædvanligvis indretter deres kreditafdelinger. den fremsatte kritik
baserer sig således udelukkende på en subjektiv opfattelse hos sagsøgeren og sagsøgerens
advokater om, hvordan man skal organisere en kreditafdeling.
en gennemgang af revisionsprotokollen og af de meddelelser, som foreligger fra
finanstilsynet gennem hele den omhandlede periode, understøtter ikke sagsøgerens
standpunkt om, at kreditafdelingen skulle være indrettet på en uforsvarlig måde.
revisionen i en finansiel virksomhed skal i medfør af revisionsbekendtgørelsens § 6, stk.1 i
protokollen vedrørende årsrapporten afgive erklæring om følgende: hvorvidt virksomhedens
administrative og regnskabsmæssige praksis på væsentlige områder, herunder
forretningsgange og interne kontrolprocedurer, er tilrettelagt og fungerer på betryggende vis.
hvis bankens organisation havde været uforsvarlig og utilstrækkelig, ville revisionen med
sikkerhed have påtalt dette i revisionsprotokollen.
finanstilsynet førte et skærpet tilsyn med banken (banken vidste dog ikke, at den var under
skærpet tilsyn). det kan vanskeligt tænkes, at man i et skærpet tilsyn kan have overset, hvis
bankens organisation var uforsvarligt indrettet.
sagsøgeren mener derimod, at der ikke var en forsvarlig kreditorganisation, idet
kreditafdelingen var underbemandet og led af mangel på seniorkapacitet.
sagsøgeren støtter sig til et udsagn fra den tidligere medarbejder, michael mikkelsen, der var
kreditchef og senere kredit- og erhvervsdirektør og endnu senere direktør for kredit og
fremlagde på et tidspunkt, hvor han opsagde sin stilling, men fremlagde nogle krav og
betingelser for at fortsætte i sin stilling.
det er næppe noget usædvanligt hændelsesforløb i nogen bank – eller nogen anden
erhvervsvirksomhed for den sags skyld – at en ledende medarbejder af forskellige grunde
bliver konkret utilfreds med sine arbejdsvilkår, og at der i den forbindelse ”ryger finker af
panden”. det er heller ikke opsigtsvækkende, at en afdelingsleder mener, at hans afdeling skal
tilføres mere personale. det er den øverste ledelses opgave at afbalancere sådanne ønsker med
de overordnede hensyn til virksomhedens indretning og drift.
sagsøgeren har slet ikke fremlagt oplysninger, der påviser, at bankens kreditafdeling var
anderledes og dårligere indrettet end det, der er sædvanligt. de sagsøgte er dog vidende om –
ud fra deres sammenlagte flere års erfaringer med bankvirksomhed - at ved en sammenligning
med andre pengeinstitutter med en tilsvarende låneportefølje, adskiller bankens kreditafdeling
sig ikke.
                                            - 1216 -
bankens udlånsportefølje pr. 11. februar 2010 bestod af 68 udlånsengagementer.
heraf var 17 engagementer såkaldte medarbejderlån. 7 udlån vedrørte finansiering af
investeringspakken i greentech energy systems a/s og keops ejendomsobligationer.
kreditbehandlingen af sådanne udlånsengagementer er relativt enkel.
tilbage bliver 44 udlånsengagementer.
den bemanding af kreditafdelingen, der er beskrevet i stævningen p. 20 (en beskrivelse som
endda måtte korrigeres af henrik juul i dennes svarskrift), har til enhver tid været
tilstrækkelig til en portefølje af udlånsengagementer i denne størrelsesorden.
når det gælder kreditmedarbejdernes arbejde med de konkrete engagementer, er der fremlagt
et omfattende materiale. der er ikke i dette materiale holdepunkter for, at
kreditmedarbejderne har arbejdet på en uforsvarlig måde. der er i de enkelte engagementer på
sædvanlig måde indhentet regnskaber, indkomst- og formueopgørelser og andre oplysninger
m.v. de indhentede oplysninger er på sædvanlig måde blevet bearbejdet i de analyser, der er
indeholdt i kreditindstillingerne.
sagsøgerens kritik af bankens organisation kan skæres ned til et synspunkt om, at sagsøgeren
mener, at kreditafdelingen var bemandet med ukvalificerede og uselvstændige
kreditmedarbejdere, der ukritisk i hvert eneste engagement udførte, hvad lasse lindblad gav
dem besked på. det stemmer meget dårligt med den beskrivelse af bankens nøglepersoner,
der findes i henrik juuls svarskrift i afsnit 5.4 (p. 11-12). det stemmer også meget dårligt
med den omstændighed, at sagsøgeren har ansat flere af bankens tidligere medarbejdere,
herunder kreditmedarbejdere, og at disse medarbejdere nu i mange år har været sagsøgerens
betroede medarbejdere.
bankens forretningsmodel
sagsøgeren mener, at bankens forretningsmodel var uforsvarlig og ansvarspådragende.
bankens forretningsmodel var lagt åbent frem for finanstilsynet og revisionen, i officielle
årsrapporter, i offentliggjorte børsprospekter. det savner logik, at nogen skulle vedtage en
uforsvarlig og ansvarspådragende forretningsmodel og herefter offentliggøre den og samtidig
lægge den frem for tilsynsmyndighederne og revisionen. det savner også logik, at
myndighederne, revisionen og offentligheden således helt skulle ignorere, at banken
tilsyneladende blev drevet efter en uforsvarlig forretningsmodel.
bankens forretningsmodel var ikke uforsvarlig.
bankens forretningsmodel gik ved lanceringen af banken ud på at opnå indtjening inden for
fire nærmere bestemte forretningsområder:
       •  private banking
       •  investment banking
       •  værdipapirhandel
       •  kapitalforvaltning
                                           - 1217 -
der er tale om helt sædvanlige forretningsområder inden for bankvirksomhed, og det giver sig
selv, at der ikke er holdepunkt for at kritisere de sagsøgte lasse lindblad og claus ørskov
for, at banken havde vedtaget denne forretningsmodel.
det er bemærkelsesværdigt, at sagsøgeren udpeger selve vedtagelsen af en forretningsmodel,
der kan genfindes i mange andre banker, som uforsvarlig og ansvarspådragende.
sagsøgeren mener, at bankens fire fokusområder hverken enkeltvis eller tilsammen havde et
tilstrækkeligt, uafhængigt og markedskonformt indtjeningsgrundlag til at understøtte bankens
vedvarende drift.
det er ikke rigtigt. bankens resultater frem til den finansielle krise er et effektivt dementi af
sagsøgerens postulat.
men selv om det skulle være rigtigt, at den forretning, som bankens ledelse havde valgt at
drive, viste sig ikke at kunne understøtte bankens vedvarende drift, medfører det ikke, at
bankens ledelse har handlet uforsvarligt og culpøst.
det ligger inden for det tilladelige forretningsmæssige skøn at iværksætte
forretningsvirksomhed, der viser sig – på grund af konjunkturer, på grund af fejlskøn om
forretningsindtjeningsevne eller på grund af andre forhold – ikke at kunne indtjene et
overskud.
bankens udlånsvirksomhed
sagsøgeren gør gældende, at bankens udlånsvirksomhed hvilede på et uforsvarligt grundlag
og ikke var rentabel.
det bestrides, at bankens udlånsvirksomhed hvilede på et uforsvarligt grundlag. det bestrides,
at bankens udlånsvirksomhed ikke var rentabel.
den omstændighed, at banken senere – foranlediget af finanskrisen – måtte konstatere tab på
flere af bankens engagementer, kan ikke påberåbes til støtte for en påstand om, at bankens
udlånsvirksomhed ikke var rentabel. bankens tab på låneengagementerne adskiller sig ikke
nævneværdigt fra de tab, som andre banker har været udsat for som følge af finanskrisen, når
det gælder tilsvarende engagementer.
hvis bankens udlånsvirksomhed renses for effekten af finanskrisen, var der tale om sædvanlig
og rentabel udlånsvirksomhed.
udlånsvirksomhed var ”facilitator” for opgaver
sagsøgeren kritiserer som ansvarspådragende, at bankens udlånsvirksomhed blev anvendt
som ”facilitator” til at opnå opgaver i bankens fire forretningsområder. sagsøgeren hævder
videre, at det skete ved at etablere udlånsengagementer til en ”snæver personkreds”.
sagsøgeren hævder endelig, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad i denne
sammenhæng accepterede at gå på kompromis med bankens risikoprofil og at bevilge
uforsvarlige lån.
                                            - 1218 -
gennemgangen af de konkrete engagementer viser, at der intet grundlag er for sagsøgerens
antagelse om, at der blev bevilget uforsvarlige lån.
sagsøgerens formodning om, at det skulle være kritisabelt, og endda culpøst og uforsvarligt,
hvis en forretningsvirksomhed benytter de kontakter og det netværk, som erhverves inden for
ét forretningsområde til også at opnå forretning (”facilitere”) inden for andre
forretningsområder, er ikke rigtig.
”snæver personkreds”
sagsøgerens postulat om ”den snævre personkreds” er dels ikke rigtig, dels er det uden
hjemmel at kritisere som uforsvarligt og ansvarspådragende, hvis en banks kundekreds måtte
have en begrænset spredning.
det siger sig selv, at capinordic bank a/s med dens alder og størrelse ikke kunne have den
samme spredning som for eksempel danske bank eller nordea. men at en lille og nyetableret
bank ikke har mulighed for den samme spredning af kundekredsen, som er mulig for en større
og ældre bank, kan ikke efter gældende ret føre til en konklusion om, at bestyrelsen har
handlet uforsvarligt og culpøst.
det er selvfølgeligt, at bankens kunder blev tiltrukket blandt andet gennem udnyttelse af de
toneangivende personers netværk. der er intet opsigtsvækkende eller uforsvarligt herved. en
forretningsvirksomhed er nu engang henvist til at tiltrække sine kunder i det netværk, som står
til rådighed. banken adskilte sig ikke herved sig fra andre banker og forretningsvirksomheder.
investment banking-afdelingen
sagsøgeren hævder, at bankens indtjening i investment banking-afdelingen ikke udgjorde et
stabilt og forsvarligt grundlag for bankens indtjening og fremadrettede drift og ”delvist
modsvaredes af risikobetonede udlånsengagementer, der var ydet på et uforsvarligt grundlag”.
hertil bemærkes, at bankens resultater for de regnskabsår, der lå forud for finanskrisen, viser,
at banken opnåede en betydelig indtjening inden for investment banking. sagsøgerens
postulat er således ikke rigtigt.
efter finanskrisen faldt dette indtægtsgrundlag dramatisk, men det er ikke hverken
overraskende eller enestående for capinordic bank a/s.
der er ikke hjemmel til at kritisere de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad som
uforsvarligt eller forsømmeligt, at bankens investment banking-indtægter efter finanskrisen
ikke kunne opretholdes i hidtidigt omfang.
sagsøgerens fremstilling af sagen har i øvrigt set bort fra, at bestyrelsens og direktionens
dispositioner efter den finansielle krise udelukkende drejede sig om at bringe banken sikkert
gennem krisen – gennem personalereduktioner, ved opfølgning på engagementerne, ved
næsten at gennemføre et stop for nye engagementer osv. - i erkendelse af, at netop investment
banking i særdeleshed var hårdt ramt af finanskrisen.
                                            - 1219 -
hvad der menes med ”modsvaredes af risikobetonede udlånsengagementer” står ikke klart.
som en gennemgang af de konkrete udlånsengagementer viser, er der ikke noget grundlag for
at mene, at bankens udlånsengagementer blev bevilget på et uforsvarligt grundlag.
deltagelse i bankens drift
sagsøgeren kritiserer de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad for at have deltaget i og at
have accepteret bestyrelsesmedlemmers deltagelse i bankens daglige drift.
sagsøgerens påstand om, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad deltog i bankens
daglige drift, og at bestyrelsesmedlemmer i øvrigt deltog i bankens daglige drift, har intet på
sig.
claus ørskov er selvstændig advokat og partner i cubus advokaterne, som driver
advokatvirksomhed i københavn. claus ørskov har ud over sine sager som advokat en række
bestyrelses- og tillidshverv. han har ikke haft sin gang i bankens lokaler. et virke som
selvstændig advokat giver meget ringe tidsmæssige muligheder for at rende rundt på gangene
i andre virksomheder for at blande sig.
lasse lindblad var direktør i capinordic a/s. det var en stilling, der krævede en fuld
arbejdsindsats, med mere end 200 ansatte i flere lande og en intensiv akkvisitionsstrategi.
derudover måtte lasse lindblad anvende sin tid til andre aktiviteter. lasse lindblad havde
meget lidt tid til rådighed til at ”blande sig i bankens drift”. lasse lindblad havde kontor i
den samme bygning som banken. der var imidlertid etableret en fysisk adskillelse, som endda
på et tidspunkt afskar lasse lindblad og medarbejderne i capinordic a/s fra brug af helt
grundlæggende faciliteter.
hverken claus ørskov eller lasse lindblad havde grund til at blande sig i bankens drift.
banken havde ansat henrik juul, som havde mange års praktisk erfaring i banksektoren og
samtidig med et teoretisk fundament med finansiel lovgivning (ph.d), der havde til opgave at
lede bankens daglige drift.
sagsøgeren har især fokus på sagsøgte lasse lindblads påståede ”indblanding i bankens
daglige drift”.
det er rigtigt, at lasse lindblad i nogle engagementer har kommunikeret med kunden. der er
intet opsigtsvækkende eller uforsvarligt herved. når det gælder kunder, som var tilkommet
gennem lasse lindblads kontakter og netværk, ville andet være unaturligt.
men derfra og til sagsøgerens påstand om, at lasse lindblad skulle være ”dybt involveret i
tilvejebringelse af og i den indledende drøftelser omkring en stor del af bankens
udlånsengagementer” (stævningen p. 17) er der langt. og så langt fører sagsøgerens beviser
ikke.
sagsøgeren har om lasse lindblads ”indblanding” påberåbt sig et brev fra bankdirektør
henrik juul vedrørende konkrete engagementer, hvor lasse lindblad udførte konkrete
opgaver …
det bestrides, at det skulle udgøre en ulovlig deltagelse i bankens daglige drift, at lasse
lindblad i konkrete tilfælde har udført bistand med konkret afgrænsede opgaver.
                                           - 1220 -
som det fremgår ovenfor, drejede henrik juuls brev af 20. januar 2010 sig om konkrete
bestræbelser på at indgå aftaler om indfrielse af engagementer, realisering af pantesikkerheder
m.m.
det er ikke usædvanligt i nogen erhvervsvirksomhed, herunder i bankvirksomheder, at et
medlem af bestyrelsen bistår med konkrete arbejdsopgaver i enkeltsager. naturligvis
indebærer noget sådant ikke en tilsidesættelse af noget forbud mod deltagelse i
erhvervsvirksomhedens daglige drift.
sagsøgeren påberåber sig en e-mail korrespondance om fysisk adskillelse af bankens lokaler
og de lokaler, der benyttedes af capinordic a/s …
denne e-mail korrespondance påviser det modsatte af den hypotese, som sagsøgeren har
opstillet om lasse lindblads indflydelse på bankens daglige forhold. om noget viser denne e-
mail korrespondance en bankdirektør, der tog beslutninger om bankens forhold og fastholdt
disse beslutninger, selv om lasse lindblad mente, at beslutningen var forkert. det må i øvrigt
anses for naturligt, at lasse lindblad tillod sig at have en mening om en beslutning om en
fysisk afspærring, der påvirkede medarbejderne i capinordic a/s, hvor lasse lindblad var
direktør.
for langt de fleste engagementers vedkommende gælder, at lasse lindblad slet ikke var
involveret, idet bevillingen skete på direktionsniveau. for de engagementer, der ikke blev
bevilget af direktionen, var det den samlede bestyrelse, der bevilgede. det skete i
bestyrelsesmøder, hvor lasse lindblad alene deltog som menigt bestyrelsesmedlem.
…
kredit bevilget uden om kreditafdelingen
sagsøgerens påstand i stævningen p. 204 om, at kredit i vid udstrækning blev ydet uden om
kreditafdelingen eller forinden kreditafdelingens behandling af den enkelte kreditsag, er uden
støtte i sagens faktiske omstændigheder. det stemmer end ikke med de bilag, som sagsøgeren
selv har fremlagt.
at nogle engagementer er kommet i stand ved, at mulige kunder, som kendte et medlem af
bestyrelsen, først har henvendt sig til denne, er en dagligdags foreteelse også i andre banker
og virksomheder. hvad man sikrer sig herved som kunde, er en adgangsbillet til at komme i
betragtning i en efterfølgende kreditbehandling. forhåndstilkendegivelser fra
bestyrelsesmedlemmer, der på denne måde sender kunderne videre, vil til enhver tid være
under udtrykkeligt eller stiltiende forbehold om, at den konkrete efterfølgende låneansøgning
kan bære igennem ved kreditbehandlingen.
tilsidesættelse af lov om finansiel virksomhed og aktieselskabsloven
sagsøgeren påstår, at de sagsøgte har tilsidesat lov om finansiel virksomhed § 73 og
aktieselskabslovens § 54 i ved at vise deltagelse i bankens daglige drift.
bestemmelsen i lov om finansiel virksomhed § 73 er sålydende:
                                             - 1221 -
”hvervet som bestyrelsesmedlem i en finansiel virksomhed eller som medlem af
repræsentantskabet i andre finansielle virksomheder end sparekasser kan ikke forenes
med stillingen som direktør i den pågældende virksomhed. dog kan bestyrelsen i en
direktørs forfald midlertidigt beskikke et af sine medlemmer eller et medlem af
repræsentantskabet som direktør. den pågældende kan i så fald ikke udøve stemmeret i
de nævnte organer.”
denne bestemmelse forbyder, at et bestyrelsesmedlem samtidig er bankdirektør, hvilket er
noget helt andet end det, som sagsøgeren vil kritisere om deltagelse i bankens daglige drift.
bestemmelsen indeholder ikke noget forbud mod, at et bestyrelsesmedlem bistår i konkrete
tilfælde eller i øvrigt interesserer sig for bankens daglige drift. claus ørskov eller lasse
lindblad var hverken formelt eller reelt direktører i banken, hvilket er hvad § 73 handler om.
aktieselskabslovens § 54 indeholder den almindelige regel om arbejdsfordelingen mellem
bestyrelse og direktion og derudover en særlig regel om formanden i børsnoterede selskaber.
denne bestemmelse forbyder ikke, at bestyrelsesmedlemmer i enkelte tilfælde er involveret i
konkrete sager eller i øvrigt interesserer sig for bankens daglige drift.
til sammenligning citeres i det følgende selskabslovens § 114 (som har afløst
aktieselskabslovens § 54):
”i kapitalselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, og i
statslige aktieselskaber må formanden for bestyrelsen eller tilsynsrådet ikke udføre
hverv for kapitalselskabet, der ikke er en del af hvervet som formand. en
bestyrelsesformand kan dog, hvor der er særligt behov herfor, udføre opgaver, som den
pågældende bliver anmodet om at udføre af og for bestyrelsen.”
som det fremgår, er der for børsnoterede selskaber et direkte forbud mod, at formanden (men
ikke de øvrige bestyrelsesmedlemmer) udfører hverv for selskabet, der ikke er en del af
hvervet som formand. lov om finansiel virksomhed § 73 indeholder ikke et tilsvarende
forbud.
hertil kommer, at selv en bestyrelsesformand i et børsnoteret selskab, der således er underlagt
et specifikt forbud, som ikke kan genfindes i lov om finansiel virksomhed § 73, i konkrete
tilfælde kan udføre opgaver for selskabet.
sagsøgeren kan ikke bevise, at lasse lindblad var den reelle daglige leder. sagsøgeren kan
heller ikke bevise, at lasse lindblad udøvede en indflydelse på bankens daglige forhold, der
er i strid med lov om finansiel virksomhed § 73. den omstændighed, at han i enkelte tilfælde
har bistået i konkrete kundeengagementer, bevirker ikke, at der skulle foreligge en
lovovertrædelse.
hertil kommer, at det er uden betydning for, om der måtte være handlet culpøst efter
erstatningsretlige regler, om claus ørskov eller lasse lindblad måtte have deltaget i bankens
daglige drift. om der foreligger erstatningspligt vil stadig afhænge af en bedømmelse af, om
de konkrete dispositioner har været uforsvarlige og culpøse.
”uforsvarlig kreditkultur”
                                             - 1222 -
sagsøgeren vil påstå, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad skulle have accepteret,
deltaget i og tilskyndet til, at banken konsekvent tilsidesatte sin risikoprofil, som fastsat i
bankens kreditpolitik.
i et enkelt eller to engagementer er der taget en beslutning om at bevilge et engagement, selv
om det ikke var på linje med bankens kreditpolitik. da kreditpolitikken er fastlagt af bankens
ledelse, har bankens ledelse naturligvis adgang til i konkrete tilfælde at fravige
kreditpolitikken.
det er derimod usandt, at der i banken konsekvent er bevilget engagementer i strid med
bankens kreditpolitik. det ville være påfaldende, hvis revisionen og finanstilsynet – der
konkret har gennemgået en stor del af bankens låneengagementer – skulle have undladt at
påtale konsekvente tilsidesættelser af bankens kreditpolitik. det gælder i særdeleshed, hvis
der ovenikøbet udvises uforsvarlighed og letsindighed.
sagsøgerens antagelse om tilsidesættelse af kreditpolitikken skyldes, at sagsøgeren udlægger
kreditpolitikken med et urigtigt indhold.
det skal tilføjes, at det er et vidtgående og ambitiøst projekt, når sagsøgeren ved at udpege de
sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad som ansvarlige for en bestemt ”kreditkultur” vil
holde disse ansvarlige for ethvert tab, som banken har lidt på udlånsengagementer – også med
hensyn til udlånsengagementer, som de nævnte sagsøgte intet har haft at gøre med.
at sagsøgeren må forlade sig på et postulat om en generel uforsvarlig ”kreditkultur”, er en
erkendelse af, at en konkret gennemgang af hvert enkelt låneengagement ikke understøtter
sagsøgerens postulat om, at låneengagementerne ud fra en konkret bedømmelse er
uforsvarlige og culpøse.
i sagsøgerens kritik af de konkrete engagementer er der følgende gennemgående påstande om
tilsidesættelse af bankens kreditpolitik.
væsentlig tabsrisiko
blancoelement
ufyldestgørende beslutningsgrundlag
ikke tilstrækkelige sikkerheder
ikke tilstrækkeligt cash-flow
for ikke under hvert eneste konkrete engagement at skulle gentage de sagsøgtes indsigelser
bemærkes følgende:
i henrik juuls sammenfattende processkrift er der – i forlængelse af alle de sagsøgtes
svarskrifter - udtømmende redegjort for.
     •  de regler, der findes om bankernes kreditpolitik (ikke bindende forskrifter)
     •  den offentligretlige regulering kan ikke påberåbes som grundlag for et erstatningskrav
     •  den skønsmæssige og forretningsmæssige karakter af kreditbevilling
     •  sagsøgerens misvisende udlæg af kreditpolitikken
     •  der foreligger ingen objektiv tilsidesættelse af kreditpolitikken
                                            - 1223 -
    •   det tilkommer i øvrigt bankens ledelse i konkrete tilfælde at fravige kreditpolitikken
    •   der foreligger for alle engagementer regnskabsmæssige oplysninger i form af
        revisorpåtegnede regnskaber
herudover bemærkes følgende:
det har formodningen mod sig, at de sagsøgte – claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul
– og bankens øvrige bestyrelse konsekvent og med forsæt skulle have ladet banken indgå
engagementer med en væsentlig tabsrisiko.
særligt om sagsøgerens postulat om et forbud mod blancoelement bemærkes, at dette er helt
uforeneligt med den omstændighed, at bankens revision hvert år har gennemgået bankens
største engagementer og herunder udtrykkeligt oplyst blancoelementet for det enkelte
engagement. hvis et blancoelement skulle være i strid med bankens kreditpolitik, så skulle
revisionen i revisionsprotokollen have gjort anmærkning herom. det er ikke tilfældet.
hertil kommer, at finanstilsynet - trods kendskab til bankens engagementer med tilhørende
blancoelement - ikke på noget tidspunkt har fremført kritik om, at engagementerne skulle
være i strid med kreditpolitikken.
tilsidesættelse af finanstilsynets risikooplysninger
sagsøgeren påstår, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad medvirkede til en
uforsvarlig tilsidesættelse af finanstilsynets risikooplysninger og advarsler.
for så vidt angår karakteren af risikooplysninger og advarsler henvises til gennemgangen i
henrik juuls svarskrift p. 23-25 og p. 60 ff. det vil stå meget klart, at sagsøgeren
overfortolker og misforstår, hvad der ligger i reaktioner fra finanstilsynet.
hertil kommer, at sagsøgeren for de fleste engagementers vedkommende gør sig skyldig i en
kronologisk misforståelse.
sagsøgerens eneste holdepunkt for postulatet om tilsidesættelse af finanstilsynets
henstillinger består i en monoton henvisning under de enkelte engagementer om, at der skulle
foreligge en tilsidesættelse af en henstilling fra finanstilsynet af 19. december 2008 om
eksponering i forhold til ejendomsbranchen …
langt de fleste engagementer var bevilget forud for den nævnte henstilling. der er faktisk
efter 19. december 2008 bevilget så få engagementer, at de kan tælles på én hånd.
mangelfuldt beslutningsgrundlag
sagsøgeren har fremført et postulat om mangelfuldt beslutningsgrundlag, dårligt cashflow,
blancoelementer m.m. med hensyn til de konkrete engagementer.
dette postulat understøttes ikke af kreditindstillingerne i de konkrete engagementer.
kontrol og tilsyn
                                             - 1224 -
sagsøgeren kritiserer de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad for ikke at foranstalte
tilstrækkelig kontrol og tilsyn med bankens udlån.
det stemmer overhovedet ikke med de bestyrelsesmødereferater, som sagsøgeren selv har
fremlagt. det vil fremgå af bestyrelsesmødereferaterne, at der ved hvert enkelt
bestyrelsesmøde blev foretaget en gennemgang af de konkrete engagementer, overtrækslister,
restancer m.v., og at der blev truffet beslutning om konkrete tiltag, hvis fornødent1.
investment banking-opgaver udsprang af ejerkredsen
sagsøgeren kritiserer de sagsøgte for, at størstedelen af bankens investment banking-opgaver
udsprang af ejerkredsen bag aktionærerne i capinordic a/s.
det vides ikke, hvilken betydning dette skulle have i forhold til erstatningsansvar efter de
almindelige erstatningsregler.
selv hvis den anførte påstand skulle være rigtig, har det ingen betydning ved bedømmelsen af,
om der ved bevillingen af enkelte låneengagementer er handlet uforsvarligt og culpøst.
sagsøgeren påstår samme sted, at bankens honorarer ikke var markedskonforme. sagsøgeren
har intet oplyst, der kan danne grundlag for en vurdering af, hvad der måtte være
markedskonforme honorarer. det er en påstand, der er grebet ud af luften.
sagsøgerens mistænkeliggørelse af bankens investment banking-opgaver har ingen betydning
ved sagens bedømmelse.
i den udstrækning, der skal inddrages honorarer i forbindelse med investment banking-
opgaver må det ske, hvis der i et konkret engagement indgår sådanne honorarer. for eksempel
indgår der i engagementet om eurotrust a/s m.v. et honorar på ca. 52,6 mio. kr., som
sagsøgeren har undladt at indregne ved opgørelsen af de påståede tab på engagementet med
eurotrust a/s m.v.
afrunding
sagsøgeren har ikke godtgjort, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad med hensyn til
indretning af bankens organisation, opfølgning eller tilsyn har handlet uforsvarligt og
forsømmeligt og dermed på erstatningspådragende måde forårsaget bankens konkurs.
årsagsforbindelse
de sagsøgte har i den konkrete gennemgang af engagementerne påvist, hvorledes
sikkerhederne og kundernes og kautionisternes betalingsevne blev negativt påvirket af
finanskrisen. de sagsøgte har således godtgjort, at den egentlige årsag til de opståede tab er
finanskrisen – ikke handlinger eller forsømmelser, der måtte kunne bebrejdes de sagsøgte.
                                             - 1225 -
da sagsøgeren benægter, at de opståede tab skyldes finanskrisen, påhviler det sagsøgeren med
hensyn til hvert eneste tab, som sagsøgeren vil gøre gældende, at bevise, at tabet også ville
være indtrådt under normale konjunkturforhold.
hvis ikke sagsøgeren fører dette bevis, skal det lægges til grund, at årsagen til de opståede tab
ikke er ansvarspådragende forhold, udvist af de sagsøgte, men et uforudsigeligt
konjunkturforløb.
det gælder såvel de tab, som er opstået i konkrete engagementer, som den omstændighed, at
banken gik konkurs.
når det gælder bankens konkurs, gøres gældende, at bankens konkurs kunne være undgået,
havde det ikke været for finanstilsynets solvenskrav. som nævnt andetsteds, baserede
finanstilsynet sig på et fejlagtigt grundlag med hensyn til forskellige retssager, som banken
var involveret i. finanstilsynet accepterede ikke bankens advokaters juridiske vurdering om
risikoen i disse retssager. tiden har vist, at denne vurdering var mere end rigtig.
nærmere om finanskrisen, årsagsforbindelse og adækvans
de tab, som sagsøgeren gør gældende, ville ikke være opstået, havde det ikke været for den
såkaldte finanskrise.
allerede af den grund svigter den juridiske betingelse om årsagsforbindelse, hvortil kommer,
at finanskrisen beviseligt var en så atypisk og uforudseelig begivenhed, at der ej heller er
adækvans.
de tab, der er konstateret på langt de fleste engagementer, kan direkte henføres til
finanskrisens negative virkninger på kundernes forhold eller på de sikkerheder, der var knyttet
til de enkelte engagementer.
for næsten ethvert engagement kan der foretages en opgørelse af sikkerhederne og dermed
engagementets afdækning i tiden forud for finanskrisen, der viser, at engagementet i det
væsentlige var fuldt sikret. for de engagementer, der havde et blancoelement – også efter en
korrekt vurdering af, hvad sikkerhederne kunne have indbragt, havde det ikke været for
finanskrisens virkninger – foreligger der regnskabsmæssige oplysninger om kunder og
kautionister, der påviser, at disse med overvejende sandsynlighed ville kunne indfri den
udækkede del af engagementet.
også af den grund er betingelserne om årsagsforbindelse og adækvans ikke opfyldt.
hertil kommer, at der ikke er grundlag for at kritisere de sagsøgte som erstatningspådragende,
at engagementerne ikke var oprettet med sikkerheder og tilbagebetalingsevne, der kunne sikre
engagementerne også i tilfælde af så ekstreme og usædvanlige omstændigheder, som
finanskrisen medførte.
tabets opgørelse
sagsøgeren har nedlagt en endelig påstand, der går ud på betaling af 400 mio. kr. med tillæg
af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg (18. december 2010) til betaling sker.
                                           - 1226 -
erstatningskrav i 31 konkrete engagementer
tabet fremkommer ved sagsøgerens opgørelse af erstatningskrav i 31 konkrete engagementer.
på dette grundlag har sagsøgeren opgjort et samlet tab på kr. 577.856.542,92. i dette beløb
indgår et påstået tab vedrørende salg af capee foreningsbeviser til vagner holding aps på
kr. 36.200.000,00. sagsøgeren har foretaget en reduktion, således at der endeligt er nedlagt
påstand om betaling af kr. 400 mio.
de sagsøgte bestrider sagsøgerens opgørelse af tabet i de enkelte engagementer.
erstatningskrav for konkursens indtræden
sagsøgeren har derudover påstået, at de sagsøgte er erstatningspligtige med hensyn til
summen af bankens indskudskapital og konkursboets underbalance. sagsøgeren påstår, at
disse poster til sammen kan opgøres til et beløb på kr. 1.384.938.657,90.
sagsøgeren har intet gjort for at belyse, hvorledes dette beløb fremkommer, eller hvordan det
skulle stå i forbindelse med fejl eller forsømmelse hos de sagsøgte, hvorfor det i sin helhed
bestrides.
som allerede anført, skyldtes bankens konkurs i øvrigt ikke de sagsøgtes forhold, men den
omstændighed, at finanstilsynet på forkert grundlag fremsatte et solvenskrav, som banken
ikke kunne opfylde.
hertil kommer, at et påstået tab på næsten 1,4 mia. kr. står i åbenbart misforhold til bankens
konkrete tab vedrørende låneengagementer. det gælder, uanset om man lægger sagsøgerens
578 mio. kr. til grund (hvilket beløb indbefatter renter med flere hundrede mio. kr. og
betydelige udgifter til advokater m.m., som sagsøgeren har påført banken) eller de sagsøgtes
mere realistiske ca. 127 mio. kr.
i øvrigt bemærkes, at sagsøgeren er afskåret fra at rejse krav vedrørende indskudskapital, jf.
lov om finansiel stabilitet. dette uddybes nærmere nedenfor.
korrekte principper for tabsopgørelsen
sagsøgerens standpunkt i nærværende sag er, at de sagsøgte har handlet culpøst ved at lade
banken bevilge bestemte kundeengagementer. sagsøgeren mener derfor, at engagementerne
ikke burde være bevilget. på den baggrund mener sagsøgeren, at de sagsøgte skal betale en
erstatning, svarende til bankens tab ved at engagementerne blev bevilget.
derfor skal erstatningen opgøres på baggrund af en bedømmelse af, hvorledes banken havde
været stillet, hvis ikke engagementet var blevet bevilget.
tabet – hvis landsretten i de enkelte engagementer giver sagsøgeren medhold i, at det var
culpøst at bevilge engagementet, og at de sagsøgte derfor skulle have undladt at acceptere
engagementet - fremkommer herefter ved at udfinde følgende poster:
    •   hvilket beløb har banken udbetalt til kunden?
    •   hvad har kunden i alt indbetalt på engagementet?
                                           - 1227 -
    •   hvad har banken indvundet i provenu af sikkerheder, herunder kautionister?
    •   hvad har banken opnået i afledet fortjeneste?
det giver sig selv, at overgrænsen for et erstatningsretligt tab er det beløb, som banken har
udbetalt til kunden. hvad der måtte være tilskrevet i rente, provisioner og gebyrer er ikke et
tab for banken, men en mistet fortjeneste.
tabets opgørelse beror også på oplysninger om indbetalinger fra kunderne, fra kautionister,
indtægter fra sikkerheder, afholdte oplysninger, indgåede forlig m.m. sagsøgeren har den
fulde rådighed over de dokumenter, der indeholder oplysninger om de anførte forhold. de
sagsøgte har herom været henvist til de oplysninger, som sagsøgeren har valgt at fremlægge.
rente, gebyrer og provisioner - proceserklæring
sagsøgeren har den 24. maj 2013 fremlagt en endelig opgørelse af det påståede tab i de
enkelte engagementer. denne opgørelse indbefatter rente, gebyrer og provisioner i henhold til
bankens aftaler med kunderne.
det er i strid med en bindende proceserklæring, som sagsøgeren afgav i et processkrift af 1.
november 2012 (p.10), som er sålydende:
”sagsøger er ikke enig med sagsøgte i, at tabsopgørelsen, i relation til sagsøgtes
ansvarspådragende handlinger, aldrig kan omfatte tilskrevne renter.
af procesøkonomiske årsager, og under hensyntagen til størrelsen af de involverede
beløb samt sagsøgtes forventede økonomiske formåen, ser sagsøger imidlertid ikke
nogen grund til at gøre dette spørgsmål til genstand for særskilt procedure.
tabsopgørelserne renses herefter for renter og gebyrer”
efterfølgende har sagsøgeren i processkrift af 24. maj 2013 i strid med denne proceserklæring
forøget erstatningskravet med rente, provisioner og gebyrer. da proceserklæringen blev
afgivet, var der imidlertid ingen reservation om, at sagsøgeren forbeholdt sig adgang til at
afskrive kundernes indbetalinger på renter, gebyrer og provisioner. at afskrive kundernes
indbetalinger på sådanne poster er det samme som at kræve erstatning for rente, provisioner
og gebyrer, hvilket er uforeneligt med sagsøgerens proceserklæring.
renter, gebyrer og provisioner - gældende ret
sagsøgerens indregning af renter, gebyrer og provisioner i sagsøgerens erstatningsopgørelse
er ikke alene i strid med sagsøgerens bindende proceserklæring.
sagsøgerens beregning af tabet er også i strid med gældende ret om tabsopgørelse i
erstatningssager og gældende ret om rente.
sagsøgeren er ikke berettiget til at indregne rente, gebyrer og provisioner, når tabet skal
opgøres. disse poster udgør en fortjeneste, som en skadelidt ikke er berettiget til at medtage i
opgørelsen af et erstatningsretligt tab.
                                            - 1228 -
sagsøgerens eget standpunkt om, at engagementerne ikke burde være blevet etableret,
udelukker i sig selv, at sagsøgeren kræver en erstatning opgjort med tillæg af bankens
fortjeneste på engagementerne. hvis ikke engagementerne var blevet etableret, ville banken
heller ikke have kunnet beregne sig rente, gebyrer og provisioner.
forløbet viser derudover med sikkerhed, at banken ikke kunne have opnået denne fortjeneste i
form af rentetilskrivning m.m. kunderne blev nemlig på grund af finanskrisen ude af stand til
at betale.
når det gælder erstatningskrav efter almindelige erstatningsretlige regler, gælder rentelovens
regler, der nøje fastlægger, hvornår en kreditor er berettiget til rente i de tilfælde, hvor der
ikke mellem parterne på forhånd er indgået en aftale herom.
renteloven bestemmer, at rente kan kræves fra det tidspunkt, hvor der foreligger et såkaldt
rentepåkrav, eller fra det tidspunkt, hvor der anlægges retssag.
det kan herefter konkluderes, at der ikke i gældende ret - hverken i erstatningsreglerne eller i
renteloven - er hjemmel til, at erstatningsansvarlige skal betale rente med den rente, som en
bank måtte have aftalt med sine kunder.
de sagsøgte bestrider ikke, at banken på baggrund af de indgåede kontrakter i forhold til
kunderne er berettiget til at tilskrive rente, gebyrer og provisioner, og at banken – i lighed
med det almindelige princip i bankers kreditkontrakter – er berettiget til i forhold til dens
kunder at afskrive kundernes indbetalinger i første række på renter, gebyrer og provisioner.
én ting er imidlertid, hvad banken over for dens kunder er berettiget til. noget andet er,
hvorledes det erstatningsretlige tab skal opgøres i en sag, hvis grundlag er de almindelige
erstatningsregler.
indtægter efter bankens konkurs
de sagsøgte kan aflæse af posteringsoversigterne, at der i nogle tilfælde har været nogle
indtægter efter bankens konkurs. de sagsøgte ved om sådanne indtægter kun det, der kan
konstateres i teksten på posteringsoversigterne – f.eks. at der er tale om indtægter i henhold til
et forlig. det siger sig selv, at indtægten må indregnes, så tabet nedbringes med den
pågældende indtægt.
men samtidig må noteres, at sagsøgeren altså i flere tilfælde har indgået forlig med kunderne.
trods opfordringer hertil har sagsøgeren afvist at fremlægge fuldstændig oplysning om de
pågældende forlig, så det kan efterprøves, om sagsøgeren ved at indgå forlig har givet afkald
på indtægter, som ellers burde være indgået på engagementet.
dette skal komme sagsøgeren til skade ved, at retten i alle tilfælde, hvor det er oplyst, at
sagsøgeren har indgået aftale om kundernes tilbagebetaling af engagementet, skal lægge til
grund, at engagementet ved korrekt kundemæssig håndtering ville være blevet tilbagebetalt i
sin helhed.
advokatudgifter og andre udgifter
                                             - 1229 -
af posteringsoversigterne fremgår, at der i mange engagementer er afholdt advokatudgifter og
andre udgifter, som ikke sjældent udgør meget store beløb. de sagsøgte anerkender ikke, at
sådanne udgifter skal regnes dem til skade, når sagsøgeren intet har fremlagt eller oplyst om
baggrund, formål eller rimelighed.
i sagsøgtes opgørelse (bilag ht 1+2, …) er indsat oplysning om de udgifter, som sagsøgeren
har påført engagementerne i tiden efter bankens konkurs. i alt har sagsøgeren belastet
engagementerne med omkostninger på ca. 17 mio. kr. de sagsøgte har kun kunnet specificere
omkostninger, der er oplyst om, og ved derfor ikke, om sagsøgeren har påført
engagementerne andre omkostninger.
det er udokumenteret, med hvilken berettigelse disse omkostninger er afholdt. de sagsøgte
bestrider, at sådanne omkostninger med nogen berettigelse kan indgå i en
erstatningsopgørelse efter almindelige erstatningsretlige regler.
kunden indbetaler fortsat
for visse engagementer fremgår det af sagsøgerens processkrift af 24. maj 2013, at bankens
kunde fortsat betaler på engagementet. men sagsøgeren har afvist at tage hensyn til sådanne
afdrag med henvisning til, at de ikke kan dække de løbende rentetilskrivninger.
hertil er at sige, at forholdet mellem banken og dens kunde er reguleret af en kontrakt, der
indeholder nøje regler om tilskrivning af rente og afskrivning af kundens indbetalinger, som i
første række skal afskrives over tilskrevet rente.
en erstatningssag reguleres af andre regler. grundlaget for et krav i en erstatningssag efter
almindelige erstatningsretlige regler er i første række, om der foreligger et ansvarsgrundlag og
dernæst, om de kritiserede handlinger eller undladelser har forårsaget et tab. der findes ikke
mellem parterne i en erstatningssag nogen kontrakt, der regulerer rentetilskrivninger eller
afskrivning af indbetalinger. i en erstatningssag gælder det om at fremfinde det tab, der
konkret er lidt. hvis nogen fremfører krav om erstatning på baggrund af en låneudbetaling,
siger det sig selv, at enhver tilbagebetaling af lånet må fratrækkes i en tabsopgørelse efter
almindelige erstatningsretlige regler.
derfor er det med urette, når sagsøgeren fremfører erstatningskrav vedrørende engagementer,
hvor kunden fortsat afdrager på engagementet. retten skal for sådanne engagementer lægge
til grund, at der ikke er lidt noget tab.
uberettiget fortjeneste og dobbelt rente
en sideeffekt af, at sagsøgeren ikke har redegjort for, hvorledes de enkelte erstatningskrav
under de enkelte engagementer sammensætter sig er, at det er vanskeligt at konstatere,
hvornår der indregnes rente tilskrevet efter sagens anlæg.
i nogle engagementer kan det dog konstateres, at sagsøgeren fortsætter med at tilskrive rente
og derefter har afskrevet kundernes indbetalinger (eller provenuet af sikkerhederne) i sådanne
renter, mens sagsøgeren samtidig over for de sagsøgte kræver procesrente fra sagens anlæg.
                                           - 1230 -
det er indlysende, at noget sådant er uberettiget. det ville føre til, at sagsøgeren – i tilfælde af
medhold i erstatningssagen - opnår en fortjeneste på et engagement, som ifølge sagsøgerens
påstand aldrig skulle være bevilget.
men også med afsæt i sagsøgerens egen opgørelsesmetode (hvor sagsøgeren mener sig
berettiget til at kræve erstatning for mistet fortjeneste på et engagement, som ifølge
sagsøgerens påstand ikke skulle være bevilget) er det uberettiget, idet sagsøgeren herved
kræver rente af såvel kunden som de sagsøgte af den samme gæld og for den samme periode.
sagsøgeren kræver simpelt hen dobbelt rente.
sagsøgerens opgørelsesmetode er også uberettiget, fordi den kan føre til rentes rente, hvilket
ikke har hjemmel i erstatningssager.
i alle engagementer af denne karakter skal retten derfor – i tilfælde af domfældelse – foretage
et fradrag, der sikrer de sagsøgte mod at betale dobbelt rente og rentes rente.
indfrielse af nødlidende engagementer
nogle låneengagementer er bevilget således, at låneprovenuet er brugt til indfrielse af
eksisterende låneengagementer, som var blevet nødlidende. det har i sagens natur ikke påført
banken noget tab at udlåne et beløb, som derefter blev brugt til at afværge et tab, som banken
allerede havde lidt i et andet engagement. tværtimod opnåede banken ved at etablere et nyt
låneengagement med en ny kunde, der på tidspunktet for engagementets bevilling skønnedes
at kunne overholde sine forpligtelser, en forbedret stilling. sådanne engagementer, hvor
låneprovenuet blev brugt til at afværge et tab, som banken ellers ville have lidt på et andet
låneengagement, skal ikke medregnes i tabsopgørelsen.
i andre tilfælde blev et engagement bevilget med henblik på at finansiere kundens køb af
aktiver, som tilhørte banken. f.eks. nogle aktier, der blev lagt til sikkerhed for engagementet.
det giver sig selv, at banken ikke har lidt tab på sådanne engagementer, hvor en ”før” og
”efter” sammenstilling viser følgende:
•    før bevilling af engagementet – banken ejede et aktiv og bar således risikoen for
     værdinedgang alene
•    efter bevilling af engagementet – bankens risiko for værdinedgang på aktivet var overført
     til en kunde, men banken havde stadig fuld sikkerhed i aktivets værdi
bankens stilling blev med sikkerhed ikke forringet ved sådanne engagementer, og der vil
således ikke være grundlag for at gøre noget tab gældende, uanset om retten måtte mene, at
der foreligger et ansvarsgrundlag. hvis banken ejede aktiverne og disse blev mindre værd,
ville banken under alle omstændigheder lide et tab. hvis banken ikke længere ejede aktiverne,
men stadig havde disse som sikkerhed for et låneengagement, vil bankens tab på
låneengagementet – hvis kunden blev betalingsudygtig og aktierne samtidig blev mindre værd
– aldrig kunne overstige det, som banken alligevel ville have tabt på aktiernes værdinedgang.
afledet fortjeneste
for så vidt angår afledet fortjeneste har sagsøgeren selv gjort gældende, at de indtægter, som
banken opnåede i form af provisioner, kommission, fees m.v. for at tilrettelægge
                                           - 1231 -
omstruktureringer, bistå ved børsnoteringer m.m. kun var muliggjort som følge af
låneengagementerne. sagsøgeren kritiserer de sagsøgte som ansvarspådragende, at der blev
bevilget lån med henblik på at opnå afledede indtægter.
de sagsøgte bestrider, at det skulle være culpøst, at en bankledelse lader sig motivere af
hensynet til at skabe indtægt for banken. de sagsøgte bestrider også, at det skulle være
culpøst, at en bankledelse tager hensyn til mulighederne for, at kundeengagementer
understøtter den indtægtsgivende drift.
de sagsøgte er dog enige i, at banken har opnået indtægterne på baggrund af bankens
bevilling af engagementerne, og at disse indtægter ikke ville være opnået, hvis ikke
engagementerne var blevet bevilget.
i tabsopgørelsen skal derfor fradrages de fees, provisioner m.m., som banken har tjent som
afledet effekt af de kritiserede engagementer, og som banken ikke ville have tjent uden disse
låneengagementer.
de indtægter, som er forbundet med de bevilgede engagementer, er af de sagsøgte foreløbigt
fordelt under de enkelte engagementer, idet fordelingen har taget hensyn til de engagementer,
der især har forbindelse med indtægterne.
finder landsretten imidlertid, at der med hensyn til et engagement, der har udløst en samlet
indtægt, ikke er grundlag for erstatningspligt, skal den indtjening, som er henført til det
pågældende engagement, reducere det samlede tab, uanset om det i specifikationerne i
sagsøgtes opgørelse (bilag ht 1+2, …) er henført til et andet konkret engagement.
dette følger allerede af den sammenhæng, som sagsøgeren selv har fremført, hvorefter
bankens bevilling af kreditengagementer i almindelighed understøttede bankens indtjening i
form af fees og provisioner.
sagsøgtes opgørelse af tabet i de enkelte engagementer
de sagsøgte har fremlagt en opgørelse (bilag ht 1+2, …) som indeholder en talmæssig
opgørelse af de 31 engagementer, som er tilbage i sagsøgerens sag. principperne for denne
opgørelse følger de almindelige erstatningsretlige regler, jf. det ovenfor anførte.
…
manglende tabsbegrænsning
sagsøgeren har trods opfordring ikke fremlagt fyldestgørende dokumentation for, hvordan
man har forholdt sig med inddrivelse af fordringerne på bankens kunder, herunder med
hensyn til sikkerhederne.
det, der trods alt er fremlagt, viser, at sagsøgeren i vid udstrækning uden at konsultere de
sagsøgte har truffet dispositioner med hensyn til
    •   fordringerne under de enkelte engagementer
    •   opgivelser af sikkerheder
    •   en ikke bankmæssig forfølgelse af kunderne, som i sig selv har udløst tab
                                           - 1232 -
selvom sagsøgeren siden 2010 har planlagt at rejse erstatningskrav mod de sagsøgte med
hensyn til tab under de enkelte engagementer, har sagsøgeren holdt de sagsøgte helt uden for
indflydelse med hensyn til dispositioner, der har haft betydning for udviklingen i
engagementerne.
det mangelfulde oplysningsgrundlag for, hvordan der er forholdt med sikkerheder og
inddrivelse under engagementerne bevirker, at de sagsøgte i sin helhed må fremføre
indsigelse om, at samtlige tab på engagementerne skyldes, at sagsøgeren har forsømt at gøre
tilstrækkeligt med henblik på at inddrive bankens tilgodehavender, herunder ved forfølgelse
af de sikkerheder og kautioner, der var knyttet til de enkelte engagementer.
rentepåstanden i øvrigt
sagsøgeren kræver rente fra sagens anlæg af et erstatningskrav på 400 mio. kr. ved sagens
anlæg var der ikke nedlagt en påstand om betaling af 400 mio. kr. den påstand, der blev
nedlagt i stævningen var kr. 284.200.000. sagsøgeren kan derfor højst kræve rente fra sagens
anlæg af kr. 284.200.000.
lempelse
såfremt landsretten måtte finde, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad har pådraget
sig erstatningspligt, gøres det gældende, at ansvaret skal bortfalde i sin helhed, subsidiært
delvist, i medfør af selskabslovens § 363 samt erstatningsansvarslovens § 24. i den
udstrækning lasse lindblad måtte blive dømt i egenskab af direktør for capinordic holding
a/s skal ansvaret lempes efter erstatningsansvarslovens §§ 19 og 23.
i denne sag er det staten, som søger at pålægge to personer et erstatningsansvar, som er
velfærdsødelæggende og for resten af de sagsøgtes levetid vil indebære, at de står uden
erhvervsmuligheder og uden mulighed for at kunne forsørge sig selv og deres familie.
for sagsøgte advokat claus ørskovs vedkommende vil erstatningspligt indebære, at han
udelukkes fra at opretholde autorisation som advokat, idet det må forventes, at han ikke
længere kan opfylde betingelsen om at være solvent.
de hårdhændede inkassometoder, som sagsøgeren er almindelig kendt for, vil for begge de
sagsøgte indebære, at de vil blive udsat for en tvangsfuldbyrdelse, der intet hensyn vil tage til
sagsøgerens sandsynlige ringe udkomme af en tvangsfuldbyrdelse sat i forhold til en mindelig
og rolig afvikling med realistisk hensyntagen til, hvad de sagsøgte egentlig vil kunne betale.
sagsøgerens dispositioner med tvangsfuldbyrdelse vil blandt andet ligge i hænderne på en
tidligere medarbejder, der nu er i sagsøgerens bestyrelse, og som nærer et
modsætningsforhold til de sagsøgte, jf. herved sagsøgerens egne processkrifter.
en regulering af disse spørgsmål kan derfor kun ske ved, at landsretten benytter den adgang
til lempelse, som er indsat i lovgivningen, og som netop i sager som den foreliggende har et
oplagt anvendelsesområde.
der skal i den forbindelse tages hensyn til, at staten har ubegrænsede ressourcer og selv har
valgt at bære de tab, som sagen omhandler.
                                           - 1233 -
transport i bankens fordringer
sagsøgeren ikke er berettiget til på én gang at kræve erstatning med hensyn til et påstået tab
vedrørende en fordring på en kunde og samtidig beholde fordringen mod den pågældende
kunde.
i den udstrækning de sagsøgte dømmes til at betale erstatning, skal det ske mod transport i
den pågældende fordring med tilhørende sikkerheder.
decharge
det gøres gældende, at sagsøgeren er afskåret fra at gøre ansvar gældende over for de
sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad for forhold, der vedrører regnskabsåret 2008 og
tidligere regnskabsår. heraf følger også, at sagsøgeren er afskåret fra at gøre ansvar gældende
vedrørende bankens konkurs, hvis denne findes at være forårsaget af dispositioner frem til
2008.
sagsøgeren har i processkrift af 10. juli 2014 p. 33 fremført nye oplysninger til støtte for, at
den meddelte decharge ikke skal have retsvirkning. sagsøgeren har herom anført følgende:
”det skyldes, at aktiverne i banken blev overdraget til sagsøger forud for bankens
konkurs den 11. februar 2010. retten til at rejse krav mod de sagsøgte i anledning af
disses adfærd som medlemmer af bankens ledelse overgik således til sagsøger forud for
konkursen, og konkursboet har derfor ikke haft adgang til at rejse dette krav.”
dette ny standpunkt behandles i et særskilt afsnit.
engagementer omfattet af decharge
indsigelse om decharge omfatter alle engagementer, der var bevilget til og med regnskabsåret
2008, der sluttede 31. december 2008:
olicom
mcs holding
lasse nørgård
investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps
flemming herrestrup sørensen
cc investment aps og cc finans aps
qvist herman aps
volleshave holding aps
synerco aps
per bram
adr nr. 1904 aps
nicola v. guiseppe savoretti
danske industrihuse a/s
lake dümmer invest aps
centerplan allokton aps
aps kbus 8 nr. 2051
guava a/s
oskar jensen holding a/s
                                             - 1234 -
henrik n invest 1 aps
tlp holding aps (dog ikke bevillinger i 2009)
ai holding aps
finn helmer (dog ikke bevillinger i 2009)
fussing & hjermind ejendomme aps
nanocover a/s
tzarevo aps
strandgaard management a/s
henrik høtbjerg jespersen
korral partners aps
toldbodgade 10b aps
der var med hensyn til mange af disse engagementer ved udgangen af 2008 konstateret et
behov for nedskrivninger, hvilket var oplyst i årsrapporten, der blev fremlagt under
generalforsamlingen. engagementet med oskar jensen holding a/s var afskrevet i sin
helhed.
indsigelsen indbefatter også enhver anden disposition frem til og med regnskabet 2008, som
sagsøgeren vil bebrejde de sagsøgte og dermed også sagsøgerens standpunkt om ansvar for, at
banken er gået konkurs.
meddelt decharge
der er meddelt decharge som følger:
    •   for regnskabsåret 2006 er der meddelt decharge på generalforsamlingen den 12. april
        2007
    •   for regnskabsåret 2007 er der meddelt decharge til bestyrelsen på generalforsamlingen
        den 4. april 2008
    •   for regnskabsåret 2008 er der meddelt decharge til ledelsen på generalforsamlingen
        den 15. april 2009
decharge er meddelt af aktionærer og aktionærrepræsentanter, der havde et indgående
kendskab til bankens forhold og til de engagementer, der var bevilget af banken. disse
aktionærer var vidende om alle de omstændigheder, som sagsøgeren under nærværende sag
gør gældende som ansvarspådragende. netop fordi de pågældende var aktionærer, var de
vidende om, at de gav afkald på, at selskabet kunne rejse erstatningskrav vedrørende tab, der
kunne reducere værdien af deres aktiebesiddelser. den meddelte decharge har dog ikke
hindret selskabets eventuelle konkursbo i at rejse erstatningskrav. konkursboet skulle blot
overholde en fristbestemmelse, jf. nedenfor.
lovgivning om decharge
ifølge selskabsloven er det generalforsamlingen, der træffer beslutning om søgsmål mod
bestyrelsesmedlemmer, jf. § 364, stk. 1.
efter § 364, stk. 4, kan kurator, efter selskabets konkurs, anlægge sådan sag, uanset beslutning
om ansvarsfrihed, når fristdagen etableres senest 24 måneder efter afholdelsen af den
                                             - 1235 -
generalforsamling, hvor beslutningen om ansvarsfrihed blev truffet. konkursboet skal da
anlægge sagen senest 3 måneder efter, at selskabet er erklæret konkurs, jf. § 365, stk. 2.
reglerne i den tidligere aktieselskabslov svarer til de ovenfor omtalte regler.
kravets fremsættelse
fristdagen er i denne sag etableret inden for 24 måneder efter afholdelsen af
generalforsamlingen den 15. april 2009, hvor der blev meddelt ansvarsfrihed. så vidt er
lovens frister opfyldt.
banken blev erklæret konkurs den 11. februar 2010 … stævningen er udtaget den 17.
december 2010. kravet fremføres på grundlag af en transport, som er underskrevet af
konkursboets kurator. erhververen får ikke bedre ret end overdrageren og må dermed
respektere de frister, der gælder for kravets fremsættelse.
betingelsen om, at konkursboet skal anlægge retssag senest 3 måneder efter konkursen, er
ikke opfyldt. fristen var overskredet allerede ved kravets fremsættelse.
dette indebærer, at bestyrelsen er uden ansvar for enhver disposition, der vedrører
regnskabsåret 2008 eller tidligere. det indebærer samtidig, at de sagsøgte allerede på grund af
den meddelte decharge er uden ansvar for selve konkursen.
kravet overdraget til finansiel stabilitet
sagsøgeren hævder, at kravet blev overført fra capinordic bank a/s til finansiel stabilitet
forud for konkursen den 11. februar 2010.
sagsøgeren hævder, at dette har betydning for decharge. sagsøgeren mener, at reglerne om
decharge ikke skulle gælde, fordi det er sagsøgeren – ikke selskabet eller selskabets
konkursbo – der fremfører kravet.
betydningen af sagsøgerens standpunkt er det modsatte af, hvad sagsøgeren tror.
selskabet er slet ikke berettiget til at anlægge sag mod bestyrelse og direktion, medmindre
generalforsamlingen har truffet beslutning herom.
om decharge gælder, at hvor en kurator i et konkursbo har en adgang til at ”gennembryde” en
decharge (hvis kurator reagerer indenfor bestemte frister), så tilkommer der ikke selskabet
selv sådan en ret til at ”gennembryde” en decharge
hvis derfor det i overensstemmelse med sagsøgerens oplysninger lægges til grund, at kravet
er rejst på grundlag af en transport, som selskabet – før konkursen – gav til sagsøgeren med
hensyn til dette erstatningskrav, så er der to konsekvenser:
-   de sagsøgte skal frifindes i sin helhed, allerede fordi der ikke foreligger en beslutning
    truffet på generalforsamlingen.
-   de sagsøgte skal frifindes for alle dispositioner frem til 2008 på grund af decharge.
                                            - 1236 -
erhververen opnår ikke bedre ret end overdrageren
ifølge aktieselskabslovens § 140 jf. § 144, stk. 1, at kan beslutning om at anlægge retssag mod
et selskabs direktion og bestyrelse alene træffes af selskabets generalforsamling.
et aktieselskab kan muligvis godt overdrage rettighederne til at rejse et erstatningskrav mod
bestyrelse og direktion til en anden. en overdragelse af erstatningskravet bevirker dog ikke, at
de krav, som lovgivningen stiller om en generalforsamlingsbeslutning, pludselig skulle holde
op med at gælde.
med hensyn til decharge gælder, at selvom kravet skulle være overdraget før bankens
konkurs, så ændrer dette ikke ved, at der er meddelt decharge, og at en meddelt decharge
afskærer selskabet fra at fremføre krav. hvis selskabet er afskåret fra at fremføre krav på
grund af meddelt decharge, vil det naturligvis ikke ændre sig ved, at kravet overdrages til en
anden. thi hvis selskabet er afskåret fra at rejse krav på grund af decharge, så er der intet krav
at overdrage.
vi er simpelt hen i den basale tingsret. erhververen af en fordring får ikke bedre ret end
overdrageren.
sagsøgeren har ikke godtgjort, at der er truffet en generalforsamlingsbeslutning i capinordic
bank a/s inden konkursen. det fører i sig selv til, at de sagsøgte skal frifindes.
derudover skal de sagsøgte – som det mindre i det mere – frifindes for alle dispositioner frem
til 2008 som følge af, at der er meddelt decharge. det ville gælde allerede, hvis kravet
fremførtes af konkursboet (fordi kurator ikke har overholdt gældende frister), men det gælder
i særdeleshed her, hvor kravet ifølge sagsøgeren fremføres på grundlag af en transport givet af
selskabet før konkursen.
ikke dokumentation for overdragelse
sagsøgeren hævder, at grundlaget for sagsøgerens krav er, at sagsøgeren har fået overdraget
kravet fra capinordic bank a/s inden bankens konkurs.
sagsøgeren mener at have overtaget kravet i medfør af lov om finansiel stabilitet allerede
inden bankens konkurs.
det bestrides heroverfor, at der overhovedet foreligger en overdragelse af kravet fra banken til
finansiel stabilitet. den overdragelse, som sagsøgeren vil støtte sig til, indbefatter ikke retten
til at rejse erstatningskrav mod ledelsen. overdragelse af et pengeinstituts virksomhed helt
eller delvist i henhold til reglerne i lov om finansiel stabilitet § 7, stk. 2, er en almindelig
aktivoverdragelse, som ikke indbefatter eventuelle erstatningskrav.
herudover gælder, at sagsøgeren ikke har dokumenteret, at en eventuel overdragelse er sket
korrekt i henhold til lov om finansiel stabilitet.
lovgivningen foreskriver et katalog af betingelser for, at overtagelse af et pengeinstitut kan
anses for retmæssig. ved siden af de almindelige krav til en gyldig indgået
overdragelsesaftale skal der således bl.a. oprettes et afviklingsselskab og iagttages en særlig
                                               - 1237 -
beslutningsprocedure hos pengeinstituttet. dertil kommer, at økonomi- og erhvervsministeren
(finanstilsynet) skal godkende overtagelsen.
sagsøgeren har intet fremlagt til dokumentation for, at kravet rettelig tilhører sagsøgeren – og
ikke nogle andre. det bestrides derfor, at der foreligger en beslutning om overtagelse af
banken i overensstemmelse med lovgivningens regler herom.
ikke søgsmålskompetence
finansiel stabilitet har ikke hjemmel til at rejse sådanne erstatningssager, hvilket i sig selv må
føre til, at de sagsøgte skal frifindes. de erstatningsretlige betingelser om værnet interesse
understøtter dette.
det fremgår af loven, at formålet med finansiel stabilitet er at sikre, at simple kreditorer i
pengeinstitutter får dækket deres krav. der er tale om en lovpligtig afviklingsform, som har et
begrænset indhold og formål i forhold til f.eks. den bemyndigelse, der tildeles kurator i et
konkursbo. den indebærer dermed ikke andre beføjelser, end de beføjelser, som er fastlagt
direkte i lov om finansiel stabilitet.
lov om finansiel stabilitet giver således ikke adgang til at træffe beslutning om at anlægge
søgsmål mod et tidligere medlem af ledelsen.
ved sin beslutning om at rejse krav mod de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad
varetager finansiel stabilitet hensyn, som ikke kan rummes inden for sagsøgerens lov- og
vedtægtsbestemte formål eller har hjemmel i loven.
…
søgsmålskompetence for aktiekapital
en anden begrænsning for sagsøgerens adgang til at rejse erstatningskrav er, at sagsøgeren i
alle tilfælde ikke er søgsmålskompetent med hensyn til tab af bankens aktiekapital, jf. § 7, stk.
2, sidste led i lov om finansiel stabilitet, hvoraf fremgår:
”aktiekapitalen og anden efterstillet kapital, jf. §§ 132 og 136 i lov om finansiel
virksomhed, overdrages ikke.”
kravet vedrørende indskudskapitalen er i øvrigt særlig grotesk, når man husker på, at
indskudskapitalen delvis er tilført af de sagsøgte.
værnet interesse, accept af risiko
sagsøgeren repræsenterer ikke en erstatningsretligt værnet interesse og kan ikke gøre kravet
gældende som følge af accept af risiko.
sagsøgeren må tåle identifikation med den danske stat i forhold til viden og formål med
bankpakkerne.
det gøres gældende, at den danske stats dispositioner i form af bankpakker blev foretaget med
fuld viden om risiko for tab og ud fra et samfundspolitisk hensyn om at understøtte
pengeinstitutter og stabilisere de finansielle markeder, såvel som den danske stat ved aftalen
                                             - 1238 -
med såkaldte det private beredskab sikrede sig medfinansiering af de forventede tab af
sektoren selv i form af en garantiprovision.
det gøres på den baggrund gældende, at det krav, som nu rejses mod de sagsøgte i
nærværende sag, ikke er en erstatningsretlig værnet interesse, da tabet ikke er lidt af de simple
kreditorer, men af den danske stat og/eller det private beredskab som følge af dispositioner,
der forfulgte erklærede samfundspolitiske formål. dette formål indbefatter ikke et
erstatningsopgør overfor enkelte bankers ledelser, hvortil kommer, at der under alle
omstændigheder er gjort op med finansieringen af eventuelle tab.
dette gælder så meget desto mere, da sagsøgeren tilsyneladende er på det rene med, at en
domfældende dom ikke vil blive opfyldt.
det gøres gældende, at der under alle omstændigheder er tale en kvalificeret accept af risiko
fra den danske stats side, både for så vidt angår risiko ved at udstede den generelle garanti
(bankpakke 1) og den individuelle garanti (bankpakke 2 - kreditpakken), idet den danske stat
overtog risikoen for forpligtelser til kurs 100 vel vidende, at den reelle værdi kunne være
væsentlig lavere, og at der var risiko for tab.
henrik juul
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad inkorporerer enhver indsigelse, som henrik
juul fremfører mod de rejste krav for så vidt de kan finde anvendelse.
…”
de konkrete engagementer
”man kan (…) konstatere at kun ni ud af de ca. 45 lånengagementer, som sagsøgeren vil
kritisere, er bevilget efter finanskrisen i 2008. fem af disse ni låneengagementer er blevet
indfriet og har bidraget til en betydelig indtjening. de fleste af de øvrige fire
låneengagementer var ikke nye låneengagementer, men problemløsning vedrørende allerede
tilstedeværende risici.
over for sagsøgerens erstatningskrav i de samtlige engagementer fremfører de sagsøgte
følgende indsigelser:
•    der er ikke handlet uforsvarligt (intet erstatningsgrundlag)
•    der er ikke årsagsforbindelse
•    der er ikke adækvans
•    der er ikke værnet interesse
•    tabet er en følge af egen skyld og manglende tabsbegrænsning
•    lempelse
•    decharge (engagementer til og med 2008)
•    ingen retlig interesse
for samtlige engagementer gælder, at sagsøgeren har fremført en kritik med hensyn til de
objektive omstændigheder ved låneengagementernes bevilling. sagsøgeren har imidlertid ikke
påvist, hvordan den omhandlede kritik individuelt skal tilregnes hver af de sagsøgte.
                                              - 1239 -
eurotrust a/s og olicom a/s
…
der fremføres følgende indsigelser:
    •   sagsøgeren har ikke godtgjort, at der var en uforsvarlig tabsrisiko eller at bankens
        bestyrelse vidste eller burde vide, at der var en væsentlig tabsrisiko.
    •   det er i øvrigt ikke uforsvarligt at indgå et låneengagement med en tabsrisiko. det
        ligger inden for bankens ledelses skøn at vurdere, om et engagement – uanset en
        eventuel tabsrisiko – indebærer sådanne samlede fordele for banken, at der er grundlag
        for at bevilge det.
    •   der er ikke i revisionsprotokollen anmærkninger om, at lånet skulle have en væsentlig
        tabsrisiko. der er ej heller i revisionsprotokollen anmærkninger om, at lånet skulle
        være bevilget i strid med bankens kreditpolitik eller på et mangelfuldt grundlag i
        øvrigt.
    •   det bestrides, at der foreligger en tilsidesættelse af kreditpolitikken eller i øvrigt, at en
        fravigelse af kreditpolitikken skulle indebære erstatningsretlig uforsvarlighed.
    •   det er ikke rigtigt, at olicom a/s ikke kunne dokumentere en tilbagebetalingsevne,
        hvortil kommer, at lånet netop blev bevilget på betingelse af gennemførelse af en
        kapitalforhøjelse med prospektpligt, som blev tilrettelagt af banken.
    •   det er urigtigt, at de foreliggende vurderinger af ejendomme var uaktuelle. de var
        senest genstand for en vurdering i forbindelse med en statsautoriseret revisors
        vurderingsberetning i marts 2008 afgivet i henhold til den daværende aktieselskabslov
        § 6a. under hensyn til den dramatiske virkning med hensyn til markedet for faste
        ejendomme som resultat af finanskrisen få måneder senere, ville en helt ajourført
        ejendomsmæglervurdering på tidspunktet for lånets bevilling den 26. august 2008 i
        øvrigt have været helt uden betydning.
    •   særligt om bevillingen på 8 mio. kr. (hvoraf halvdelen alene var en garanti)
        bemærkes, at den blev givet på baggrund af et konkret forretningsmæssigt skøn med
        henblik på at muliggøre, at aktierne, der udsprang af kapitalforhøjelsen, blev optaget
        til notering, hvilket alt andet lige ville forbedre engagementets bonitet betydeligt.
    •   finanstilsynets brev af 19. december 2008 (om ejendomsrelaterede engagementer),
        som sagsøgeren påberåber sig, forelå ikke ved bestyrelsens behandling, der fandt sted
        samme dag. den pågældende henstilling ville i øvrigt ikke hindre bestyrelsens
        disposition, som er sket ud fra en sædvanlig bankmæssig bedømmelse af
        hensigtsmæssigheden i en supplerende bevilling til en kunde, der allerede havde et
        væsentligt engagement, og hvor bevillingen skete netop med det formål at søge en
        forbedring af engagementets bonitet. uanset de risici ved engagementet, som nævnes i
        tilsynets brev, var den omhandlede bevilling velbegrundet og forsvarlig.
    •   tidligere specialkonsulent thomas kjøllers gennemgang i oktober 2008 gav
        karakteren 2b. de svaghedstegn, som engagementet på dette tidspunkt viste, skyldes,
        at olicom a/s havde fået uforudsete udfordringer med roskilde bank og finanskrisen.
engagementet med olicom a/s blev indgået nogle få måneder før finanskrisen slog igennem
for alvor. havde det ikke været for sagsøgerens overtagelse af roskilde bank undergang, som
                                           - 1240 -
var årsag til, at olicom a/s’ kapitalberedskab blev fjernet, og finanskrisens virkninger, må
det antages, at engagementet med olicom a/s – der samtidig medvirkede til at afvikle
engagementet med eurotrust a/s – ikke havde givet tab. den 24. august 2008 bevirkede
problemerne i roskilde bank a/s imidlertid, at olicom a/s blev placeret i den såkaldte ”røde
bank”, hvilket havde ødelæggende virkninger for olicom a/s.
en kollega til sagsøgerens advokater har om årsagen til konkursen i egenskab af kurator givet
følgende vurdering af årsagerne til selskabets konkurs …:
”som følge af krisen inden for finans- og ejendomssektoren kom selskabets
finansieringsmuligheder under pres ligesom afsætningsmulighederne for koncernens
ejendomme og udviklingsprojekter blev voldsomt forringet. efter forgæves forsøg på at
etablere en ordning med selskabets kreditorer, måtte selskabet indgive en egen
konkursbegæring”
engagementet med olicom a/s fremstod, da det blev indgået, som et engagement af
betydeligt bedre bonitet end engagementet med eurotrust a/s. bankens sikkerheder i forhold
til engagementet med eurotrust a/s blev ikke forringet. tværtimod opnåede banken
supplerende sikkerhed og en ny kunde, som måtte vurderes at have en bedre
tilbagebetalingsevne.
ud fra det, der kunne forudses, ville banken kun have gavn af den pågældende transaktion.
banken fik faktisk – til trods for sagsøgerens fremfærd med hensyn til roskilde bank og til
trods for finanskrisen – gavn af engagementet med olicom a/s.
banken har intet tab
banken har ikke lidt noget tab med hensyn til dette engagement – hverken forretningsmæssigt
eller erstatningsretligt.
differencen mellem bankens udbetalinger og indbetalinger til banken er kr. 56.666.475,24 …
heraf vedrører kr. 1.193.092,96 omkostninger, som er konteret efter konkursens indtræden og
således skyldes sagsøgerens forhold. sagsøgeren har ikke dokumenteret disse omkostninger,
eller at de i øvrigt måtte være afholdt med rette. sagsøgeren har intet gjort for at opnå de
sagsøgtes samtykke forud for afholdelsen. de nævnte omkostninger bestrides af de anførte
grunde.
som resultat af engagementet med olicom har banken opnået afledede indtægter på i alt kr.
57.232.450,00.
herudover resterer sikkerheder for kr. 103.750,00.
efter fradrag for disse indtægter og sikkerheder udgør bankens fortjeneste på olicom-
engagementet i alt kr. 669.724,76 …
hertil kommer, at engagementet med olicom bevirkede, at bankens engagement med
eurotrust a/s kunne afvikles uden tab.
                                            - 1241 -
mcs holding aps
…
indsigelser
sagsøgerens anbringender er uklare med hensyn til, om man vil kritisere bestyrelsens
oprindelige bevilling af 3. oktober 2006 som ansvarspådragende. hvis det er tilfældet, så gør
de sagsøgte heroverfor gældende, at der ikke er holdepunkter for at tilsidesætte bestyrelsens
bevilling som uforsvarlig eller ansvarspådragende. allerede de ovenfor anførte vurderinger
ved finanstilsynet og bankens revision tilbageviser ethvert grundlag for kritik.
når det gælder det bevilgede overtræk den 7. juni 2007 er der intet grundlag for at fremføre
bebrejdelser over for de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad allerede fordi det var en
direktionsbevilling. i øvrigt er der intet grundlag for kritik af bankens direktør for denne
bevilling.
sagsøgeren gør gældende, at sikkerhederne ville have dækket engagementet i sin helhed,
havde banken ikke standset en tvangsrealisering i april 2008. de sagsøgte er enig med
sagsøgeren i, at engagementet var fuldt ud dækket af sikkerhederne.
sagsøgerens postulat om uforsvarlighed er tilbagevist allerede som følge af sagsøgerens eget
standpunkt om, at sikkerhederne fuldt ud kunne sikre engagementets indfrielse.
når det gælder det påståede stop for tvangsrealisering gælder følgende:
    •   claus ørskov har intet haft med tvangsrealiseringen at gøre og skal frifindes allerede
        af den grund.
    •   der er i øvrigt intet holdepunkt for et postulat om, at lasse lindblad skulle have
        forhindret kreditafdelingen i at foretage tvangsrealisering.
det er rigtigt, at michael mikkelsen havde påbegyndt en tvangsrealisering. det er også rigtigt,
at lasse lindblad i en e-mail af 23. april 2008 … fremførte en konkret begrundet anmodning
om at vente én dag med at tvangsrealisere aktier i guava a/s mod til gengæld at sælge aktier i
greentech energy systems a/s. det var altså ikke et stop for tvangsrealisering, men en
anmodning om at tvangsrealisere i et andet papir.
begrundelsen var, at der var indledt forhandlinger om et samlet salg af guava a/s til en
udenlandsk investor, og man måtte forvente, at et samlet salg af guava a/s ville bevirke et
bedre provenu af bankens pant.
det er således usandt, at lasse lindblad skulle have beordret en standsning af
tvangsrealiseringen. han anmodede om en udsættelse på én dag – i bankens interesse.
tvangssalgets formål var i øvrigt kun at inddække overtrækket på engagementet. det var ikke
med henblik på at afvikle engagementet.
lukkekurs for guava a/s på københavns fondsbørs var den 23. april 2008 4,35 pr. aktie.
den 24. april 2008 havde guava en lukkekurs på 4,45 pr. aktie. selv hvis man forudsætter, at
alle guava-aktier skulle sælges, så ville et salg den 23. april 2008 have udløst et provenu på
                                            - 1242 -
12.654.460 kr. næste dag, den 24. april 2008, ville et salg have udløst et kontant provenu på
12.740.350 kr.
lasse lindblads anmodning om at vente én dag ville således have medført en fortjeneste.
det skyldes herudover udelukkende kursfald som følge af finanskrisen, at engagementet ikke
længere kunne dækkes af sikkerhederne. forud for finanskrisen kunne sikkerhederne i sin
helhed dække engagementet. sagsøgeren er enig heri, jf. sagsøgerens standpunkt om, at det
skyldes en forsinkelse med salg af sikkerhederne, så aktierne først blev solgt efter
finanskrisen, at banken har lidt et tab.
at aktierne ikke blev solgt før finanskrisen kan ikke bebrejdes nogle af de sagsøgte.
tabets opgørelse
sagsøgeren har i sit processkrift … om tabsopgørelsen anført, at tabsopgørelsen vedrørende
mcs holding a/s er endelig, og at tabet på engagementet er 12.386.394,83 kr. sagsøgeren
har – uberettiget – indregnet rente og provisioner i det fremførte erstatningskrav.
overgrænsen for det erstatningsretlige tab er det beløb, som banken har udbetalt til kunden.
sagsøgeren er ikke berettiget til at beregne renter i henhold til bankens kreditaftaler med
kunderne. sagsøgerens begrundelse for at fremføre erstatningskrav er netop et postulat om, at
banken ikke burde have indgået disse kreditaftaler med kunderne.
bankens tab på engagementet uden hensyn til rente og provisioner kan højst opgøres
7.014.799,30 kr. …
der er herved ikke taget højde for, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad kun har
haft med den oprindelige lånebevilling af gøre. de tab, som forhøjelsen eller
kreditafdelingens forsinkelse med at tvangssælge måtte have medført, vil ikke på nogen måde
kunne tilregnes nogle af de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad.
statsautoriseret revisor lasse nørgaard
…
indsigelser
de sagsøgte, claus ørskov og lasse lindblad, har ikke bevilget dette engagement. allerede
derfor skal de frifindes.
det bestrides i øvrigt, at bankdirektør kåre breinholt ved bevillingen af dette engagement har
handlet uforsvarligt eller forsømmeligt.
der blev oprindeligt ikke bevilget nogen investeringskredit, men en kassekredit. i forhold til
bankdirektør kåre breinholts bevillinger er sagsøgerens kritik med hensyn til
kreditpolitikkens bestemmelser om investeringskredit derfor ikke relevante.
det bestrides, at bankdirektør kåre breinholt skulle have bevilget en kassekredit på et
ufuldstændigt grundlag. den foreliggende formueopgørelse gav fuldt tilstrækkelige
                                            - 1243 -
oplysninger om bankens kundes økonomiske forhold. der var intet i disse oplysninger, der
talte mod at bevilge lånet.
omdannelsen af engagementet til en investeringskredit ved bankdirektør henrik juuls
bevilling har ikke påført banken noget tab. lånet var for længst udbetalt til lasse nørgaard på
dette tidspunkt. om noget har omdannelsen af engagementet til en investeringskredit
medvirket til at forbedre lånets sikkerhed.
sagsøgerens opfattelse om, at det skulle være uforsvarligt og forsømmeligt at bevilge en
investeringskredit med et blancoelement bestrides. bevillingen af en sådan kritik ligger klart
inden for det skøn, der tilkommer direktionen for en bank.
der er ikke grundlag for at bebrejde nogen, hvis lasse nørgaard som følge af finanskrisen
måtte være blevet ude af stand til at indfri engagementet. om det er tilfældet, vides i øvrigt
ikke, jf. nedenfor.
banken har ikke lidt noget tab
sagsøgerens oplysninger om bankens tab på engagementet har været stærkt varierende og
højst usikre. i processkrift i af 1. november 2012 blev det oplyst, at tabet kunne opgøres til kr.
2.342.795,50. det blev samtidig oplyst, at man forventede en væsentlig reduktion, fordi lasse
nørgaard afvikler engagementet. til trods for, at lasse nørgaard var i stand til at afdrage på
engagementet, har sagsøgeren ifølge processkrift … solgt engagementet til sparekassen
sjælland til 0 kr. i samme processkrift … har sagsøgeren opgjort erstatningskravet vedrørende
lasse nørgaard til kr. 3.741.597,10.
under disse omstændigheder har sagsøgeren ikke godtgjort noget tab vedrørende lasse
nørgaard, herunder har sagsøgeren ikke godtgjort at have overholdt sin
tabsbegrænsningspligt.
som det fremgår af de sagsøgtes opgørelse af tabet …, har banken til lasse nørgaard udbetalt
i alt kr. 3.374.159,63. der er indbetalt i alt kr. 4.284.921,66. bankens foreløbige overskud på
engagementet består således i en indtægt på kr. 910.762,03. at engagementet har haft
overskud skyldes, at der er tilskrevet rente, og at indbetalingerne har kunnet dække både
hovedstol og en del af renterne.
sagsøgeren har ikke haft størrelsesmæssige indvendinger mod de sagsøgtes talmæssige
opgørelse. sagsøgerens eneste indvending er, at sagsøgeren skulle være berettiget til at
afskrive indbetalinger på rente (hvilket ikke er juridisk berettiget).
som konsekvens af forretningsforholdet til lasse nørgaard har banken opnået
følgeforretninger, der er etableret gennem kundeforholdet til lasse nørgaard, på i alt kr.
4.482.500 … der er ikke størrelsesmæssig uenighed mellem parterne herom, men sagsøgeren
mener ikke, at følgeforretningerne skal regnes med, når bankens tab på engagementet skal
opgøres. følgeforretningerne udspringer af forretningsforholdet til flere revisorer hos
horwath revisorerne. derfor er 50 pct. af indtægterne skønsmæssigt henført til lasse
nørgaard, mens resten er henført til en anden revisor fra samme firma, søren jonassen
(investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps).
                                            - 1244 -
de samlede indtægter for banken ved dette engagement udgør kr. 5.402.741,10 og består af
indtægten vedrørende indbetalinger, der overstiger det udbetalte lån (kr. 910.762,03),
følgeforretninger på kr. 4.482.500 samt værdi af deponerede sikkerheder pr. 24. april 2013
med kr. 9.479,07.
opsummering om lasse nørgaard
i opsummering gælder herefter:
1. de sagsøgte, claus ørskov og lasse lindblad, har ikke bevilget dette engagement og skal
    allerede derfor frifindes
2. engagementet er i øvrigt ikke bevilget på uforsvarlig eller forsømmelig måde.
3. særligt om bankdirektør henrik juuls bevilling til omdannelse til investeringskredit
     gælder, at lånet allerede på dette tidspunkt var udbetalt, hvorfor der i givet fald ikke er
     årsagsforbindelse med hensyn til sagsøgerens bebrejdelser mod bankdirektør henrik juul.
4. banken har ikke lidt noget tab, men har tværtimod haft betydelige indtægter – ikke alene
     fra følgeforretninger, men også ved at der samlet er indbetalt mere på lånet, end der blev
     udbetalt.
engagementet med lasse nørgaard er et helt sædvanligt engagement til en kunde, der var
medindehaver af et revisionsfirma, og som havde en betydelig formue og en god indtægt. der
forelå detaljerede oplysninger om kundens formue og økonomiske forhold, afgivet af kunden
selv, der kunne samstemmes med eksterne oplysninger. den pågældende kunde havde en
formue på ca. 18 mio. kr. på bevillingstidspunktet. formuen blev som følge af tab, forårsaget
af finanskrisen, reduceret til ca. 10,7 mio. kr. pr. 31. december 2008. der er ikke grundlag for
at bebrejde nogle af de sagsøgte den udhuling af kundernes formueforhold, der er forårsaget
af finanskrisen.
…
investeringsselskabet (statsautoriseret revisor søren jonassen)
…
indsigelser
de sagsøgte, claus ørskov og lasse lindblad, skal frifindes, allerede fordi de ikke har
bevilget engagementet. en bankbestyrelse hæfter ikke for mulige fejl og forsømmelser begået
af bankens direktion eller af kreditafdelingen.
i øvrigt bestrides det, at kreditengagementerne er bevilget på uforsvarligt eller forsømmeligt
grundlag.
der forelå fyldestgørende oplysninger om søren jonassen, der kautionerede for engagementet
– oplysninger, der til fulde understøttede søren jonassens tilbagebetalingsevne. at søren
jonassen senere på grund af finanskrisen blev ude af stand til at indfri kautionen, kan ikke
bebrejdes de sagsøgte eller i øvrigt bankens medarbejdere. sagsøgeren har intet fremlagt af
bevisligheder, der understøtter postulaterne om et mangelfuldt oplysningsgrundlag eller i
øvrigt postulaterne om værdien af de foreliggende sikkerheder, herunder søren jonassens
kaution.
                                            - 1245 -
sagsøgerens postulat om, at det skulle være uforsvarligt eller forsømmeligt at etablere
kreditengagementer vedrørende ejendomsmarkedet, har intet grundlag. engagementet er i
øvrigt bevilget lang tid før finanstilsynets henstillinger vedrørende ejendomsmarkedet, men
heller ikke disse henstillinger bevirker i sagens natur, at engagementer vedrørende
ejendomsmarkedet skulle være uforsvarlige og forsømmelige.
sagsøgerens udlægning af kreditpolitik af 3. oktober 2006 er ikke korrekt.
investeringskreditengagementer skal ”som altovervejende hovedregel” være på fuldt dækket
basis, hvilket indebærer en adgang til at foretage et konkret skøn i anden retning. i øvrigt
bemærkes, at lånet ikke oprindeligt var en investeringskredit. der var tale om en kassekredit.
tabets opgørelse
det er usikkert, hvad der egentlig er bevilget, fordi sagsøgeren ikke har fremlagt oplysninger
herom.
det kan imidlertid ud fra posteringsoversigter lægges til grund, at der på de to kreditter, der
indgår i engagementet, er udbetalt henholdsvis kr. 10.141.670,16 og kr. 2.725.000 … der er
indbetalt henholdsvis kr. 7.146.655,95 og kr. 653.493,64. det samlede nettotab kan herefter
opgøres til kr. 5.066.520,57.
sagsøgeren har ikke størrelsesmæssige indvendinger herimod, men indvender, at der ved
tabets opgørelse skal indregnes de renter, som kreditkontrakterne berettigede banken til at
kræve hos kunden. herom har parterne en juridisk uenighed, idet sagsøgte bestrider, at et
erstatningskrav efter almindelige erstatningsretlige regler indbefatter fortjeneste på en
engagement, som hævdes ikke at skulle være etableret. i øvrigt havde banken aldrig kunnet
opnå denne renteindtægt, hvilket er solidt underbygget med sagsøgerens egne oplysninger om
kundens og kautionistens muligheder for at betale.
som resultat af bankens forretningsmæssige relationer til søren jonassen og hans
revisionsfirma har banken opnået betydelige indtægter fra følgeforretninger. halvdelen af
indtægterne henføres til søren jonassen og udgør i alt kr. 4.870.177,78. når disse indtægter
samt værdien af deponerede sikkerheder pr. 24. april 2013 indregnes, fremkommer et tab for
banken på i alt kr. 185.810,49.
det fremgår i øvrigt af processkrift af 24. maj 2013, at søren jonassen fortsat afdrager.
sagsøgeren har indgået en aftale med søren jonassen om, at denne skal afdrage på
engagementet frem til 31. december 2028. de sagsøgte har ingen indflydelse haft på
sagsøgerens aftaler med søren jonassen, men allerede den omstændighed, at han afdrager
mange år fremover, vil bevirke, at banken med sikkerhed ikke har noget tab. at banken ikke
får dækket renter ifølge kreditkontrakterne med søren jonassens selskab, udgør intet tab.
statsautoriseret revisor flemming herrestrup sørensen
…
indsigelser
der er intet grundlag er for at rejse erstatningsretlig kritik mod de sagsøgte, claus ørskov og
lasse lindblad, der sammen med den øvrige bestyrelse har bevilget engagementet. der forelå
                                             - 1246 -
en revisorerklæring om kundens formueforhold. engagementet blev bevilget som en
kassekredit på baggrund af et konkret skøn over kundens tilbagebetalingsevne og den stillede
sikkerhed. sagsøgeren har intet grundlag for at tilsidesætte dette skøn, hvilket understøttes af
finanstilsynets vurdering efter gennemgang af engagementet og bankens revisorers
bemærkninger i revisionsprotokollen. den omstændighed, at engagementet i alt væsentligt er
blevet tilbagebetalt og indfriet, understøtter også det skøn, der blev udøvet ved lånets
bevilling. at en mellemkommende finanskrise måtte have gjort flemming herrestrup
sørensen ude af stand til at betale lånet helt ud, kan ikke lastes nogle af de sagsøgte.
der foreligger ingen tilsidesættelse af den gældende kreditpolitik …, hvoraf fremgår, at et
fyldestgørende beslutningsgrundlag beroede på et konkret skøn i det enkelte tilfælde.
endvidere fulgte det af kreditpolitikken, at sikkerhedsstillelsen i det konkrete tilfælde beror på
et konkret skøn. endelig var der intet krav om et bestemt blancoelement. en fravigelse af
kreditpolitikken er i øvrigt ikke erstatningspådragende.
sagsøgerens synspunkt om, at kreditpolitikken skulle være tilsidesat, kan ikke forenes med
revisionens bemærkninger, hvorved bemærkes, at revisionen blandt andet skal tage stilling til
kreditpolitikkens overholdelse. sagsøgerens synspunkt om uforsvarlighed ved lånets bevilling
er i øvrigt helt uforeneligt med revisionens og finanstilsynets bedømmelse.
til sagsøgerens bemærkninger om, at engagementet var en investeringskredit, bemærkes i
første række, at dette ikke er rigtigt. engagementet var en kassekredit. et engagement bliver
ikke til en investeringskredit, ved at kunden vælger at bruge kassekreditten til at købe
værdipapirer. selv om der skulle være tale om en investeringskredit, bevirker det ikke, at det
er uforsvarligt og forsømmeligt at bevilge en sådan med et blancoelement. kreditpolitikken
har ikke noget ufravigeligt krav om, at en investeringskredit skal være på fuldt dækket basis.
der er ud fra de foreliggende oplysninger foretaget et forsvarligt skøn om bankens risiko ved
at yde den pågældende kredit.
tabets opgørelse
det fremgår af de fremlagte posteringsoversigter, at der under dette lån i alt er udbetalt kr.
14.724.057,50. der er i alt indbetalt kr. 14.302.065,98. differencen er herefter et tab for
banken på kr. 421.991,52 …
sagsøgeren har ikke fremsat størrelsesmæssige indvendinger mod denne opgørelse.
sagsøgeren er uenig i princippet om ikke at indregne de renter, som banken alene, som følge
af kreditkontrakten, var berettiget til at kræve af bankens kunde, men det er et andet
spørgsmål.
når værdien af deponerede sikkerheder pr. 24. april 2013 på kr. 24.205,00 indregnes,
fremkommer herefter et samlet tab for banken på kr. 397.786,52.
da sagsøgeren den 12. oktober 2013 … opgjorde erstatningskravet til kr. 421.991,52 er
sagsøgeren i øvrigt ikke herefter berettiget til at forhøje erstatningskravet.
hertil kommer, at sagsøgeren ikke har godtgjort, at bankens kunde er ude af stand til at betale
den sidste del af lånet. i processkrift … har sagsøgeren påstået, at flemming herrestrup
sørensen er insolvent. der er ingen dokumentation herfor.
                                            - 1247 -
sagsøgeren har afvist at opfylde opfordringer om årsagen til forringelserne i flemming
herrestrup sørensens økonomiske forhold til trods for, at sagsøgeren også har oplyst, at
sagsøgerens medarbejdere har holdt møder med flemming herrestrup sørensen og indhentet
dokumentation om hans økonomiske forhold. det eneste sagsøgeren har oplyst er, at
flemming herrestrup sørensen blev ude af stand til at betale sit engagement, fordi et
byggeprojekt førte til en omfattende vandskade på en ejendom. i så fald foreligger der en
selvstændig årsag til hans mulige betalingsudygtighed, der ikke kan tilregnes nogen i banken.
cc investment aps og cc finans aps
…
indsigelser
sagsøgerens konkrete søgsmålsbegrundelse er uklar og derfor vanskelig for de sagsøgte at
forholde sig til. de sagsøgte må derfor henholde sig til det følgende:
engagementerne er bevilget af bankens bestyrelse på baggrund af bevillingsresuméer og
kreditindstillinger, der er udfærdiget af bankdirektør kåre breinholt m.fl. den prolongering,
som sagsøgeren vil kritisere, er tiltrådt af den samlede bestyrelse. prolongeringen har i øvrigt
ikke forårsaget noget tab for banken.
der er ikke grundlag for at tilsidesætte bankdirektør kåre breinholts skøn om de foreliggende
oplysninger i form af regnskaber og andre oplysninger, oplysninger om kautionister og de
opnåede sikkerheder. bankdirektøren har foretaget et forsvarligt skøn, som bankens bestyrelse
har tiltrådt ved at bevilge engagementet.
prolongeringen er ikke en disposition foretaget af bestyrelsen og kan allerede derfor ikke
bebrejdes de sagsøgte. i øvrigt var den var udtryk for varetagelse af bankens interesser, idet
den bevirkede, at der blev indlagt yderligere sikkerheder under engagementet. prolongeringen
har i øvrigt ikke forårsaget noget selvstændigt tab for banken.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort bankens tab til kr. 3.070.523,77 … dette beløb fremkommer som
forskellen på det beløb, som banken har udbetalt, og det beløb, der er indbetalt på
engagementet.
sagsøgeren har ikke fremført størrelsesmæssige indvendinger, men mener principielt, at der
skal tillægges den rente, som kreditkontrakten gav ret til at kræve hos bankens kunde.
med hensyn til den kassekredit til cc finans aps, der blev bevilget i bestyrelsesmødet den 3.
oktober 2006, som ikke kritiseres af sagsøgeren, jf. herved svaret på de stillede opfordringer,
er tabet kr. 5.596.371,59.
når det gælder det engagement, som sagsøgeren vil kritisere som uforsvarligt og
ansvarspådragende – bevilling til cc investment aps af 6. november 2006 som 22. maj 2007
blev forhøjet med 5 mio. kr. – er forskellen mellem bankens udbetalinger og det, der er
indbetalt på engagementet, et beløb på kr. 467.956,78. forhøjelsen er således indfriet i sin
helhed, hvortil kommer, at den oprindelige bevilling af 6. november 2006 er næsten indfriet.
                                            - 1248 -
banken har som udslag af engagementet med de pågældende kunder opnået væsentlige
følgeforretninger, der har medført indtægter på kr. 2.057.891,04. samlet set har det
engagement, som sagsøgeren kritiserer, derfor ikke bevirket noget tab for banken.
kun når det engagement, som sagsøgeren ikke gør gældende som ansvarspådragende,
indregnes, fremkommer et tab for banken, som efter indregning af følgeforretninger kan
opgøres til 3.070.523,77 kr.
awr holding aps
…
der er tale om en direktionsbevilling, som de sagsøgte intet har med at gøre.
på baggrund af de ovenfor anførte oplysninger finder de sagsøgte i øvrigt ikke, at der er
grundlag for at fremføre kritik mod bankdirektør kåre breinholt eller kreditdirektør mi-chael
mikkelsen, der har stået for bevillingerne.
den omstændighed, at lånet er tilbagebetalt uden tab for banken (og dermed en betydelig
indtægt i form af rente og provisioner) underbygger, at der intet er at bebrejde nogen i ban-
ken.
qvist herman aps
…
indsigelser
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad har intet haft med dette engagement at gøre og
skal frifindes allerede af den grund.
derudover bestrides det, at der foreligger et uforsvarligt låneengagement. der forelå for
bankdirektør kåre breinholt reviderede årsrapporter for de 3 forudgående år samt en
personlig formueopgørelse for indehaveren, der stillede kaution. der er tale om et ud fra
enhver betragtning sædvanligt og forsvarligt dokumentationsgrundlag.
formueopgørelsen viste, at kautionisten havde en personlig formue på 15 mio. kr. under
hensyn til de indlagte sikkerheder, selskabets formue og de øvrige foreliggende oplysninger,
er der således intet grundlag for at påstå, at bevillingen af engagementet skulle være
uforsvarlig.
at indgå bankengagementer, der har med fast ejendom at gøre, er ikke uforsvarligt. i
særdeleshed i november 2006 var der intet grundlag for at være i tvivl om værdifastheden af
fast ejendom.
engagementet var ikke en investeringskredit, men selv hvis der skulle være tale om en
investeringskredit, er der intet grundlag for at bedømme engagementet som uforsvarligt.
                                           - 1249 -
sagsøgeren har pure afvist at belyse, hvordan man har forholdt sig med henblik på inddrivelse
af engagementet. det bestrides på den baggrund, at banken har dokumenteret noget tab.
tabets opgørelse
forskellen mellem bankens udbetalinger under dette engagement, og det der er indbetalt til
banken, udgør 3.017.254,44 kr. det er den absolutte overgrænse for et korrekt opgjort tab
efter erstatningsretlige regler.
sagsøgerens opgørelse indbefatter tilskrivning af rente og provisioner. herom har parterne en
principiel uenighed. sagsøgeren har ikke rejst størrelsesmæssig indsigelse mod de sagsøgtes
opgørelse …, der viser, at engagementet renset for renter og provisioner udviser et tab på
3.017,254,44 kr.
volleshave holding aps
…
indsigelser
det er urigtigt, at lånet er bevilget af bankdirektør kåre breinholt i strid med direktionsin-
struksen. som resultat af de sagsøgtes opfordringer til sagsøgeren er det nu påvist, at lånet
blev bevilget af bestyrelsen den 3. oktober 2006, hvorefter det blev opdelt i bestyrelsesmø-det
den 21. december 2006 - nu godtgjort. stævningens kritik om, at bankdirektør brein-holt
bevilgede lånet i strid med sin bemyndigelse er dermed tilbagevist.
skulle bankdirektør kåre breinholt have tilsidesat sin bemyndigelse, er der ikke grundlag for
at rejse bebrejdelse mod claus ørskov og lasse lindblad, hvortil kommer, at en sådan
tilsidesættelse er uden betydning, hvis den samlede bestyrelse efterfølgende godkender di-
rektørens disposition.
som grundlag for bevillingen forelå kreditindstillinger, der gennemgik de senest tilgænge-lige
årsrapporter for de 3 kautionister. på baggrund af oplysningerne om kautionisternes be-
talingsevne vurderedes den samlede risiko i engagementet som forsvarlig. der er ikke
grundlag for at tilsidesætte kreditindstillingernes skøn herom eller bestyrelsens skøn ved
bevillingen som uforsvarlig og forsømmelig.
den omstændighed, at engagementet er etableret på grundlag af kautioner, kan ej heller danne
grundlag for nogen erstatningsretlig kritik. det ligger suverænt inden for det skøn, som
tilkommer en bankbestyrelse at etablere et engagement på baggrund af kautioner fra
betalingsdygtige kautionister.
årsrapporten for 2006 for synerco aps understøtter afgørende bankens kreditvurdering.
synerco aps havde ifølge årsrapport for 2006 en egenkapital på 689 mio. kr. det samme
gælder årsrapporten for dansk anlægsinvest a/s for 2007. dansk anlægsinvest a/s havde
ifølge denne årsrapport en egenkapital på 217 mio. kr. endelig fremgår af volleshave hol-
ding aps’ årsrapport for 2007, at selskabet havde en egenkapital på 146 mio. kr.
sagsøgerens standpunkt om, at lånet blev bevilget på baggrund af uaktuelt regnskabsmate-
riale er derfor helt uden betydning.
                                          - 1250 -
sagsøgerens postulat om, at der skulle foreligge en tilsidesættelse af den gældende kredit-
politik af 3. oktober 2006 er urigtig. der er intet krav i denne kreditpolitik, der udelukker
etablering af et engagement på baggrund af kaution fra en betalingsdygtig kautionist.
banken har ikke lidt noget tab
af de fremlagte posteringsoversigter fremgår, at bankens samlede udbetalinger under dette
engagement (uden hensyn til rente, provisioner og gebyrer) udgør 10.697.636,96 kr. … de
samlede indbetalinger på engagementet udgør i alt 12.653.937,95 kr. banken har således
opnået en samlet fortjeneste på dette engagement på 1.956.300,99 kr.
parterne er uenige om, hvorvidt sagsøgeren er berettiget til at indregne den rente m.v., som
volleshave holding aps i henhold til kreditkontrakten var forpligtet til at betale. dette er et
principielt spørgsmål, hvorom parterne er uenige. efter sagsøgtes opfattelse er sagsøgeren
ikke berettiget til på en gang at bebrejde de sagsøgte, at engagementet blev etableret, og
samtidig kræve sig stillet, som om engagementet blev etableret med deraf følgende mulig-hed
for at kræve rente m.v. hos kunden.
sagsøgeren har ikke, udover det principielle spørgsmål om rente, fremført størrelsesmæssi-ge
indsigelser overfor de sagsøgtes opgørelse, der viser en samlet indtægt for banken på
1.956.300,99 kr.
der er ikke med hensyn til dette kundeforhold følgeforretninger, der skal fratrækkes. der er ej
heller yderligere deponerede sikkerheder.
dansk anlægsinvest a/s
engagementet er indfriet
engagementet er indfriet i sin helhed. sagsøgeren har derfor opgivet at fremføre
erstatningskrav.
…
indsigelser
der henvises til de bemærkninger, der er fremført ovenfor om volleshave holding aps, der
finder tilsvarende anvendelse.
synerco aps
…
indsigelser
da sagsøgerens kritik ikke er formuleret som en konkret kritik af påståede fejl og
forsømmelser vedrørende konkrete bevillinger, må de sagsøgte allerede af den grund frifindes.
                                            - 1251 -
til sagsøgerens generelt formulerede kritik om mangelfuldt beslutningsgrundlag og
manglende passende sikkerhedsstillelse bemærkes følgende:
som det fremgår af revisionsprotokollen for 2006 og 2007 vurderedes, at engagementet alene
indebar sædvanlig forretningsmæssig risiko, og at der ikke var grundlag for hensættelse.
revisionen var enig heri. herved er sagsøgerens kritik af engagementet på afgørende vis
imødegået.
den omstændighed, at engagementet havde et blancoelement, udgør ikke i sig selv noget
grundlag for erstatning. det er ikke retsstridigt eller uforsvarligt at bevilge et engagement med
et blancoelement.
sagsøgerens postulat om et mangelfuldt oplysningsgrundlag må imødegås med henvisning til,
at der som grundlag for hver eneste bevilling har foreligget revisorpåtegnede årsrapporter for
synerco aps og revisorudarbejdet indkomst- og formueopgørelse for peter forchhammer, der
kautionerede for engagementet. i den udstrækning, der forelå bevillinger sent i regnskabsåret
eller efter regnskabsårets udløb, men inden fremkomsten af selskabets ny årsrapport, har dette
været uden betydning, idet de senere årsrapporter ville have understøttet bevillingen.
synerco aps’ konkurs står i direkte forbindelse med finanskrisen og er udløst af denne. den
kunne ikke forudses på de enkelte bevillingstidspunkter.
sagsøgeren har konsekvent afvist at belyse de sagsøgtes opfordringer med hensyn til
sagsøgerens afvikling af engagementet. derfor skal bankens tab henføres til sagsøgerens egen
skyld eller manglende tabsbegrænsning.
banken har ikke lidt noget tab
de sagsøgte har foretaget en opgørelse af de tre kreditengagementer, der var bevilget til
synerco aps:
-   kredit på 7 mio. kr., bevilget 3. november 2006
-   kredit på 25 mio. kr., bevilget 19. januar 2007
-   kredit på 25 mio. kr., bevilget 12. april 2007
ifølge de sagsøgtes opgørelse …, der er baseret på de af sagsøgeren fremlagte
posteringsoversigter, udgør tabet på de tre kreditengagementer i alt 3.010.579,43 kr. dette tal
fremkommer som forskellen på bankens samlede udbetalinger og de samlede indbetalinger på
kreditengagementerne.
der er ikke indregnet rente, provisioner og gebyrer, fordi sagsøgeren ikke er berettiget til at
indregne sådanne indtægter i et erstatningskrav, der baserer sig på et postulat om, at
kreditengagementerne ikke skulle være kommet til eksistens.
sagsøgeren har indsigelse om, at der skal indregnes rente m.v., når tabet skal opgøres. det er
et principielt spørgsmål, hvorom parterne er uenige. sagsøgeren har imidlertid ikke
størrelsesmæssige indsigelser mod de sagsøgtes opgørelse. uenigheden angår udelukkende
princippet.
                                              - 1252 -
kunderelationen til synerco aps har udløst en række afledede følgeforretninger, som har
tilført banken en betydelig fortjeneste. indtægterne udgør i alt 16.367.100 kr. når tabet under
låneengagementerne fradrages disse indtægter, fremkommer en samlet fortjeneste for banken
på 13.356.520,57 kr.
det bemærkes, at synerco aps var den kontrollerende aktionær med hensyn til engagementet
om lake dümmer. nettoindtægten vedrørende engagementet med synerco aps må derfor
med rette henføres til engagementet om lake dümmer.
…
synerco aps, transport til dka administration aps
…
indsigelser
sagsøgerens antagelse om, at overførslen skulle frigøre dka administration aps for en
kautionsforpligtelse, er forkert. dka administration blev ikke frigjort fra nogen kaution.
dka administration aps opnåede i øvrigt ikke en forbedret retsstilling.
baggrunden var en aftale, indgået mellem dka administration aps og synerco aps den 24.
september 2008 om dka administration a/s’ køb af aktier i polinvest a/s. det viste sig
efterfølgende under et møde 1. oktober 2008 i forstædernes bank, at forstædernes bank
havde pant i de solgte aktier. forstædernes bank havde også pant i et tilgodehavende i
polinvest a/s, tilhørende synerco aps.
forstædernes bank var rede til at frafalde sit pant og begrænse sine sikkerhedsrettigheder i det
nævnte tilgodehavende til 9 mio. kr. men banken fremførte betingelse om en nedbringelse af
synerco aps’ engagement med forstædernes bank på 6 mio. kr. og krævede derudover, at
dka administration aps skulle afgive selvskyldnerkaution på 9 mio. kr. over for
forstædernes bank. der blev indgået aftale herom den 6. oktober 2008, jf. et brev af samme
dato fra forstædernes bank …
det er rigtigt, at synerco aps foretog nedbringelsen af lånet i forstædernes bank a/s under
anvendelse af 6 mio. kr., som capinordic bank frigjorde fra en sikkerhed. inden for den
kreditramme, som banken nu en gang havde bevilget til synerco aps, kunne synerco aps
imidlertid have hævet de 6 mio. kr. på sit kreditengagement med banken. om midlerne
fremkom ved en frigørelse fra en sikkerhed eller ved anvendelse af selskabets kreditramme i
banken, er uden betydning. frigørelsen af de 6 mio. kr. bevirkede ingen udvidelse i bankens
kreditengagement med synerco aps.
frigivelsen skete til fordel for synerco aps, som dermed kunne nedbringe sit engagement
med forstædernes bank og samtidig afværge et krav vedrørende misligholdelse med hensyn
til salg af aktier i polinvest a/s, der viste sig at være behæftede.
sagsøgerens oprindelige antagelse om, at de 6 mio. kr. blev overført med det formål at frigøre
dka administration aps for en kautionsforpligtelse er således forkert. så vidt ses er
sagsøgeren enig i, at det var en urigtig påstand. dka administration aps påtog sig
tværtimod en ny forpligtelse – nemlig en kaution på 9 mio. kr. dka administration aps
opnåede ikke nogen økonomisk fordel. selskabet kunne i stedet have hævet handlen om de
omhandlede aktier, som havde vist sig at være behæftede.
                                             - 1253 -
der er intet kritisabelt ved, at banken medvirkede til det ovenfor anførte.
per bram nielsen og bram gruppen a/s
…
indsigelser
det bestrides, at de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad, der sammen med den øvrige
bestyrelse bevilgede engagementet, derved har disponeret forsømmeligt eller
ansvarspådragende.
der blev bevilget to engagementer til en formuende kunde og dennes selskab. ifølge
revisionsprotokollen for 2007 var engagementet fuldt dækket, hvilket revisionen erklærede
sig enig i.
de foreliggende oplysninger – bestående i revisorpåtegnede årsrapporter og
revisorudarbejdede indkomst- og formueopgørelser – viser uden for enhver tvivl en
dokumenteret tilbagebetalingsevne.
måtte der ved bevillingen have været et blancoelement på 4 mio. kr., var dette ud fra enhver
betragtning forsvarligt, når henses til oplysningerne om kundens økonomiske forhold.
sagsøgerens postulat om, at det skulle være i strid med kreditpolitikken at bevilge lån med en
investeringskredit med et blancoelement er usand. af kreditpolitik af 3. oktober 2006 …
fremgår alene, at investeringskreditter som altovervejende hovedregel skal være på fuldt
dækket basis. det giver sig selv, at bestyrelsen er berettiget til at fravige denne hovedregel.
hertil kommer, at sagsøgeren har erkendt, at engagementet på 50 mio. kr. var på fuldt dækket
basis, og at der ikke med hensyn til denne bevilling foreligger nogen afvigelse fra
kreditpolitikken (end ikke i sagsøgerens udlægning af kreditpolitikken).
sagsøgerens kritik kan derfor udelukkende rette sig mod engagementet på 25 mio. kr.
sagsøgeren har intet gjort for at forklare, hvilken del af det påståede tab, der udspringer af
dette kreditengagement. denne uklarhed skal falde sagsøgeren til skade, selv hvis retten måtte
finde, at der med hensyn til engagementet på 25 mio. kr. er handlet ansvarspådragende og
forsømmeligt.
det bestrides, at der under engagementets forløb er begået ansvarspådragende fejl og
forsømmelser. derudover bestrides, at sådanne omstændigheder måtte have udløst noget
selvstændigt tab. endelig bestrides det, at de sagsøgte, der var bestyrelsesmedlemmer, kan
tilpligtes at betale erstatning for mulige fejl, der er begået af medarbejdere under udførelsen af
deres daglige arbejde.
herudover er sagsøgerens kritik af engagementet helt uforenelig med den bedømmelse, som
foreligger fra de følgende eksterne:
     •   bankens revision
     •   finanstilsynet
                                           - 1254 -
    •   tidligere specialkonsulent i finanstilsynet, nuværende medarbejder i kromann
        reumert, thomas kjøller.
tabets opgørelse
sagsøgerens tabsopgørelse, der lyder på 36.277.431,09 kr. indbefatter begge engagementer
uden noget hensyn til, at sagsøgeren i processkrift i har erkendt, at stævningens kritik
vedrørende det ene engagement (på 50 mio. kr.) ikke var korrekt.
derudover indbefatter sagsøgerens tabsopgørelse rente, provisioner og gebyrer, som banken
efter kreditkontrakten med per bram nielsen og bram gruppen a/s har tilskrevet på
engagementet. sagsøgerens kritik indebærer imidlertid en kritik af, at engagementet
overhovedet blev bevilget. var engagementet ikke blevet bevilget, så ville banken ikke have
tjent disse renter m.m.
sagsøgte har opgjort forskellen mellem bankens udbetalinger og indbetalinger … til i alt
21.997.711,12 kr.
sagsøgeren har ikke størrelsesmæssige indvendinger mod sagsøgtes opgørelse. sagsøgeren
mener, at der skal indregnes tilskrivningen af rente m.v., men det er ikke et
opgørelsesmæssigt spørgsmål. parternes uenighed herom er principiel.
som resultat af engagementet med per bram nielsen og bram gruppen a/s har banken
opnået indtægter ved følgeforretninger på i alt 7.312.200 kr. når disse indtægter fradrages
tabet på engagementet, fremkommer et endeligt tab på 14.685.511,12 kr.
sagsøgeren har undgået at besvare de sagsøgtes opfordringer om, hvorledes sagsøgeren har
forholdt sig med hensyn til inddrivelse af engagementet. det er de sagsøgtes opfattelse, at
sagsøgeren unødvendigt har forøget tabet ved egen skyld eller manglende tabsbegrænsning.
adr nr. 1904 aps
…
indsigelser
den oprindelige bevilling på 20 mio. kr. er besluttet ud fra en forsvarlig skønsmæssig
vurdering af den tilbudte sikkerhed og udsigterne til at opnå salg af den omhandlede ejendom.
bestyrelsens bevilling var netop på betingelse af, at der forelå en tilfredsstillende vurdering.
bestyrelsen var ikke involveret i kreditdirektørens efterfølgende dispositioner. desuagtet
bemærkes, at der ikke er grundlag for at kritisere kreditdirektørens udbetaling af lånet som
uforsvarlig. kreditdirektøren foretog en skønsmæssig vurdering af den fremkomne vurdering.
baseret på denne bedømmelse fordrede kreditdirektøren – og opnåede – supplerende
sikkerhed som vilkår for at udbetale lånet.
bankdirektørens efterfølgende bevilling af en forlængelse og en forhøjelse med 500.000 kr.
involverede ikke bestyrelsen. der er imidlertid ikke grundlag for at kritisere bankdirektørens
disposition. der er tale om en helt sædvanlig bankmæssig disposition i et tilfælde, hvor der er
givet en belåning med henblik på at færdiggøre og sælge en ejendom, og hvor forlængelsen er
                                            - 1255 -
nødvendig for at gennemføre netop det salg, der var en forudsætning for engagementets
bevilling. forlængelsen har ikke udløst noget selvstændigt tab.
på tidspunktet for efterbevillingen på 4,6 mio. kr. var banken engageret i at beskytte sit pant i
ejendommen nyropsgade 2-4. der var nu indgået en mandataftale, således at banken
kontrollerede et salg af ejendommen i fri handel. der er tale om en sædvanlig bankmæssig
disposition, der skete ud fra en skønsmæssig overvejelse om, hvorledes bankens risiko for
engagementet kunne reduceres bedst muligt.
bestyrelsens efterbevilling var betinget af, at der søgtes en reduktion af engagementet, hvilket
faktisk blev opnået, herunder blev der indlagt supplerende sikkerheder.
sagsøgerens kritik om manglende oplysningsgrundlag, manglende passende
sikkerhedsstillelse m.m. afvises. der forelå som grundlag for den oprindelige bevilling og de
efterfølgende bevillinger revisorpåtegnede årsrapporter for selskabet samt revisorudarbejdede
indkomst- og formueopgørelser for selskabets ejer, der var kautionist. der blev stillet
sikkerhed i den ejendom, som var selve formålet med bevillingen. bestyrelsen betingede
bevillingen af en ejendomsmæglervurdering, der kunne understøtte forudsætningerne om
ejendommens værdi og har således foretaget et rimeligt skøn om den tilbudte sikkerhed.
sagsøgeren har også kritiseret engagementet for at være en krediteksponering i
ejendomsbranchen. det er ikke ansvarspådragende at bevilge kredit, der har berøring med
ejendomsbranchen – end ikke efter finanstilsynets generelle henstilling i september 2008.
tabets opgørelse
de sagsøgte har på baggrund af de fremlagte posteringsoversigter opgjort forskellen mellem
de samlede udbetalinger fra banken (uden tilskrivning af rente, provision og gebyrer) og de
samlede indbetalinger på engagementet til 9.502.088,76 kr. når hertil kommer bankens
følgeindtægter på 2 mio. kr. for bistand til børsnotering af castor holding a/s fremkommer et
endeligt tab på 7.502.088,76 kr.
imidlertid indgår i denne opgørelse en udbetaling på 4.864.929,08 kr. til danske bank den 4.
januar 2010. sagsøgte har forgæves gennem opfordringer forsøgt at få sagsøgeren til at
redegøre for denne udbetaling. sagsøgeren har herom alene anført (processkrift i p. 76), at
overførslen skyldtes, at ”et supplerende pant, der blev indhentet ved comx blev omstødt”.
de sagsøgte har herefter fremlagt sø- og handelsrettens dom af 31. oktober …, hvoraf
fremgår, at capinordic bank blev frifundet for et krav om omstødelse. de sagsøgte har derfor
på ny – forgæves – stillet opfordringer til sagsøgeren.
på baggrund af sagsøgerens oplysning om, at udbetalingen på de nævnte 4.864.929 kr.
skyldtes omstødelse af sikkerheden i forhold til comx, og den omstændighed, at banken blev
frifundet for dette krav, gøres gældende, at det ovenfor opgjorte tab skal reduceres med
yderlige 4.864.929 kr. tabet er herefter at opgøre som følger:
      difference mellem bankens         ind-    og                              9.502.088,76 kr.
      udbetalinger
      følgeforretninger                                                         2.000.000,00 kr.
      udbetalt til danske bank                                                  4.864.929,00 kr.
      i alt                                                                     2.637.159,76 kr.
                                           - 1256 -
nicola v. guiseppe savoretti
…
indsigelser
de sagsøgte bestrider, at der er grundlag for erstatningspligt for det tab, der måtte opstå
vedrørende dette engagement.
der foreligger om dette lån en kreditindstilling af 20. februar 2007 (bilag 181, bind 3 side
236), hvori bankens direktør, kåre breinholt, og kreditchef michael mikkelsen indstillede
engagementet til bevilling.
kreditten bestod dels af en investeringskredit på 16,3 mio. kr., som skulle investeres i
børsnoterede aktier, der skulle lægges til sikkerhed, og derudover en personlig kredit på 4,7
mio. kr. med sikkerhed i børsnoterede aktier i selskabet walls a/s på i alt 8.500.000 stk.
aktier, svarende til en børsværdi på 40 mio. kr.
bestyrelsen bevilgede engagementet på baggrund af en række supplerende betingelser til
kreditindstillingen med henblik på at sikre dette yderligere, herunder en betingelse om en
såkaldt stop loss-klausul og instruktion om nøje overvågning af engagementet.
i bestyrelsens skøn om bevilling af dette engagement indgik, at der var tale om en kunde, som
var introduceret af betydningsfulde kunder i banken, og at der var mulighed for
følgeforretninger. banken opnåede faktisk følgeforretninger i sommeren 2007, hvor banken
blev anmodet om at formidle bridgefinansiering for walls a/s.
det er ikke rigtigt, at engagementet er ydet i strid med bankens kreditpolitik, eller at det i
øvrigt er ydet på et ufyldestgørende beslutningsgrundlag og uden passende sikkerhedsstillelse.
lånet er ydet ud fra et forsvarligt skøn om værdien af de stillede sikkerheder under hensyn til
de foreliggende oplysninger om engagementet og kunden.
der er intet grundlag for at dømme bankens bestyrelse eller direktion til at betale erstatning
for bankens tab, allerede fordi der ikke foreligger nogen uforsvarlighed, fejl eller
forsømmelse. banken havde en anerkendelsesværdig interesse i at indgå i det pågældende
engagement, der samtidig ud fra en forsvarlig bedømmelse af de stillede sikkerheder på
grundlag af forholdene på daværende tidspunkt måtte anses for fuldt sikret.
af kreditten blev faktisk kun udnyttet muligheden for at trække 4,7 mio. kr. for den del af
engagementet var der stillet en sikkerhed med en skønnet sikkerhedsværdi på 9,9 mio. kr.
engagementet havde således en høj grad af overdækning. det tab, der måtte konstateres på
dette låneengagement, kan entydigt henføres til finanskrisens påvirkning af kursværdien af
aktierne i walls a/s. indtil oktober 2008 kunne kursværdien af aktierne i walls a/s dække
engagementet fuldt ud. der således heller ikke årsagsforbindelse.
                                           - 1257 -
tabets opgørelse
med hensyn til tabets opgørelse gøres det gældende, at bankens tab højst udgør kr.
1.182.656,65.
som det fremgår af sagsøgtes opgørelse …, er summen af de beløb, som banken har udbetalt
4.302.535,61 kr. der er indbetalt i alt 3.119.878,96 kr., hvorved fremkommer et tab for
banken på 1.182.656,65 kr.
forskellen til det beløb, som sagsøgeren gør gældende, består især i tilskrivninger af rente.
var engagementet ikke blevet bevilget, ville banken imidlertid ikke have kunnet tilskrive
disse renter.
danske industrihuse a/s
…
indsigelser
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad skal frifindes, allerede fordi de intet har haft
med bevilling af engagementet at gøre.
der er i øvrigt ikke grundlag for kritik af kreditdirektør michael mikkelsen (der anbefalede
engagementet) eller bankdirektør henrik juul (der bevilgede engagementet). der forelå
fyldestgørende oplysninger om henrik schimmings formue, der fuldt ud berettigede at
bevilge engagementet. lånets bevilling lå klart inden for bankdirektørens
bevillingskompetence og var fuldt forenelig med kreditpolitikken.
som det fremgår, var sikkerhederne fuldt tilstrækkelige til at indfri engagementet – og mere
til, idet de pantsatte aktier i maconomy a/s kunne mere end dække engagementet.
det skyldes sagsøgerens egne forhold, at det ikke lykkedes at få engagementet indfriet i
bankens regi, jf. det ovenfor anførte om salget af engagementet med tilhørende sikkerheder til
amagerbanken. sagsøgeren i nærværende sag er finansiel stabilitet. den gevinst, som
amagerbanken opnåede på capinordic banks bekostning, har reduceret finansiel stabilitets
udgifter vedrørende amagerbanken, hvorfor der også af den grund ikke foreligger noget tab.
herudover gælder, at sagsøgeren ikke er berettiget til at indregne renter, provisioner og
gebyrer ved opgørelsen af bankens påståede tab. en opgørelse af bankens udbetalinger samt
indbetalingerne på engagementet ud fra de fremlagte posteringsoversigter … viser, at bankens
tab udgør 1.611.993,07 kr.
sagsøgeren bestrider ikke de sagsøgtes størrelsesmæssige opgørelse, men mener, at der skal
indregnes rente, provisioner m.v. det er imidlertid et andet spørgsmål.
lake dümmer invest aps
…
                                           - 1258 -
indsigelser
samtlige indsigelser, som sagsøgeren har fremført med hensyn til lånesagsbehandling frem
til, at engagementet i sin helhed var udbetalt, og de forudsatte sikkerheder var kommet på
plads (ikke pant i grundstykket, aftalegrundlag ikke på plads m.m.) er uden betydning. i den
proces, der gik frem til engagementets endelige udbetaling, udførte kreditdirektør michael
mikkelsen en omfattende lånesagsbehandling, hvor han krævede supplerende oplysninger fra
am gruppen a/s og fik sådanne oplysninger, herunder via selskabets advokat, mundende ud
i, at lånet var udbetalt som forudsat og med de sikkerhedsstillelser, som banken havde
betinget sig, nemlig følgende:
•    selvskyldnerkaution ved am gruppen a/s
•    selvskyldnerkaution ved synerco aps (nu under konkurs)
•    pant i anparterne i lake dümmer invest aps
•    pant i grundarealet ved lake dümmer, som på dette tidspunkt var vurderet af en tysk
     notar til 4-5 mio. eur. banken var 1. prioritet og vurderede en skønnet sikkerhedsværdi,
     (ssv) på 20 mio. kr.
•    9.000.000 stk. aktier i walls a/s, som havde en kursværdi på ca. 8,7 mio. kr. og en
     skønnet sikkerhedsværdi (ssv) på 7,0 mio. kr.
•    560.000 stk. aktier i commendo a/s, som havde en kursværdi på 7,0 mio. kr. og en
     skønnet sikkerhedsværdi (ssv) på 5,6 mio. kr.
sagsøgerens kritik med hensyn til manglende oplysningsgrundlag er forkert. som det fremgår
af de dokumenter, som de sagsøgte har fremlagt, blev der indhentet omfattende oplysninger
om arealerne ved lake dümmer og den påtænkte investering og udvikling af arealet.
sagsøgerens kritik om manglende vurdering og manglende myndighedsgodkendelser er
urigtige. som det fremgår af de dokumenter, som de sagsøgte har fremlagt, forelå flere
vurderinger og købstilbud fra investorer, uafhængige af am gruppen a/s, investorer, der
oven i købet havde deponeret den tilbudte købesum. der forelå oplysninger om de indtægter,
som arealerne afkastede allerede på købstidspunktet – indtægter, der i sig selv berettigede
investeringen. der forelå positiv tilkendegivelse fra de lokale myndigheder om projektets
gennemførelse.
sagsøgerens postulat om, at engagementet var blanco, er urigtigt. engagementet blev bevilget
på baggrund af kautioner, stillet af tre kautionister, der ud fra årsrapporter med blank
revisionspåtegning med sikkerhed kunne opfylde kautionerne. herudover blev der stillet
sikkerhed i arealerne i tyskland. endelig blev der stillet sikkerhed i aktier i walls a/s og i
commendo a/s.
sagsøgerens postulat om, at engagementet blev bevilget af enten ”de sagsøgte” eller sagsøgte
1, claus ørskov, er forkert. det fremgår af bestyrelsesmødereferater, som sagsøgeren selv har
fremlagt, at engagementet er bevilget af den samlede bestyrelse.
sagsøgeren undlod oprindeligt at oplyse, at frigørelsen af dka consult a/s skete mod
yderligere sikkerhed i form af børsnoterede aktier med en samlet kursværdi på 17 mio. kr., der
blev stillet af synerco aps. den kaution, som bankens bestyrelse frigjorde med hensyn til
                                            - 1259 -
dka consult a/s, var begrænset til 11,7 mio. kr. den omstændighed, at synerco aps senere
ville gå konkurs, hvorfor den supplerende sikkerhedsstillelse blev udsat for omstødelse, kunne
ikke forudses af bankens bestyrelse.
da sagsøgeren første gang fremførte kritik (i stævningen), henholdt sagsøgeren sig til
anbringender, fremført af am gruppen a/s i en stævning mod banken. sagsøgeren oplyste
ikke, at advokat karoly németh i et brev til finanstilsynet af 20. marts 2009 … udtrykkeligt
havde tilbagekaldt den kritik, som am gruppen a/s havde fremført i stævningen.
engagementet har været gennemgået af finanstilsynet, uden at det gav sig udslag i en kritik.
herunder har banken har 30. marts 2009 … indsendt en redegørelse til finanstilsynet om
forløbet med dette engagement.
engagementet er gennemgået af bankens revisorer flere gange. bankens revisorers har
tilsluttet sig bankens bedømmelse af engagementets risiko og har ikke påtalt, at der ved
engagementets bevilling skulle have været uregelmæssigheder, uforsvarlighed, uacceptabel
tabsrisiko eller lignende.
i sammenfatning gælder om dette engagement, at der forelå udførlige oplysninger om en
investering ved lake dümmer, som ud fra alle foreliggende oplysninger var velbegrundet og
forsvarlig. banken betingede sig og modtog en række sikkerheder, herunder pant i de
erhvervede grundarealer, kaution stillet af betalingsdygtige kautionister (på baggrund af
revisorpåtegnede regnskaber) og supplerende sikkerhed i børsnoterede aktier. når
engagementet er endt med at give tab, skyldes det, at synerco aps som konsekvens af
finanskrisen gik konkurs, og at am gruppen a/s som følge af finanskrisen ikke alene kunne
foretage de nødvendige investeringer med henblik på optimering af grundarealerne. intet af
dette kunne forudses af banken ved engagements bevilling.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort differencen mellem udbetalinger under lånet og de samlede
indbetalinger (uden hensyn til rente, provisioner m.v.) til 25.826.831,07 kr. …
sagsøgeren har ikke rejst størrelsesmæssig indsigelse. sagsøgeren mener, at opgørelsen
principielt skal inkludere rente, gebyrer, provision m.v. parterne er uenige herom, men det har
intet at gøre med den talmæssige opgørelse af engagementet med eller uden rente.
overgrænsen for et erstatningskrav efter almindelige erstatningsretlige regler er bankens tab i
form af udbetalinger under engagementet med fradrag af indbetalinger. sagsøgeren er ikke
berettiget til at kræve erstatning for renter, der følger af en kreditkontrakt, som sagsøgeren
mener ikke skulle være bevilget.
ifølge sagsøgerens oplysninger, er værdien af de tilbageværende sikkerheder 12.297,303,33
kr. efter fradrag af værdien af sikkerhederne i de ovenfor nævnte 25.826.831,07 kr.,
fremkommer herefter et tab for banken på 13.529.527,74 kr.
de sagsøgte bestrider, at sagsøgeren har foretaget forsvarlig tabsbegrænsning. sagsøgeren har
stort set ikke besvaret de sagsøgtes opfordring om, hvorledes sikkerhederne er realiseret,
herunder hvordan der er forholdt med pantet i grundstykket i tyskland.
                                              - 1260 -
kildegårdens åleopdræt a/s
…
det vil føre for vidt i detaljer at redegøre for samtlige indstillinger, samtlige dispositioner
foretaget af michael mikkelsen og andre medarbejdere under hensyn til, at engagementet er
fuldt indfriet.
sagsøgerens kritik
sagsøgeren har kritiseret, at engagementet blev bevilget med et blancoelement, ligesom
sagsøgeren mener, at michael mikkelsen ikke havde indhentet et tilstrækkeligt oplysnings-
grundlag. sagsøgerens kritik afvises som ubegrundet, …
banken har ikke lidt noget tab
centerplan allokton ab
…
indsigelser
for så vidt angår den rejste kritik om ”eksponering i ejendomsbranchen” bestrides, at det er
uforsvarligt at bevilge et kreditengagement, der har med ejendomsbranchen at gøre.
engagementet blev i øvrigt bevilget i maj 2007, mere end 1½ år før finanstilsynets henstilling
i september 2008 om engagementer med berøring til ejendomsbranchen.
med hensyn til postulatet om manglende tilstrækkeligt cashflow bemærkes, at engagementet
blev indgået på baggrund af en omhyggelig analyse af likviditeten i investeringsobjektet –
allokton ab – der viste, at der var et positivt cashflow. herudover forelå en omhyggelig
analyse af reviderede årsrapporter om centerplan-koncernen, der understøttede
kautionisternes betalingsevne ud over enhver tvivl. sagsøgeren har intet fremlagt til støtte for
postulatet om, at bestyrelsen skulle have kendt og ignoreret en oplysning om negativt
cashflow. der er herom alene en historisk oplysning om, at en af enhederne i allokton ab
tidligere havde haft negativt cashflow, men at dette var ændret.
til postulatet om manglende fyldestgørende beslutningsgrundlag bemærkes først, at det er
usandt, at engagementet blev bevilget på baggrund af udkast til regnskabsmateriale. det er
rigtigt, at der ved den første kreditindstilling forelå udkast til regnskabsmateriale. men det var
fremsendt af koncernens revisor, der bekræftede, at det endelige regnskab ikke ville afvige fra
det foreliggende udkast. hertil kommer, at det endelige regnskab forelå ganske få dage
senere. det var enslydende med udkastet og blev i øvrigt grundigt behandlet i en selvstændig
kreditindstilling, hvor regnskabet i det hele fandtes tilfredsstillende.
for så vidt angår kritik om, at centerplan gruppens positive resultat i 2006 skyldtes
opskrivninger på ejendomme bemærkes, at der foreligger en revisorpåtegnet årsrapport, hvor
en statsautoriseret revisor under sædvanligt ansvar har stået inde for årsrapportens rigtighed.
sagsøgeren har intet gjort for at påvise, at regnskabet skulle være fejlagtigt og misvisende.
sagsøgerens postulat om, at pantesikkerheden var ”særdeles utilstrækkelig” er uden noget
holdepunkt. kreditdirektør michael mikkelsen anbefalede engagementet med bemærkning
                                             - 1261 -
om, at kautionisterne kunne sikre lånets tilbagebetaling, og at deres egenkapital stod i
acceptabelt mål med engagementet. han vurderede centerplan gruppens regnskabsmæssige
forhold som i det hele tilfredsstillende. engagementet var ud over kautionerne sikret med pant
i aktier i allokton ab – et svensk børsnoteret ejendomsselskab - der blev optaget med en
skønnet sikkerhedsværdi (ssv) på 50 pct. af kursværdien. aktiernes kursværdi var således
betydeligt højere end den skønnede sikkerhedsmæssige værdi (ssv). bankens normale
skønnede sikkerhedsværdi (ssv) var højere end 50 pct.
bankens revisorer erklærede sig i revisionsprotokollen for 2007 enige i, at engagementet
udgjorde en normal forretningsmæssig risiko.
finanstilsynet har flere gange gennemgået engagementet uden at rejse kritiske bemærkninger
om engagementets beslutningsgrundlag, sikkerheden eller andre forhold. finanstilsynet har
vurderet engagementet som et godt/middelgodt engagement med en tabssandsynlighed op 2, 5
eller 10 pct.
sagsøgeren har således ingen støtte, hverken hos kreditdirektør michael mikkelsen, bankens
revisorer eller finanstilsynet i de fremførte påstande om mangelfuldt beslutningsgrundlag,
utilfredsstillende sikkerhed m.v.
sagsøgeren kritiserer efterfølgende dispositioner, foretaget med henblik på at begrænse
bankens tab, efter at centerplan a/s var gået konkurs.
sagsøgerens kritik er uden grundlag. det lykkedes bankens kreditafdeling at opnå en
betydelig nedbringelse af engagementet gennem supplerende sikkerheder m.m., hvorved
bankens tab blev væsentligt reduceret.
særskilt om sagsøgerens kritik af frigivelse af pant til fordel for aktie- og valutainvest aps
bemærkes, at sagsøgerens kritik er et urigtigt postulat om en ensidig frigørelse af et pant.
frigørelsen var et led i ombytning af pant, hvorved banken fik en forbedring ved at opnå pant
i parkeringshuse, som blev solgt med et betydeligt provenu, hvilket førte til en nedbringelse af
engagementet med godt halvdelen. nedbringelsen mere end oversteg værdien af det frigivne
pant.
det mislykkede salg af allokton ab-aktierne har ingen selvstændig betydning for bankens
tab. der er i øvrigt intet grundlag for at kritisere bankens dispositioner med salget af allokton
ab-aktierne, herunder den omstændighed, at banken sikrede sig at kunne sælge en
bestemmende aktiepost, hvilket bevirkede en væsentlig værdiforøgelse f den solgte aktiepost.
banken har ikke lidt noget tab
sagsøgerens størrelsesmæssige opgørelse på 81.551.137,43 kr. bestrides. sagsøgeren har i
denne opgørelse indbefattet rente, provisioner og andre indtægter, som banken ikke ville have
opnået, hvis banken havde afvist engagementet. sagsøgerens søgsmålsbegrundelse er, at
banken burde have afvist at indgå dette engagement.
de sagsøgte har på baggrund af de fremlagte posteringsoversigter opgjort forskellen mellem
bankens udbetalinger og de indbetalinger, banken har modtaget under dette engagement til et
tab på 46.339.860,19 kr.
                                              - 1262 -
sagsøgeren har ikke fremført størrelsesmæssige indsigelser mod denne opgørelse, men mener,
at der skal indregnes tilskrevne renter, provisioner m.m., men det er et andet spørgsmål.
det kan derfor lægges til grund, at parterne er enige om, at differencen mellem bankens
udbetalinger og modtagne indbetalinger uden hensyn til rente, provisioner m.v. er
46.339.860,19 kr.
herudover gør de sagsøgte gældende, at det er med urette at tilbageføre værdien af de til
allokton ab solgte aktier til engagementet med centerplan allokton aps. handelen med
allokton invest bv forudsatte, at allokton-aktierne blev overført til bankens egenbeholdning.
derved skal værdien af aktierne efter allokton invest bv’s misligholdelse ikke føres over på
engagementet med centerplan allokton aps. det understøttes af, at aktierne blev indregnet i
bankens kapitaldækningsopgørelse og dermed indgik i bankens modpartsrisiko.
sagsøgeren har belastet engagementet med centerplan allokton aps med de aktier, der
tidligere tilhørte centerplan allokton aps og aktie- og valutainvest aps. tilbageførslen er
sket efter bankens konkurs, idet sagsøgeren den 4. juni 2010 har belastet engagementet med
henholdsvis 16.213.365 kr. samt 23.709.866,40 kr. der skal ikke tages hensyn til denne
belastning.
tabet kan uden hensyn hertil herefter opgøres til 6.416.628,79 kr.
hertil kommer, at engagementet har medført betydelige følgeforretninger, hvorved henvises
til de sagsøgtes opgørelse (bilag ht 1+2, bind 1 side 3477), der udviser samlede indtægter på
46.325.758 kr.
når indtægter fra følgeforretninger fratrækkes bankens umiddelbare tab, fremkommer en
indtægt på 39.909.129,21 kr.
selv hvis de ovenfor nævnte tilbageførsler på ca. 16,2 mio. kr. og ca. 23,7 mio. kr., ikke
indregnes vil bankens tab være forsvindende lille (ca. 14.000,00 kr., skriver kr.
fjortentusinde).
kravet er omfattet af et indgået forlig
i sagen om koncerninterne transaktioner, b-875-11, nedlagde sagsøgeren følgende påstand
vedrørende allokton ab:
”newcap holding a/s, aktie & valutainvest aps under likvidation og lasse lindblad
tilpligtes, principalt in solidum, subsidiært alternativt, at betale sagsøger kr.
7.862.790,80 med tillæg af sædvanlig procesrente af kr. 9.539.600 fra den 1. april 2009
til den 21. marts 2010, af kr. 8.963.610,80 fra den 22. marts 2010 til den 19. august
2010 samt af 7.862.790,80 fra den 20. august 2010, alt til betaling sker.”
af det forlig, der er ført til retsbogen, fremgår blandt andet:
”afslutning af østre landsrets sag b-875-11 og delvis afslutning af østre landsrets sag
b-876-11.”
                                           - 1263 -
afslutningen af østre landsrets sag b-875-11 og den delvise afslutning af østre landsrets
sag b-876-11 skete ved, at newcap holding a/s, aktie & valutainvest aps under
likvidation, cb1 aps og csv invest aps indvilgede i en forligsmæssig betaling.
sagsøgeren hævede herefter sagen.
sagsøgerens påstande, der tillige var nedlagt over for de sagsøgte under nærværende sag,
indbefattede handlen mellem banken og aktie- & valutainvest aps om allokton ab-aktier.
bankens køb af aktier i allokton ab fra aktie & valutainvest aps er derfor omfattet af
forliget.
allerede af den grund er det uberettiget, at sagsøgeren har belastet engagementet med værdien
af den pågældende aktiepost.
aps kbus 8 nr. 2051
…
indsigelser
dette engagement vedrører for så vidt angår bestyrelsen alene dispositioner med to bevillinger
og en beslutning om at søge yderligere afdækning.
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad har sammen med den øvrige bestyrelse bevilget
et engagement den 3. oktober 2006. hverken de eller den øvrige bestyrelse har herved handlet
uforsvarligt og culpøst. der blev bevilget en kredit på 3 mio. kr. mod sikkerhed i 100.000 stk.
greentech-aktier og mod harry og annette rosenbergs kaution. kunden og kautionisterne
havde en betydelig egenkapital. engagementet var i øvrigt fuldt afdækket.
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad intet havde at gøre med direktionens bevilling
den 23. juli 2007 … af et engagement på ca. 20,4 mio. kr. og skal frifindes allerede af den
grund. der er i øvrigt ikke grundlag for kritik af bankens direktør med hensyn til denne
bevilling. særligt om udlånsrentesatsen, som sagsøgeren er utilfreds med, bemærkes, at den
blev modsvaret af en høj stiftelsesprovision, og den har i øvrigt ikke bevirket et tab, der kan
kræves erstattet.
michael mikkelsens angivelige modstand mod engagementet er ikke kommet til udtryk i
nogle af de e-mails og notater han har stået for. der fremgår heller intet herom af
bestyrelsesmødereferaterne i de to bestyrelsesmøder, hvor han udtalt sig om engagementet.
om sagsøgerens synspunkt om, at ledelsen tilsidesatte finanstilsynets henstillinger i brev af
19. december 2008, erindres om tidspunkterne for bevillingerne:
bestyrelsens bevilling den 3. oktober 2006
direktionens bevilling den 23. juli 2007
direktionens bevilling om inddækning af overtræk 7. august 2009
de første to dispositioner ligger forud for ovennævnte brev fra finanstilsynet. bevillingen
vedrørende overtræk skete mod en forbedret sikkerhed for engagementet.
                                            - 1264 -
bestyrelsens senere bevilling den 23. marts 2009 skete mod en række supplerende
sikkerheder. beslutningen den 22. januar 2009 om at søge yderligere afdækning af
engagementet må vist siges at være helt i overensstemmelse med finanstilsynets brev af 19.
december 2008.
aftalerne med morsø sparekasse havde intet med bankens engagement at gøre. i øvrigt var de
aftaler, der understøttede tegningen i olicom a/s, i bankens interesse. claus ørskov havde
intet at gøre med aftalerne med morsø sparekasse.
kritikken om bankmæssige fejl med hensyn til de nyudstedte aktier i greentech energy
systems a/s er forkert. aktierne var tegnet af aps kbus 8 nr. 2051. greentech energy
systems a/s havde forpligtet sig til at udstede aktierne. der er intet usædvanligt eller
risikabelt ved at tage sikkerhed i aktier, hvorom der ligger en tegningsaftale og en beslutning
om udstedelse, jf. herved meddelelserne om udstedelsen, om transport i aktierne m.m. …
berigtigelse af en aftalt sikkerhed er i øvrigt et ekspeditionsmæssigt forhold, der intet har med
bestyrelsen, herunder claus ørskov og lasse lindblad, at gøre.
den kritik, som blev fremført under sagsøgerens retssag mod aps kbus 8 nr. 2051 og
kautionisterne om aktietegning i capinordic a/s og olicom a/s er uforenelig med harry
rosenbergs oplysninger i en erklæring af 24. januar 2013 … samt e-mails fra forskellige i
2007, der viser, at hverken lasse lindblad eller claus ørskov havde noget at gøre med
selskabets beslutning om disse aktietegninger …
sagsøgeren har ensidigt – uden orientering til de sagsøgte – indgået et forlig, hvorved
sagsøgeren har opgivet en række sikkerheder samt den stillede kaution. herved har
sagsøgeren forsømt tabsbegrænsning, idet sikkerhederne og kautionen ville have inddækket
engagementet.
i forbindelse med retssagen med aps kbus 8 nr. 2051 blev fremført en række indsigelser
om grundlaget for aktietegningen i capinordic a/s og olicom a/s. sagsøgeren har intet gjort
for at afklare rigtigheden af disse indsigelser, herunder ved at høre de sagsøgtes synspunkter.
de sagsøgte har under nærværende sag fremlagt dokumentation for, at de pågældende
indsigelser ikke havde kunnet få medhold. sagsøgeren har udvist forsømmelighed ved ikke i
tilstrækkelig grad at undersøge modpartens beskyldninger.
i forbindelse med den omhandlede retssag fremførte aps kbus 8 nr. 2051 et særskilt
erstatningskrav på 88 mio. kr. begrundet med sagsøgerens misligholdelse af en
samarbejdsaftale af 23. februar 2009 … misligholdelsen er en konsekvens af sagsøgeren
opsigelse af engagementet efter bankens konkurs. misligholdelsen bevirkede, at aps kbus 8
nr. 2051 mistede betydelige indtægter, som kunne være kommet banken til gode, jf. herved
brev af 14. oktober 2010 fra selskabets advokat …
                                           - 1265 -
tabets opgørelse
sagsøgte har opgjort forskellen mellem bankens udbetalinger og indbetalinger på
engagementet til 21.648.966,17 kr. … heri er indregnet de 5 mio. kr. fra forliget om
saldokvittering. der er ikke indregnet renter, provision m.m. under hensyn til sagsøgerens
standpunkt om, at engagementet ikke skulle have været indgået.
sagsøgeren har ikke størrelsesmæssige indsigelser – bortset fra, at sagsøgeren principielt
mener, at der skal indregnes rente, provisioner m.m. men dette spørgsmål har intet at gøre
med det beregningsmæssige.
engagementet har udløst følgeforretninger med hensyn til vindmøller i ungarn … på
7.281.000 kr. ved fradrag af disse indtægter kan tabet på engagementet foreløbig opgøres til
kr. 14.367.966,17.
ved forliget har sagsøgeren givet afkald på følgende sikkerheder:
    •   sikkerhed i 44 pct. dandrit biotech a/s-aktier (vurderet til dkk 274 mio.) svarende
        til 120.560.000,00 kr.
    •   sikkerhed i mellemregning med dandrit biotech a/s på 30 mio. kr.
det skyldes således sagsøgerens egne forhold, at engagementet ikke er blevet indfriet i sin
helhed.
banken havde derudover aftalt en sikkerhed i 200.000 stk. aktier i greentech energy systems
a/s til en værdi af 4,2 mio. kr. værdien af disse aktier skal regnes med, når det
erstatningsretlige tab skal opgøres. sagsøgeren påstår i processkrift af 24. maj 2013, at denne
sikkerhed ikke blev etableret som følge af en fejl ved notering af en denunciation. hvis dette
skulle være rigtigt, er der tale om en ekspeditionsfejl begået af en af bankens medarbejdere
for hvilken de sagsøgte ikke hæfter og dermed ikke har ansvar for. hertil kommer, at det af
sagsøger indgåede forlig opretholder sikkerheden i selvsamme 200.000 stk. greentech energy
systems a/s-aktier.
hertil kommer, at sagsøgeren fortsat vil oppebære indtægter fra de ungarske
vindmølleprojekter. sagsøgeren er forpligtet til at fradrage disse indtægter ved tabets
opgørelse. indtægterne formodes ifølge michael mikkelsens bedømmelse i den ovenfor
anførte kreditindstilling at være betydelige, hvilket understøttes af et brev fra selskabets
advokat af 14. oktober 2010 …
engagementet er belastet med omkostninger til sagsøgerens advokat på 526.305,00 kr. og
andre udgifter (f.eks. gebyrer i ungarn), som er afholdt efter bankens konkurs. disse udgifter
er mildest talt udokumenterede og uden begrundelse. de sagsøgte anerkender ikke, at sådanne
omkostninger med rette kan indregnes i opgørelsen af tabet.
guava a/s
…
                                             - 1266 -
indsigelser
som engagementet forelå for bestyrelsen var der en sikkerhed i form af pant i fordringer, der
var ensbetydende med en særdeles god sikkerhed. de foreliggende oplysninger om
engagementets formål, regnskabsmæssige undersøgelser m.v. viser i øvrigt, at bevillingen var
en helt sædvanlig og forsvarlig disposition truffet ud fra fornødne oplysninger og et
forsvarligt skøn over disse.
kritikken om, at der blev bevilget driftsfinansiering er urigtigt. lånet blev ikke bevilget som
en driftsfinansiering. der var i øvrigt intet forbud mod at bevilge en driftsfinansiering. at
banken i en hensigtserklæring i kreditpolitikken – blandt andet til vejledning for
medarbejderne – nævner, at banken ikke beskæftiger sig med driftskreditter, indbefatter ikke
et forbud.
med hensyn til kritikken om utilstrækkelig sikkerhed erindres om, at den skønnede
sikkerhedsværdi (ssv) ved kreditindstilling af 22. oktober 2009 … kunne opgøres til 20 mio.
kr., dvs. engagementet var stort set fuldt sikret, hvortil kommer, at det ud fra de foreliggende
regnskabsmæssige oplysninger var et berettiget og forsvarligt forretningsmæssigt skøn at
bevilge engagementet uden fuld sikkerhed.
med hensyn til sagsøgerens kritik om, at sikkerheden tilsyneladende ikke var etableret
korrekt, bemærkes følgende:
sagsøgeren har ikke fremlagt dokumentation for, at sikkerheden ikke var etableret korrekt.
hertil kommer, at bestyrelsen, herunder de sagsøgte, ud fra de fremlagte oplysninger med
rette kunne gå ud fra, at der ville blive etableret korrekt sikkerhed i de omhandlede fordringer.
ingen af de sagsøgte har haft til opgave at udføre ekspeditioner med at etablere sikkerhederne.
der er i øvrigt ingen hjemmel til at holde en bestyrelse erstatningspligtig for fejl, der måtte
være begået af medarbejdere i selskabet. som bestyrelsesmødereferaterne viser, har
bestyrelsen, herunder claus ørskov, fulgt op ved at stille spørgsmål til de omhandlede
sikkerheder.
i enhver bankmæssig organisation vil der i den daglige drift forekomme fejlekspeditioner, der
bevirker, at banken ikke får den forudsatte sikkerhedsmæssige stilling. det er en del af den
driftsmæssige risiko ved at drive en bank. der er intet juridisk grundlag for at pålægge
bankens enkelte bestyrelsesmedlemmer et erstatningsretligt ansvar for sådanne
ekspeditionsmæssige fejl.
tabets opgørelse
differencen mellem bankens udbetalinger og indbetalinger kan opgøres til 10.962.217,98 kr.
… det er overgrænsen for ethvert erstatningskrav.
sagsøgeren har ikke størrelsesmæssige indsigelser over for denne opgørelse bort set fra, at
sagsøgeren principielt mener at være berettiget til at beregne bankrente. men det er et andet
spørgsmål.
banken har haft indtægter ved følgeforretninger på i alt kr. 310.000 kr. …, som skal fradrages
et eventuelt tab.
                                              - 1267 -
sagsøgeren intet har gjort for at dokumentere, at der ved den saldokvittering, som man
tilsyneladende har givet guava a/s, er sket fornøden tabsbegrænsning. sagsøgerne har intet
oplyst om den økonomiske stilling for guava a/s på tidspunktet for denne saldokvittering.
sagsøgeren har ikke godtgjort, at bankens sikkerheder ikke kunne dække engagementet. det
må lægges til grund, at sagsøgeren kunne have opnået fuld indfrielse, havde sagsøgeren ikke
indgået den omhandlede forligsaftale.
oskar jensen holding aps
…
indsigelser
begge de foreliggende kreditbevillinger er foretaget ud fra en forsvarligt skøn til en kunde,
som banken i forvejen havde et godt kendskab til. herunder havde banken et indgående
kendskab til kundens aktiviteter. forud for den konkrete bevilling indhentede bankens
kreditafdeling under et møde med kundens direktør og hovedanpartshaver supplerende
oplysninger.
de konkrete bevillinger kan ikke kritiseres som uforsvarlige eller forsømmelige. ingen kunne
på tidspunktet for bevillingerne forudse, at oskar jensen holding aps på grund af roskilde
banks konkurs, sagsøgerens håndtering af oskar jensen holding aps’ engagement og den
finansielle krise ville blive ude af stand til at indfri engagementet.
sagsøgerens påstand om, at bankens direktør skulle have overskredet sin bemyndigelse ved
den første bevilling afvises som ubegrundet. i øvrigt udløser det ikke erstatningspligt for
medlemmerne af en selskabsbestyrelse, hvis direktøren skulle overskride sin bemyndigelse.
når det gælder sikkerhederne, var der en saglig og forretningsmæssig begrundelse for den
ændrede sikkerhedsstruktur, jf. michael mikkelsens indstilling herom. det er en
forretningsmæssig og skønsmæssig beslutning, hvilken sikkerhed, der fordres i et konkret
engagement. bankens sikkerhed var på linje med andre anerkendte pengeinstitutters
sikkerhed. det forringede ikke bankens sikkerhed, at sikkerheden gjaldt anparter og aktier i de
selskaber, der ejede ejendommene. banken havde ikke fået bedre dækning af engagementet
selvom der havde været direkte pant i ejendommene.
sagsøgeren påberåber sig ole vagners opfattelse om den etablerede sikkerhedsstruktur, men
ole vagner har ikke på noget tidspunkt i bestyrelsen modsat sig engagementet eller den
bevilgede sikkerhedsstruktur. hans synspunkter foranledigede et vilkår om, at fremtidige
udbetalinger kun måtte ske under konkret dokumentation for udbetalingens anvendelse.
sagsøgerens påstand om, at der blev udbetalt uden dokumentation er forkert. det er med
bilag, som de sagsøgte har fremlagt, og med bilag, som sagsøgeren har måttet fremlægge efter
opfordring, påvist, at hver konkret udbetaling skete mod indlevering af dokumentation.
sagsøgerens påstand om manglende kontrol med udbytteudlodning er urigtig. banken har
netop ikke godkendt udlodningerne, som aldrig er blevet effektueret. i øvrigt medfører det
ikke erstatningspligt for en banks bestyrelse, hvis medarbejdere i kreditafdelingen måtte have
forsømt en kontrol med de konkrete udbetalinger eller med udbyttebegrænsningen.
                                            - 1268 -
banken mente ikke, at fil § 78 gjaldt i denne sag, hvor låneansøgningen vedrørte
holdingselskabet. claus ørskov var ikke medlem af dette selskabs bestyrelse, men af
bestyrelsen i et datterselskab. at claus ørskov senere forlod bestyrelsesmødet, når
engagementet med oskar jensen holding a/s blev behandlet, skyldtes, at banken ville være
på den sikre side i forhold til lovgivningen. den omstændighed, at direktør henrik juul havde
drøftet den pågældende kunde med claus ørskov, er ikke i strid med fil § 78. det må
tværtimod anses for naturligt, at bankens direktør i forbindelse med et engagement benytter
sig af muligheden for at kommunikere med et bestyrelsesmedlem, der har kendskab til den
pågældende kunde (det er i øvrigt paradoksalt, at sagsøgeren på én gang kritiserer banken for
ikke at have kundekendskab og samtidig kritiserer bankens direktør for at erhverve sig
kundekendskab gennem en drøftelse med et bestyrelsesmedlem, der kender kunden). i øvrigt
bevirker det ikke erstatningspligt, selvom § 78 måtte være tilsidesat. der er ikke tale om en
erstatningsregel og i et tilfælde, hvor bestyrelsens flertal i alle tilfælde har godkendt
bevillingerne må det lægges til grund, at der ikke er årsagsforbindelse.
der er ikke årsagsforbindelse mellem bevillingerne og bankens tab. oskar jensen holding
aps blev ude af stand til at tilbagebetale engagementet på grund af roskilde banks konkurs,
sagsøgerens håndtering af oskar jensen holding aps’ engagement i roskilde bank og den
finansielle krise. havde det ikke været for disse omstændigheder, havde bankens engagement
med oskar jensen holding aps ikke udløst noget tab.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort differencen mellem bankens udbetalinger og indbetalinger til banken
til 38.909.233,79 kr. … der er ikke heri indregnet rente, provisioner og andre indtægter, som
banken ikke havde kunnet opnå, hvis ikke engagementet var blevet bevilget.
sagsøgeren har ikke størrelsesmæssig indsigelse, men mener principielt, at der skal beregnes
rente med den bankrente, som var aftalt med kunden. sagens parter er uenige herom, men det
er et andet spørgsmål end selve den beløbsmæssige opgørelse med og uden renter.
                                          - 1269 -
ikke bevilget af claus ørskov
engagementet er bevilget af bankens bestyrelse. claus ørskov har dog ikke deltaget i
bestyrelsens behandling af engagementet, jf. herved lov om finansiel virksomhed § 78 (…)
lauritz kunsthal aps
engagementet er indfriet
engagementet med lauritz kunsthal aps og med dette selskabs ejer er indfriet i sin helhed.
banken har opnået en betydelig fortjeneste i rentetilskrivninger med hensyn til dette
engagement, som ifølge sagsøgerens påstand i stævningen aldrig skulle have været bevilget. i
stævningen truede sagsøgeren de sagsøgte med at fremføre et erstatningskrav og oplyste i den
forbindelse, at der var nedskrevet 11,3 mio. kr.
da kravet er opgivet, fordi engagementet er indfriet i sin helhed, vil de sagsøgte kun i
begrænset omfang bruge ressourcer på en kommentar. det skyldes udelukkende, at
sagsøgeren mener, at der skal være bevisførelse om engagementet.
…
europæiske ejendomme fmbh (”capee”)
engagementet er indfriet
det foreliggende engagement er indfriet i sin helhed. banken har opnået en betydelig
indtjening med hensyn til rente, provisioner og gebyrer. sagsøgeren har i stævningen
kritiseret engagementet og påstået, at engagementet ikke burde være bevilget. hvis ikke
banken havde indgået engagementet, så havde banken ikke opnået den indtjening, som er
resultat af bestyrelsens dispositioner.
sagsøgeren fremfører intet erstatningskrav med hensyn til dette engagement, men mener, at
engagementet skal være genstand for bevisførelse. alene derfor fremføres bemærkninger.
…
henrik n. invest 1 aps
…
indsigelser
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad skal frifindes, allerede fordi de intet har haft
med engagementets bevilling at gøre.
herudover bemærkes, at der ikke er grund til at rejse kritik mod de, der har anbefalet og
bevilget engagementet for uforsvarlighed eller forsømmelighed. der kan egentlig blot
henvises til det ovenfor anførte om engagementet og de foreliggende sikkerheder.
sagsøgerens påstand om, at en blanco på 7,3 mio. kr. er svært uforenelig med kreditdirektør
michael mikkelsens bemærkning om, at engagementet havde en betydelig overdækning.
tabets opgørelse
                                            - 1270 -
de sagsøgte har på grundlag af fremlagte posteringsoversigter opgjort forskellen mellem
udbetalinger og indbetalinger under engagementet til 10.052.786,92 kr. …
i denne opgørelse er ikke indregnet renter i henhold til den kreditkontrakt, som banken havde
indgået med henrik n. invest 1 aps, idet sagsøgeren ikke på en gang er berettiget til at
bebrejde de sagsøgte, at den pågældende kreditkontrakt blev indgået og samtidig kræve sig
stillet, som om den var indgået og opfyldt. sagsøgeren har ikke indsigelse mod den
talmæssige opgørelse af bankens tab uden hensyn til rente, men sagsøgeren mener principielt
at være berettiget til at kræve den rente, som banken ifølge kreditkontrakten kunne kræve af
bankens kunde.
overgrænsen for bankens tab er det omhandlede beløb på 10.052.786,92 kr.
sagsøgeren har fremlagt dokumentation for, at henrik n. invest 1 aps er gået konkurs.
endvidere er fremlagt dokumentation for, at kautionisten, henrik n. invest a/s er gået
konkurs, og at sagsøgeren har modtaget dividende. endelig er fremlagt insolvenserklæring
vedrørende niels henrik nissen. der henvises i det hele til sagsøgerens processkrift …
tlp holding aps
…
indsigelser
ingen af de engagementer, som er omfattet af sagsøgerens påstand, er bevilget af de sagsøgte
1 og 2, claus ørskov og lasse lindblad. allerede derfor skal de frifindes.
der er i øvrigt intet grundlag for at kritisere det skøn, som er foretaget ved bevillingen af de
omhandlede engagementer. de foreliggende regnskabsmæssige oplysninger om tlp holding
aps og kautionisten, tom larsen, samt selskabets overholdelse af alle tidligere aftaler med
banken om væsentligt større engagementer viser, at der ikke er handlet uforsvarligt ved
engagementets bevilling. banken havde en betydelig indtjening på de tidligere engagementer
tik tlp holding aps. til overmål blev der i januar 2010 stillet supplerende sikkerheder, som
stort set kunne inddække det samlede engagement.
kreditdirektør michael mikkelsens modstand mod engagementet har ikke sat sig spor i de
kreditindstillinger, som han har underskrevet, hvor han har indstillet engagementet til
bevilling. heller ikke i bestyrelsesmøder, hvor engagementet har været på dagsordenen, har
michael mikkelsen ifølge referaterne ytret modstand. omstændighederne ved bankens
opsigelse af engagementet kunne dog tyde på en modvilje fra michael mikkelsens side med
hensyn til tom larsen og hans selskab. efter almindelige erstatningsretlige regler kan en
sådan modvilje dog ikke begrunde et erstatningsansvar.
sagsøgeren har ved egne skadegørende handlinger været årsag til bankens tab. det er ikke
sædvanlig og forsvarlig bankmæssig adfærd at opsige et engagement, der ikke er misligholdt,
og hvor kunden har overholdt alle indgåede aftaler. det er i særdeleshed ikke forsvarlig
bankmæssig adfærd at give to dages frist til indfrielse af engagementet. al bankmæssig
erfaring viser, at en sådan adfærd med megen stor sikkerhed vil føre til, at engagementet
bliver nødlidende, og at kunden sandsynligvis vil gå konkurs, hvortil i øvrigt kommer, at det
er i strid med god skik for finansielle institutioner. da michael mikkelsen onsdag den 27.
                                             - 1271 -
januar 2010 postede et brev, som kom frem til tlp holding aps torsdag den 28. januar 2010,
var michael mikkelsen vidende om, at selskabet umuligt kunne indfri engagementet som
krævet dagen efter, den 29. januar 2010.
banken – og dermed sagsøgeren – er som følge af denne adfærd selv årsag til ethvert tab med
hensyn til dette engagement.
hertil kommer, at sagsøgerens forsømmelse med at realisere sikkerhederne i depotet i nova
bank i sig selv indebærer, at sagsøgeren som følge af manglende tabsbegrænsning ikke med
rette kan fremføre noget erstatningskrav.
tabets opgørelse
de sagsøgte har med hensyn til samtlige engagementer, som er bevilget til tlp holding aps
gennem tiden, opgjort forskellen mellem bankens udbetalinger og indbetalinger på
engagementet til i alt 9.450.829,85 kr. kr. i denne opgørelse er ikke inkluderet
rentetilskrivninger i henhold til kreditkontrakterne med tlp holding aps, idet sagsøgeren
ikke på en gang kan fremføre bebrejdelser om, at kreditkontrakterne ikke burde være indgået
og samtidig kræve sig stillet, som om de var blevet opfyldt i deres helhed. sagsøgeren har
ikke bestridt den talmæssige opgørelse af engagementerne, når renter ikke indregnes.
bankens forretningsforbindelse med tom larsen og hans selskab har været årsag til flere
følgeforretninger, som har tilført banken indtægter. de sagsøgte har opgjort disse
følgeforretninger til i alt 1.284.534,06 kr. …
når disse indtægter fradrages det ovenfor opgjorte beløb, fremkommer et tab for banken på
8.166.295,79 kr.
som nævnt ovenfor ville banken ved sædvanlig og forsvarlig bankmæssig adfærd have opnået
fuld indfrielse. omstændighederne ved denne opsigelse er i strid md god skik for finansielle
institutioner.
hertil kommer, at når nu banken valgte denne opsigelse den 27. januar 2010, så måtte banken
effektivt sørge for realisering af sikkerhederne som den gang stort set kunne inddække
restengagementet. dette er ikke sket. bankens forsømmelse med rettidig realisering af
sikkerheder og dermed at sikre engagementets indfrielse er manglende tabsbegrænsning, som
i sig selv udelukke, at sagsøgeren kan kræve erstatning. tabet er selvpåført.
ai holding aps
…
indsigelser
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad skal frifindes, allerede fordi de ikke har haft
med lånets bevilling at gøre. engagementet er bevilget af bankdirektør henrik juul og
kreditdirektør michael mikkelsen.
det bestrides i øvrigt, at bankdirektør henrik juul og kreditdirektør michael mikkelsen har
handlet uforsvarligt og ansvarspådragende i forbindelse med lånets bevilling. der er foretaget
                                             - 1272 -
et forsvarligt skøn ud fra en bedømmelse af kunden og kautionisten samt de sikkerheder, der
blev stillet. det kunne ikke ved lånets bevilling forudses, at sikkerhederne som følge af
finanskrisen og deraf følgende kursfald med hensyn til værdipapirerne ville blive reduceret.
det kunne heller ikke i øvrigt forudses, at selskabet ville blive ude af stand til at indfri
engagementet.
der er ingen dokumentation for, at sagsøgeren behørigt har begrænset tabet. intet er oplyst om
baggrunden for sagsøgerens gældseftergivelse. herunder er intet oplyst om kautionistens
tilbagebetalingsevne.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort differencen mellem bankens udbetalinger under dette engagement og
indbetalinger til banken … til i alt kr. 1.713.353 kr. ved denne opgørelse er der ikke indregnet
rente, som banken har tilskrevet i henhold til kreditkontrakten med ai holding aps under
hensyn til, at sagsøgerens standpunkt er, at engagementet ikke skulle have været bevilget – og
kreditkontrakten dermed ikke indgået. sagsøgeren har ikke rejst størrelsesmæssige indsigelser
mod den talmæssige opgørelse.
de sagsøgtes opgørelse har kun kunnet tage hensyn til indbetalinger frem til 25. januar 2013.
af sagsøgerens aftale med anders h. ibsen … fremgår imidlertid, at anders h. ibsen havde
påtaget sig at betale følgende til sagsøgeren:
250.000 kr. den 31. januar 2013
300.000 kr. den 28. februar 2013
350.000 kr. den 31. marts 2013
400.000 kr. den 30. april 2013
450.000 kr. den 31. maj 2013
500.000 kr. den 30. juni 2013.
anders h. ibsen har således forpligtet sig til at betale yderligere 2.250.000 kr. i tillæg til det,
der fremgår af de posteringsoversigter, der har dannet grundlag for de sagsøgtes opgørelse …
der er intet oplyst om, at anders h. ibsen ikke skulle have foretaget de aftalte indbetalinger.
det må derfor lægges til grund, at banken ikke har noget tab. tværtimod er der til banken
indbetalt ca. 0,5 mio. kr. mere end det, som banken har udbetalt under engagementet.
finn helmer
…
de sagsøgtes indsigelser
det engagement på med en kassekredit, som blev etableret ved en direktionsbevilling i
februar 2008 kan ikke kritiseres som uforsvarligt. engagementet blev etableret på baggrund af
detaljerede oplysninger om finn helmers aktiver og passiver (som senere er verificeret i et
revisorudarbejdet regnskab) og synerco aps’ og peter forchhammers kautioner. det var
kautionister, der ud fra revideret eller revisorudarbejdet regnskabsmateriale med sikkerhed var
i stand til at opfylde kautionen. herudover var det en forudsætning, at der skulle stilles
sikkerhed i aktier i comx holding a/s med betydelig kursværdi.
                                           - 1273 -
banken agerede fuldt forsvarligt, da det viste sig, at den forudsatte sikkerhed i comx holding
a/s aktier ikke blev opfyldt, ved at nedskrive engagementet til den daværende saldo og
dermed hindre yderligere træk på kassekreditten.
heller ikke den senere forhøjelse, der 2. april 2009 blev anvendt til at indfri bankens
nødlidende engagement med adr nr. 1904 aps, kan kritiseres som uforsvarlig. tværtimod
har banken handlet med omhu og forsvarlighed i forsøg på at begrænse bankens tab ved at
opnå, at finn helmer – der ud fra foreliggende revisorudarbejdede regnskabsoplysninger
måtte antages at kunne indfri engagementet – blev ny debitor for de 18,9 mio. kr. i stedet for
adr nr. 1904 aps, som med sikkerhed ikke kunne indfri engagementet. banken opnåede
ved samme lejlighed yderligere sikkerheder, hvoraf den ene sikkerhed har vist sig at have en
værdi på mindst 6,1 mio. kr.
den omstændighed, at finn helmer efterfølgende er blevet ude af stand til at indfri
engagementet, eller at den sikkerhed, der blev etableret med transport i en fordring på comx
holding a/s (på i alt 26 mio. kr.) tilsyneladende ikke har givet dækning, kan ikke danne
grundlag for kritik. banken havde ikke mulighed for at forudse, at finn helmer ville gå
konkurs. når det gælder gældsbrevene i comx holding a/s foretog banken en omhyggelig
gennemgang af selskabets regnskabsmæssige oplysninger og var på den baggrund på det rene
med, at comx holding a/s var i en krise. at banken tager de sikkerheder, der nu engang var
opnåelige – med hensyn til et allerede bevilget og udbetalt engagement – kan ikke kritiseres.
det ændrer ikke ved, at fordelen for banken ved at opnå finn helmer som ny debitor (i stedet
for adr nr. 1904 aps) og derudover opnå yderligere sikkerheder, samlet set var en fordel for
banken.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort forskellen mellem bankens udbetalinger under engagementet og de
samlede indbetalinger – uden hensyn til renter, provision og gebyrer – til i alt 21.684.428,20
kr.
sagsøgeren har ikke størrelsesmæssige indsigelser mod denne opgørelse, men sagsøgeren
mener principielt, at der ikke skal ses bort fra renter, provisioner og gebyrer. parterne er
uenige herom, men det berører ikke selve den størrelsesmæssige sammentælling med eller
uden renter.
overgrænsen for et erstatningsretligt opgjort tab er de af de sagsøgte opgjorte 21.684.428,20
kr. herfra skal fradrages de 2.243.477,47 kr., der også af sagsøgeren anerkendes som fradrag
…, samt sikkerhedsværdien af finn helmers private ejendom på 6.105.723 kr. efter fradrag
for disse poster fremkommer et tab for banken på 14.460.416,60 kr.
imidlertid havde banken allerede realiseret et tab vedrørende adr nr. 1904 aps på
18.497.404,08 kr. ved at overføre dette engagement til finn helmer og opnå supplerende
sikkerheder, opnåede banken en tabsbegrænsning med hensyn til et allerede indtrådt tab. den
samlede effekt af engagementet med finn helmer var således en forbedring af bankens
økonomiske stilling med 5.162.176,35 kr. der henvises til de sagsøgtes opgørelse …
ifølge offentliggjorte oplysninger havde com x-virksomheden i 2012 et overskud på 7,2 mio.
kr. og en egenkapital på 71,5 mio. kr. tdc erhvervede selskabet i november 2012.
købesummen er ikke offentliggjort.
                                             - 1274 -
sagsøgeren har i processkrift af 24. maj 2013 fremført, at den fordring på com x holding
a/s, der er omfattet af bankens sikkerhed, er uden værdi. sagsøgeren støtter sig alene på en
skønserklæring om fordringens handelsværdi i 2008 og har intet oplyst om, hvad sagsøgeren
har foretaget sig med hensyn til at opnå indbetaling fra com x holding aps.
fussing & hjermind ejendomme a/s
…
indsigelser
de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad skal frifindes, allerede fordi de intet har haft
med engagementets bevilling at gøre. engagementet var allerede bevilget af bankdirektør
henrik juul og kreditdirektør michael mikkelsen, da bestyrelsen første gang blev orienteret
om det.
i øvrigt er der intet grundlag for at kritisere hverken henrik juul eller michael mikkelsen for
at have handlet uforsvarligt og forsømmeligt i forbindelse med engagementets bevilling. de
ovenfor anførte omstændigheder taler for sig selv.
tabets opgørelse
forskellen mellem bankens udbetalinger under dette engagement og de samlede indbetalinger
udgør 2.882.181,43 kr. …
sagsøgeren har ikke fremført størrelsesmæssig indsigelse mod denne opgørelse, men
sagsøgeren mener at være berettiget til at inkludere rente, provisioner m.m. i det fremførte
erstatningskrav. herom er sagens parter principielt uenige, idet de sagsøgte ikke finder, at
sagsøgeren på en gang kan kræve erstatning ud fra en kritik om, at et bankengagement ikke
skulle være bevilget og samtidig kræve erstatning for de renter, som følger af kreditkontrakten
under det bevilgede engagement.
overgrænsen for et erstatningsretligt tab udgør det ovenfor opgjorte beløb.
nanocover a/s
…
indsigelser
hverken claus ørskov eller lasse lindblad har været involveret i bevillingerne under dette
låneengagement, allerede derfor skal de frifindes.
der er i øvrigt ikke grundlag for at fremføre kritik mod låneengagementet. det ligger klart
inden for bankdirektørens skønsmæssige beføjelse at bevilge et låneengagement som det
omhandlede, der blev foretaget på baggrund af en forretningsmæssig bedømmelse af bankens
interesse i at sikre værdien af de aktier, som banken havde erhvervet i 2007 og i øvrigt ud fra
en forsvarlig bedømmelse af selskabets forretningsaktiviteter samt den værdi, der lå i
                                             - 1275 -
selskabets børsplatform – en værdi, der langt oversteg engagementet, og som havde mulig
værdi for bankens investmentbanking-afdeling.
gennem bankens henvendelse til finanstilsynet i juli 2008 modtog finanstilsynet omfattende
oplysninger om engagementet. det førte ikke til nogen kritik fra finanstilsynets side.
tabets opgørelse
banken opnåede ved et salg af engagementet til linforch invest aps den 30. december 2009
en vederlæggelse på 1.650.000 aktier i rovsing management group a/s (tidligere
nanocover a/s). bankens aktiepost i selskabet modsvarer mindst engagementet.
hertil kommer, at der yderligere skal fradrages 181.266,87 kr. vedrørende urealiserede
sikkerheder …
tzarevo invest
…
indsigelser
da hverken claus ørskov eller lasse lindblad har haft noget med engagementets bevilling at
gøre, skal de frifindes allerede af den grund.
derudover bestrides det, at der er grundlag for at kritisere kreditdirektør michael mikkelsens
eller bankdirektør henrik juuls skøn ved engagementets bevilling. henset til, at tzarevo
invest aps og kautionisterne er godt i stand til at indfri engagementet, er der intet grundlag
for at kritisere forsvarligheden med hensyn til tabsrisiko. om berøring til ejendomssektoren
bemærkes, at det ikke er uforsvarligt at bevilge et engagement med berøring til
ejendomssektoren. i øvrigt vedrørte engagementet ejendomsinvesteringer i bulgarien – ikke i
danmark. sagsøgerens kritik om utilstrækkeligt cashflow kan tilbagevises allerede med
henvisning til, at der er betalt rente på engagementet frem til april 2013 (og formentlig stadig
betales rente). der er i øvrigt indhentet fuldt tilstrækkelige oplysninger om selskabet og
kautionisternes økonomiske forhold.
sagsøgerens postulat om, at engagementet er bevilget af capinordic a/s tilbagevises som
ubegrundet. capinordic a/s havde ingen bevillingsbeføjelse. den omstændighed, at der
mellem capinordic a/s og tzarevo invest aps blev indgået en samarbejdsaftale under
forudsætning af, at sidstnævnte kunne opnå et bankengagement, er ingen bevilling. bankens
kreditdirektør og bankdirektør har foretaget en selvstændig kreditvurdering. de kunne have
afvist at bevilge engagementet, hvis ikke de foreliggende oplysninger talte for en bevilling.
banken har ikke lidt noget tab
banken har opnået en fortjeneste på mere end en halv mio. kr. i form af renteindtægt …
forskellen mellem bankens udbetalinger under engagementet og de indbetalinger, som
banken har modtaget, udgør 2.425.458,72 kr. dette er overgrænsen for, hvad banken kan tabe
på dette engagement.
                                             - 1276 -
herudover har banken opnået følgeforretninger fra kunden eller selskaber eller personer,
tilknyttet kunden, men i alt 5.737.500 kr. …
bankens samlede fortjeneste på dette engagement udgør således 3.312.041,28 kr.
sagsøgeren har ikke fremført størrelsesmæssig indsigelse mod de sagsøgtes opgørelse af
engagementets talmæssige forhold.
…
strandgaard invest limited
…
indsigelser
til sagsøgerens kritik om en uforsvarlig tabsrisiko bemærkes, at engagementet blev sikret
med værdipapirer, der lå i bankens egen beholdning. banken havde således i forvejen risikoen
for kursfald for de omhandlede værdipapirer. sagsøgeren har konstateret, at banken ved at
bevilge dette engagement risikerede – hvis låntageren og kautionisternes betalingsevne måtte
svigte – at bære risikoen for kursfald på de omhandlede værdipapirer. det er rigtigt. men
banken havde i forvejen – som ejer af værdipapirerne – risikoen for kursfald.
engagementet medførte således ikke en forøgelse af bankens risiko. tværtimod bevirkede
engagementet en forbedring af bankens risiko. gennem låneengagementet blev bankens
stilling yderligere forbedret med låntagerens og kautionisternes betalingsevne, hvortil
kommer, at banken opnåede kontante indbetalinger på i alt 8,5 mio. kr.
som det fremgår af kreditindstillingerne forelå revisorpåtegnet eller revisorudarbejdet aktuelt
regnskabsmateriale, der understøttede kautionisternes betalingsevne. kritikken om
mangelfuldt beslutningsgrundlag må pure afvises. banken havde indhentet alle foreliggende
regnskaber. taget i betragtning, at banken havde indhentet regnskaber vedrørende den
ultimative ejer, der tillige kautionerede, er der intet grundlag for kritik af, at banken ikke var i
besiddelse af årsrapport for et datterselskab, der som nyetableret endnu ikke havde aflagt
regnskab.
den omstændighed, at engagementet er ydet med et blancoelement, ligger inden for
bestyrelsens skønsmæssige og forretningsmæssige beføjelser. revisionen har ikke i
revisionsprotokollen fremført nogen kritik af engagementets blancoelement.
selv efter finanskrisen, der i særlig grad udløste en værdinedgang med hensyn til henrik
strandgaard og hans selskabers aktiver – hvilket er underbygget med den gennemgang, som
kreditdirektør michael mikkelsen og andre har foretaget i efterfølgende kreditindstillinger –
fik engagementet af thomas kjøller karakteren 2b, hvilket igen understøtter engagementets
forsvarlighed. ved engagementets bevilling kunne ingen forudsige finanskrisens indtræden og
dens skadevirkninger med hensyn til bankens kunders økonomiske forhold.
sagsøgeren har gennem ensidige handlinger gennem sin håndtering af engagementet
tilsyneladende svækket engagementet ved at indgå aftaler om frigørelse af sikkerheder m.m.,
selv om engagementet ikke er indfriet, og selv om kautionisterne er betalingsdygtige, hvilket
                                            - 1277 -
understøttes af de væsentlige afdrag, sagsøgeren trods alt har sikret sig med den indgåede
forligsaftale. sagsøgeren har derfor tilsidesat sædvanlig tabsbegrænsning.
afgørende er dog, at banken ved det pågældende engagement ikke påtog sig nogen forøget
risiko. banken var i forvejen udsat for risiko for kursfald på de omhandlede værdipapirer.
gennem den indgåede aftale blev bankens situation forbedret. dels med den ved
engagementernes bevilling stedfundne kontante indbetaling af i alt 8,5 mio. kr., dels med de
afdrag, der er erlagt efter bankens konkurs. havde banken ikke etableret dette engagement,
ville bankens tab på de omhandlede capee beviser og de omhandlede aktier i capinordic
holding a/s i væsentlig grad have oversteget det tab, som banken nu må notere.
tabets opgørelse
de sagsøgte har foretaget en opgørelse af det samlede engagement med henblik på at opgøre
bankens samlede udbetalinger under engagementet og de samlede indbetalinger uden tillæg af
rente, provisioner m.m., idet sådanne rentetilskrivninger m.v. ikke indgår i et erstatningskrav
efter almindelige erstatningsretlige regler …
de sagsøgtes opgørelse viser en samlet difference mellem ind- og udbetalinger på
17.916.957,79 kr.
sagsøgeren har ikke bestridt denne størrelsesmæssige opgørelse. sagsøgeren mener, at
opgørelsen skal indbefatte rentetilskrivninger, men det er et principielt spørgsmål, der ikke
har at gøre med den talmæssige opgørelse af engagementet, henholdsvis med og uden rente.
de sagsøgtes opgørelse baserer sig på oplysninger om indbetalinger på engagementet frem til
sagsøgerens processkrift af 24. maj 2013. de sagsøgte har ikke kunnet tage højde for
efterfølgende indbetalinger, idet de sagsøgte har baseret sig på en posteringsoversigt, der
slutter 23. april 2013 … da sagsøgeren har oplyst, at det indgåede forlig overholdes, og da det
fremgår af det indgåede forlig, at der skulle afdrages frem til 1. marts 2014, formodes det, at
engagementet herefter er fuldt indfriet, hvis der ikke indregnes rente ifølge de
kreditkontrakter, som ifølge sagsøgerens påstand ikke skulle have været indgået.
i den ovenfor anførte opgørelse er ikke taget hensyn til, at banken i alle tilfælde ville have fået
et kurstab med hensyn til de omhandlede værdipapirer. de sagsøgte har opgjort kurstabet til
ca. 50,3 mio. kr. … de sagsøgte har herved endda ikke anvendt indløsningskursen på 0,52 kr.
pr. capee-bevis, hvilket ville have udløst et kurstab på ca. 64,9 mio. kr. de sagsøgte har i
stedet anvendt kursen pr. 29. december 2009, hvorved det undgåede kurstab for banken kan
opgøres til ca. 50,3 mio. kr.
som det fremgår ovenfor, er det sandsynligt, at der på engagementet … er foretaget sådanne
indbetalinger, at engagementet i sin helhed er indfriet og måske endda med dækning til
bankrenter ifølge kreditkontrakter, der i henhold til sagsøgerens påstand ikke burde være
indgået.
hertil kommer som anført, at banken i alle tilfælde havde tabt i hvert fald 50,4 mio. kr. med
hensyn til de omhandlede capee beviser, hvorfor engagementet med strandgaard invest
limited ikke har medført nogen økonomisk forringelse eller tab for banken, tværtimod har
banken opnået en bedre økonomisk stilling.
                                            - 1278 -
henrik høtbjerg jespersen
…
indsigelser
engagementet er ikke bevilget af lasse lindblad. han har modtaget en anmodning om et lån
og sendt den videre til henrik juuls behandling.
henrik juul har indhentet nærmere oplysninger og foretaget en selvstændig vurdering som
grundlag for bevillingen. der er intet at kritisere det skøn, som henrik juul har foretaget.
claus ørskov har intet haft med dette engagement at gøre.
tabets opgørelse
i processkrift i oplyste sagsøgeren, at bankens tab var opgjort til 186.028,54 kr. der er ingen
forklaring på denne forskel. sagsøgeren påstår …, at henrik h jespersen er insolvent. der er
intet fremlagt til dokumentation herfor. de sagsøgte bekendt har henrik h jespersen i årevis
intet hørt fra sagsøgeren. om lajla jespersen, der tillige hæfter, er intet oplyst.
allerede af de anførte grunde skal det lægges til grund, at sagsøgeren ikke har godtgjort noget
tab.
hertil kommer, at sagsøgeren ikke er berettiget til at medtage den rente, som følger af
bankens aftale om engagementet.
de sagsøgte har opgjort tabet uden hensyn til rente … til 196.429,31 kr. sagsøgeren har ikke
rejst størrelsesmæssig indsigelse men mener, at beregningen bør inkludere rente. det er
imidlertid ikke en størrelsesmæssig indsigelse, men en uenighed mellem parterne om
opgørelsesprincipper.
korral partners aps
…
indsigelser
engagementet er ikke bevilget af claus ørskov eller lasse lindblad. allerede derfor skal de
frifindes.
i øvrigt er der ikke grundlag for at kritisere engagementets bevilling som uforsvarligt. da
engagementet blev bevilget havde banken et tilgodehavende mod korral partners aps på 10
mio. kr. med hensyn til forpligtelsen til at tilbagekøbe aktierne i guava a/s. banken havde
således en økonomisk risiko forbundet med korral partners aps’ evne til at betale 10 mio.
kr., mens banken samtidig ejede guava a/s aktierne.
det engagement, der blev bevilget den 5. november 2008, bevirkede ikke nogen forøgelse af
bankens risiko. tværtimod blev bankens stilling forbedret. engagementet satte korral
partners aps i stand til at tilbagekøbe de omhandlede aktier i guava a/s, hvorved banken
                                            - 1279 -
afværgede et betydeligt kurstab. banken fik sikkerhed i de selvsamme aktier i guava a/s. i
tilfælde af fremtidige kursstigninger, ville banken have mulighed for at opnå en indfrielse af
låneengagementet med korral partners aps og dermed endeligt sikre banken. bankens
stilling blev således ikke forringet, men derimod forbedret. hertil kommer, at banken fik
sikkerhed i aktier i first line estates a/s.
allerede fordi låneengagementet af 5. november 2008 ikke medførte nogen forøget risiko i
forhold til den risiko, som allerede var gældende for banken som følge af aftalen af 28.
februar 2008, er der intet grundlag for at kritisere engagementet. engagementet må anses for
udslag af et forsvarligt forretningsmæssigt skøn med henblik på at sikre banken bedst muligt.
sagsøgerens kritik om transport i en faktura, der ikke var anerkendt af greentech energy
systems a/s, er uden berettigelse. kreditdirektør michael mikkelsen var på det rene med
omstændighederne ved den omhandlede faktura, som han ombyggeligt beskrev i
kreditindstillingen. at han har accepteret den omhandlede sikkerhed, er derfor ikke udtryk for
dårlig kreditbehandling. i øvrigt er det grundløst at kritisere en kreditmedarbejder for – med
hensyn til et allerede indgået engagement, der udviser svaghedstegn – at inddrage enhver
yderligere sikkerhedsstillelse, som måtte være mulig at stille for bankens kunde, uanset den
pågældende sikkerheds godhed. banken blev ikke dårligere stillet ved at få den omhandlede
faktura lagt til sikkerhed, men havde en mulighed for, at sikkerheden ville vise sig at have en
værdi.
tabets opgørelse
de sagsøgte har på baggrund af de fremlagte posteringsoversigter opgjort differencen mellem
bankens udbetalinger og indbetalingerne på engagementet til 9.591.198,17 kr. … sagsøgeren
har ikke rejst størrelsesmæssig indsigelse, men opretholder sit principielle standpunkt om, at
sagsøgeren skulle være berettiget til at kræve erstatning for rentetilskrivninger, baseret på en
kreditkontrakt, som sagsøgeren hævder ikke skulle være indgået.
overgrænsen for bankens tab er de nævnte 9.591.198,17 kr., hvortil kommer, at værdien af
deponerede sikkerheder pr. 24. april 2008 på 547.200 kr. skal fradrages. sagsøgeren …
oplyst, at sagsøgeren anser, at sikkerhederne har en værdi svarende til det nævnte beløb.
banken har imidlertid ikke lidt noget tab som følge af bevillingen den 5. november 2008.
bankens tab er opstået som konsekvens af tegningsgarantien af 28. februar 2008. den
efterfølgende lånebevilling har ikke medført nogen forøgelse af bankens risiko. tværtimod
opnåede banken ved det omhandlede låneengagement en mulighed for fuld indfrielse af
engagementet og oven i købet sikring af en betydelig kursgevinst i forhold til aktiernes
daværende kurs.
med hensyn til sikkerhederne bemærkes, at sagsøgeren ikke fyldestgørende har dokumenteret,
at sikkerheden i den omhandlede faktura til greentech energy systems a/s er uerholdelig.
daintel aps
engagementet er indfriet
                                            - 1280 -
i stævningen gjorde sagsøgeren gældende, at banken havde tabt 456.000 kr. vedrørende
engagementet med daintel aps. sagsøgeren fremførte erstatningsretlig kritik mod de
sagsøgte i den anledning. i replikken blev det oplyst, at engagementet er fuldt indfriet.
banken har altså opnået en indtjening i form af rente m.v. med hensyn til dette engagement,
som ifølge sagsøgeren ikke skulle have været etableret.
…
serendex aps
engagementet er indfriet
det er af sagsøgeren oplyst, at engagementet er indfriet i sin helhed. sagsøgeren mener ikke
desto mindre, at der skal afsættes ressourcer til gennemgang og bevisførelse om dette
engagement. alene derfor fremføres de følgende bemærkninger.
…
bo kristensen
engagementet er indfriet
i stævningen fremførte sagsøgeren et postulat om, at banken skulle have tabt 1,6 mio. kr.
sagsøgeren fremfører dog ikke længere noget erstatningskrav. det er forståeligt, idet det
allerede af de oplysninger, der var fremlagt med stævningen, kunne lægges til grund, at
banken har tjent ca. 1 mio. kr. på dette låneengagement (forskellen på bankens udbetalinger
og kundens indbetalinger).
…
nordicom a/s
engagementet er indfriet
sagsøgeren kritiserede i stævningen, at dette engagement blev bevilget og fremførte, at
engagementet havde en risiko for tab på ca. 12,2 mio. kr. i efterfølgende processkrifter har
sagsøgeren oplyst, at engagementet er indfriet i sin helhed. banken har således opnået en
betydelig fortjeneste i form af rente og provision.
ikke desto mindre mener sagsøgeren, at der skal bruges ressourcer på bevisførelse og
gennemgang af dette engagement.
…
dka consult a/s
engagementet er indfriet
selv om bankens engagement med dka consult a/s er indfriet i overensstemmelse med de
indgåede aftaler, ønsker sagsøgeren, at der skal være bevisførelse. da engagementet er
                                            - 1281 -
indfriet og ikke har medført noget tab for banken, vil de sagsøgtes bemærkninger kun være
ganske kortfattede.
…
ejendoms- og investeringsselskabet marienlyst a/s
engagementet er indfriet
sagsøgeren har oplyst, at engagementet forventes at være indfriet. der fremføres derfor intet
erstatningskrav. alene fordi sagsøgeren ønsker bevisførelse om dette engagementet fremføres
de følgende bemærkninger.
…
toldbodgade 10b aps
…
indsigelser
det skal ikke diskuteres, at et lån på 39,4 mio. kr. til et nyetableret anpartsselskab til brug for
betaling af en aktiepost, hvis kursværdi er en tredjedel af det anførte beløb, indebærer en
nærliggende risiko for, at lånet ikke bliver tilbagebetalt. det gælder i særdeleshed, når
anpartsselskabet ikke i øvrigt har en indtægtsgivende virksomhed. hverken de sagsøgte eller
den øvrige bestyrelse havde nogen interesse i at påføre banken en sådan tabsrisiko.
men det er vildledende at beskrive det foreliggende låneengagement som anført ovenfor.
det låneengagement til toldbodgade 10b aps, der blev bevilget af bestyrelsen, var
tilrettelagt således, at det ikke medførte nogen risiko for tab. derudover opnåede banken som
konsekvens af dette låneengagement at afværge en risiko for et betydeligt tab for banken.
det engagement, som bestyrelsen havde bevilget for at afværge et tab, var den 23. december
2009 nedbragt til 6 mio. kr. der var sikkerhed i børsnoterede aktier, der med sikkerhed den
23. december 2009 kunne være solgt med fuld indfrielse af engagementet til følge (og et
restprovenu for bankens kunde).
allerede fordi det engagement, som bestyrelsen har bevilget, således ikke har bevirket noget
tab for banken, skal de sagsøgte 1 og 2, claus ørskov og lasse lindblad, frifindes.
hertil kommer, at der ved engagementets bevilling ikke er handlet uforsvarligt. claus ørskov
og lasse lindblad har sammen med bankens øvrige bestyrelse truffet en forsvarlig
disposition, som var i bankens interesse, gennem den bevilling og de dispositioner, der fandt
sted den 19. december 2008, hvorved banken undgik et ellers nærliggende tab.
dispositionernes forsvarlighed er underbygget ved den omstændighed, at det engagement,
som bestyrelsen bevilgede, ikke har udløst noget tab for banken.
sagsøgeren har ikke fremført erstatningsretlige anbringender med hensyn til det engagement,
der blev bevilget af bankdirektør henrik juul den 23. december 2009.
                                             - 1282 -
for alle tilfældes skyld bemærkes om dette engagement, at de sagsøgte 1 og 2, claus ørskov
og lasse lindblad ikke har bevilget engagement og derfor skulle frifindes, måtte der være
fremført et erstatningskrav vedrørende det pågældende engagement.
videre bemærkes, at der ikke er grundlag for at fremføre erstatningsretlig kritik mod
bankdirektør henrik juul. bevillingen af engagementet den 23. december 2009 var en fuldt
forsvarlig disposition, truffet ud fra et forsvarligt skøn om bankens interesser. bevillingen var
alene en forhøjelse på 9 mio. kr., hvoraf de 7,5 mio. kr. blev anvendt til at indfri et andet
engagement i banken. bevillingen blev givet på betingelse af yderligere sikkerhed, hvilket
styrkede det samlede engagement.
de tab, som er opstået for banken, er en konsekvens af sagsøgerens uforsvarlige håndtering af
engagementet efter det tidspunkt, hvor de sagsøgte ikke længere sad i bankens bestyrelse og
efter det tidspunkt, hvor bankdirektør henrik juul ikke længere var direktør for banken.
opsigelsen af engagementet med én dag til at indfri engagementet er i sig selv en uforsvarlig
disposition, der samtidig er i strid med god skik for finansielle institutioner. engagementet var
ikke misligholdt. ifølge de indgåede aftaler løb engagementet frem til december 2010. der er
ikke givet nogen begrundelse overhovedet for, at engagementet absolut skulle opsiges,
herunder en begrundelse for rimeligheden i, at det blev opsagt med én dags frist til at indfri
engagementet.
hertil kommer, at sagsøgeren i det efterfølgende forløb på uforsvarlig måde har
besværliggjort en afvikling af engagementet, som kunne være sket uden tab for banken eller i
hvert fald kun med relativt beskedne tab, ved at afvise de forslag, som skyldnerens advokat
stillede til en hensigtsmæssig afvikling af sikkerhederne, ved at afvise andre forslag fra
skyldnerens advokat og – når nu endelig sagsøgeren ikke ønskede at lytte til skyldnerens
advokat – at vente med tvangsrealiseringen af sikkerhederne indtil et tidspunkt, hvor disses
kursværdi var faldet betydeligt.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort forskellen mellem samtlige udbetalinger under engagementet og
samtlige indbetalinger til i alt 10.648.789,89 kr. … heri er ikke inkluderet
rentetilskrivningerne, men et erstatningsretligt tab indbefatter ikke renter i henhold til en
kreditkontrakt, som den, der kræver erstatning, påstår ikke skulle have været indgået.
der er ikke aktuel oplysning om konkursboets stilling.
de opfordringer, der er stillet til sagsøgeren under nærværende sag, indbefatter en opfordring
til fuldstændig oplysning om inddrivelse og tabsbegrænsning, men det seneste, sagsøgeren har
oplyst om konkursboet, er den ovenfor citerede redegørelse fra kurator af 25. maj 2012 …
sammenholdes oplysningerne fra kurator med de foreliggende oplysninger om den sidste
tvangsrealisering af sikkerheder, må det formodes, at sagsøgeren har opnået en betydelig
dækning af engagementet gennem dividende fra konkursboet. når sagsøgeren ikke har ønsket
at oplyse herom, må det lægges til grund, at sagsøgeren har opnået fuld indfrielse.
allerede ud fra det ovenfor anførte står det klart, at bankens engagement med toldbodgade
10b aps ikke har medført noget tab, der kan henføres til de sagsøgte under nærværende sag.
                                            - 1283 -
hvis engagementet måtte være endt med et tab, kan det udelukkende henføres til sagsøgerens
egne dispositioner.
hertil kommer endelig, at dette engagement, der som nævnt ikke i sig selv har ført til noget
tab, har medført kontante fordele for banken på mere end 35 mio. kr. banken afværgede som
konsekvens af engagementet en risiko for tab med hensyn til en aktiepost i nordicom a/s.
banken opnåede indfrielse af et engagement med tlp holding aps og opnåede derudover
yderligere fordele. der henvises til den opgørelse, som sagsøgte har foretaget, der viser
fordele på i alt 35.259.736,52 kr. …
alpen holidays ferienhäuser gmbh
…
indsigelser
der var allerede bevilget og udbetalt ca. 42,2 mio. kr. på baggrund af direktionens bevilling,
da engagementet blev forelagt og bevilget af bestyrelsen den 24. februar 2009. ved samme
lejlighed blev bevilget en forhøjelse.
det bestrides, at lånets bevilling var uforsvarlig eller forsømmelig – såvel lånets oprindelige
bevilling som bestyrelsens senere bevilling af en forhøjelse.
lånets formål var at yde såkaldt bridgefinansiering med hensyn til et aktiv, hvorom der var
igangværende salgsforhandlinger. der forelå oplysninger om værdiansættelser, foretaget af
bank of austria og uafhængige vurderingsmænd, der understøttede realiteten i
salgsbestræbelserne og i øvrigt understøttede værdiansættelsen af bankens pant.
den omstændighed, at en finansiering af et aktiv frem til det tidspunkt, hvor aktivet er blevet
solgt, tillige anvendes til at understøtte driften af aktivet, bevirker naturligvis ikke, at der
foreligger en sædvanlig driftsfinansiering. i øvrigt bestrides det, at det skulle være uforsvarligt
at bevilge en driftsfinansiering.
den fremførte kritik med hensyn til negative driftsresultater er ikke berettiget. det negative
driftsresultat havde en oplagt forklaring, idet hotellet havde været under ombygning, hvilket i
sagens natur måtte påvirke driftsresultaterne. efter ombygningen fremtrådte hotellet
præsentabelt og attraktivt. det giver sig selv, at perioden med negativ drift måtte anses som et
overgangsfænomen, begrundet med en ombygning, der havde til hensigt i fremtiden at opnå
forbedrede driftsresultater.
allerede på baggrund af de foreliggende oplysninger om igangværende salgsforhandlinger og
de eksterne oplysninger om værdiansættelsen af hotellet, kan det lægges til grund, at der ikke
er handlet uforsvarligt, forsømmeligt eller ansvarspådragende ved låneengagementets
bevilling.
hertil kommer, at bankens låneeksponering højst udgjorde ca. 33,55 mio. kr., idet banken
sikrede, at 14,87 mio. kr. af låneprovenuet blev anvendt til indfrielse af engagementerne med
dansk anlægsinvest a/s og volleshave holding aps, der måtte anses for nødlidende.
                                           - 1284 -
i sammenfatning var der således tale om en låneeksponering med i alt ca. 33,55 mio. kr. på
baggrund af pantesikkerhed i et hotel, der var nyistandsat og ombygget, og som ifølge
foreliggende værdiansættelser fra eksterne parter havde en værdiansættelse, der ville føre til,
at bankens engagement var fuldt dækket. hertil kommer, at der var igangværende
salgsforhandlinger med tre interesserede købere ud fra en salgspris, der var højere end de
førnævnte værdiansættelser.
tabets opgørelse
de sagsøgte har opgjort forskellen mellem bankens udbetalinger og indbetalingerne på
låneengagementet til 47.480.604,54 kr. … der er heri ikke indregnet rente ifølge bankens
kreditkontrakt med alpen holidays ferienhäuser gmbh, idet det er med urette, når
sagsøgeren indregner sådanne renter i erstatningskravet. sagsøgeren har ikke fremført
størrelsesmæssige indsigelser mod de sagsøgtes opgørelse af engagementet uden hensyn til
renter, men sagsøgeren mener principielt at være berettiget til sådanne renter.
som konsekvens af låneengagementet med alpen holidays ferienhäuser gmbh opnåede
banken nedbringelse af engagementerne med dansk anlægsinvest a/s med ca. 7,5 mio. kr.
og engagementet med volleshave holding aps med ca. 7,4 mio. kr. herudover sikrede
engagementet, at der med hensyn til aktiv gruppen og eurotrust a/s blev opnået betaling af
en række honorarer og strafgebyrer. ved indregning af de førnævnte forhold samt det, der af
sagsøgeren betegnes som ”negativ nettoindbetaling” fremkommer en samlet gevinst for
banken med hensyn til låneengagementet til alpen holiday ferienhüser gmbh på ca. 30,7
mio. kr.
der indgår i sagsøgtes opgørelse … en præcis og afstemt opgørelse, der viser, at bankens tab
vedrørende dette engagement udgør højst 16.798.288,15 kr.
administrationsselskabet af 1. august 2008 aps
…
indsigelser
i første række gøres det gældende, at sagsøgte 1, claus ørskov, skal frifindes, allerede fordi
han intet har haft med bevillingen af det pågældende engagement at gøre. han blev orienteret
om bevillingen af første del af engagementet i et bestyrelsesmøde den 23. juni 2008. det er
ikke et tilstrækkeligt grundlag for at dømme claus ørskov til at betale erstatning for et
engagement, der blev etableret og udbetalt ved direktionsbevillinger.
for så vidt angår sagsøgte 2, lasse lindblad, bemærkes indledningsvis, at selv om han i
sagens natur har været vidende om låneengagementet til administrationsselskabet, så kan den
omstændighed, at en del af låneengagementet blev anvendt til administrationsselskabets
betaling til dka consult a/s for de omhandlede kommanditanparter ikke føre til et
personligt erstatningsansvar for bankens tab. lasse lindblad var ikke involveret i
lånesagsbehandlingen eller kreditvurderingerne udover at bidrage med oplysninger, men
kreditsagsbehandlingen lå i hænderne på kreditdirektør michael mikkelsen, der indhentede og
vurderede de foreliggende oplysninger.
                                            - 1285 -
det er derudover forkert, at lånet blev bevilget på et utilstrækkeligt grundlag, eller at lånet
udgjorde en uforsvarlig risiko.
sagsøgeren har henvist til, at oplysningsgrundlaget skulle være utilstrækkeligt, fordi der ikke
forelå et regnskab for administrationsselskabet. eftersom administrationsselskabet endnu
ikke havde aflagt regnskab, giver det sig selv, at der ikke forelå et regnskab. når det gælder et
selskab, der som eneste aktiv har ejerandele i et selskab, der igen som eneste aktiv har at eje
en ejendom, ligger de væsentlige regnskabsmæssige oplysninger i regnskabet for det
pågældende ejendomsselskab. michael mikkelsen indhentede det senest foreliggende
regnskab for k/s bryggen invest og skaffede sig dermed indsigt i de eneste
regnskabsmæssige forhold, der kunne have betydning for administrationsselskabet.
regnskabsoplysningerne viste, at administrationsselskabets andel af k/s bryggen invests
egenkapital var mere end tre gange større end låneengagementet med banken og dermed at
sikkerheden i kommanditanparterne kunne dække engagementet. de regnskabsmæssige
oplysninger og foreliggende budgetter viste i øvrigt, at driften af k/s bryggen invests
ejendom indebar en overskydende likviditet på 0,4 mio. kr. årligt, hvorfor der var likviditet til
rådighed for administrationsselskabet. bankens kreditbehandling indbefattede gennemgang
af et likviditetsbudget for administrationsselskabet. baseret på de ovenfor anførte
oplysninger ville administrationsselskabets første årsrapport vise en egenkapital på ca. 17
mio. kr. (forskellen mellem andel af egenkapital i k/s bryggen invest og engagementet med
banken) samt et overskud på 0,2 mio. kr. (dog med fradrag af renter vedrørende
låneengagementet).
lånesagsbehandlingen førte endvidere til, at essex invest a/s stillede en garanti for, at
administrationsselskabet de kommende tre år kunne opfylde selskabets likviditetsmæssige
forpligtelser, herunder i forhold til banken. som led i lånesagsbehandlingen havde banken
tilvejebragt den seneste årsrapport for essex invest a/s, der understøttede, at dette selskab
med sikkerhed kunne opfylde den omhandlede garanti. ved at fordre og opnå den
omhandlede garanti med hensyn til eventuelt likviditetsunderskud havde banken sikret sig, at
administrationsselskabet ville have den fornødne likviditet til at overholde sine forpligtelser
med hensyn til bankengagementet.
det var ikke kendt for banken eller offentligheden i øvrigt, at essex invest a/s tilsyneladende
allerede på tidspunktet for lånets udbetaling havde økonomiske problemer.
for så vidt angår sagsøgerens kritik af den opnåede sikkerhed bemærkes, at
kommanditanparterne i k/s bryggen invest ud fra de foreliggende oplysninger, herunder en
vurdering fra en anerkendt erhvervsejendomsmægler samt oplysning om de offentlige
vurderinger, fremstod som fuldt tilstrækkelig sikkerhed. banken havde ikke kendskab til, at
en af ejendommens hovedlejere, københavns universitet, tilsyneladende havde planer om at
fraflytte lejemålet. det fremgår i øvrigt af de fremlagte oplysninger, at en opsigelse fra
københavns universitets side i alle tilfælde først ville finde sted i 2013.
den omstændighed, at erhvervsejendomsmæglere efterfølgende til bankens etablering af
låneengagementet har en anden mening om ejendommens værdi, kan ikke føre til berettiget
kritik af bevillingen. det samme gælder den omstændighed, at medarbejdere i københavns
universitet internt har udvekslet meddelelser om universitetets planer om at søge andre
lokaler i 2013.
for så vidt angår lasse lindblad og dka consult a/s bemærkes følgende:
                                            - 1286 -
da der ikke ved selve bevillingen af låneengagementet foreligger ansvarspådragende fejl og
forsømmelse, er det ligegyldigt, om dka consult a/s måtte have opnået en fortjeneste.
ligeledes er det uden betydning, om lasse lindblad eller andre medarbejdere i banken eller i
capinordic a/s måtte have bidraget til oplysninger i forbindelse med lånesagsbehandlingen.
endelig er det uden betydning, om lasse lindblad måtte have ønske om en velvillig
behandling. det kan nemlig ikke ændre ved, at der – som det fremgår af de fremlagte
dokumenter – blev foretaget en endda særdeles grundig lånesagsbehandling, der samtidig
bevirkede krav om yderligere sikkerheder, og at den endelige beslutning om lånets bevilling
ikke blev truffet eller kunne træffes af lasse lindblad.
dka consult a/s har ikke opnået nogen betydelig fortjeneste. erhvervelsen af anparterne i
k/s bryggen invest tilførte i sin tid centerplan a/s et pengebeløb på 6 mio. kr., som blev
betalt af et datterselskab, der kun delvis var ejet af dka consult a/s (med mindre end 50
pct.). senere overtog dka consult a/s denne investering. det pågældende beløb blev
finansieret gennem lang tid, uden at dka consult a/s opnåede nogen rente. det er rigtigt, at
dka consult a/s ved salget af anparterne til administrationsselskabet opnåede en købesum
på 6,5 mio. kr., men der skal, som nævnt, tages hensyn til den manglende forrentning af den
oprindelige købesum. det er også rigtigt, at tilbagesalget af kommanditanparterne ikke
indbefattede fordringer på k/s bryggen invest på ca. 1,7 mio. kr. til gengæld stillede dka
consult a/s et kontant beløb på 0,5 mio. kr. til rådighed med henblik på at sikre den
likviditetsgaranti, som essex invest a/s stillede over for banken, hvilket bidrog til at forbedre
bankens stilling. det er således uretmæssigt at påstå, at dka consult a/s fik en betydelig
fortjeneste.
dka consult a/s har i øvrigt haft et tab med hensyn til lånet på 0,5 mio. kr. til
administrationsselskabet (det beløb, der blev indskudt til gengæld for likviditetsgarantien fra
essex invest a/s) samt med hensyn til fordringen på k/s bryggen invest. hertil kommer, at
capinordic a/s har anlagt en retssag med krav, at dka consult a/s skal tilbagebetalte 3,5
mio. kr. af det vederlag, som blev modtaget fra administrationsselskabet.
sagsøgeren har ikke påstået, at bankens medarbejdere eller lasse lindblad skulle være i ond
tro om k/s bryggen invests økonomiske forhold. der er i øvrigt intet oplyst om baggrunden
for, at k/s bryggen invest blev nødsaget til at sælge ejendommen. ud fra de oplysninger, der
er til rådighed under nærværende retssag, kan det lægges til grund, at salget ikke var
nødvendiggjort, og at k/s bryggen invests drift af ejendommen i snorresgade gav overskud.
over for et muligt postulat fra sagsøgerens side om ond tro og påståede økonomiske
problemer i k/s bryggen invest kan i øvrigt indvendes, at dka consult a/s ved at udlåne
0,5 mio. kr. til administrationsselskabet til brug for indbetaling til brug for etablering af
likviditetsgarantien og i øvrigt ved dka consult a/s’ fordring på k/s bryggen invest havde
nøjagtig samme risiko som banken med hensyn til k/s bryggen invest. dka consult a/s
ville stå til at miste de 0,5 mio. kr. samt fordringen på k/s bryggen invest, såfremt dette
selskab måtte blive betalingsudygtigt.
om lasse lindblad og dka consult a/s gælder sammenfattende, at da der ikke ved lånets
bevilling er udvist nogen uforsvarlighed, er det uden betydning, om dka consult a/s måtte
have fået en fortjeneste ved salget af kommanditanparterne, hvortil kommer, at dka consult
a/s faktisk ikke har opnået nogen fortjeneste.
                                          - 1287 -
tabets opgørelse
forskellen mellem bankens udbetalinger under dette engagement og de samlede indbetalinger
på engagementet udgør 7.112.655,39 kr. … sagsøgeren har ikke rejst indsigelse mod denne
talmæssige opgørelse. sagsøgeren mener, at der skal indregnes renter i henhold til bankens
kreditkontrakt med administrationsselskabet. det er et principielt spørgsmål, hvorom
parterne er uenige.
hertil kommer, at der af lånets provenu blev anvendt ca. 0,4 mio. kr. til indfrielse af carsten
leveaus nødlidende engagement. banken havde med tabt dette beløb ved carsten leveaus
konkurs. bankens tab med hensyn til engagementet om administrationsselskabet skal derfor
reduceres med disse 0,4 mio. kr., hvorefter tabet udgør 6.712.655,39 kr.
i den udstrækning capinordic bank a/s under konkurs får medhold i den sag, der føres mod
dka consult a/s, vil det foreliggende engagement skulle reduceres med yderligere 3,0 mio.
kr. bankens tab vil herefter kunne opgøres til 3.712.655,39 kr.
endelig skal det indgå i bedømmelsen af bankens tab, at banken som konsekvens af
bevillingen af det foreliggende låneengagement, herunder indfrielsen af carsten leveaus
private engagement, sikrede sig carsten leveaus velvillighed med henblik på at sikre en
række supplerende sikkerheder i forbindelse med engagementet med centerplan allokton
aps. som konsekvens heraf opnåede banken en nedbringelse af det omhandlede engagement,
som ellers ikke havde været muliggjort. de sagsøgte opgør denne nedbringelse til i hvert fald
15 mio. kr. …
clarice
…
indsigelser
de sagsøgte har følgende indsigelser:
det er urigtigt, at dispositionen ikke har været behandlet i bestyrelsen. der foreligger en
bestyrelsesbeslutning den 25. september 2007 …
den samlede transaktion blev gennemført i bankens interesse.
banken opnåede, ved at kunne gennemføre transaktionen om clarice, indtægter, der fuldt ud
modsvarer de 36,2 mio. kr., som sagsøgeren hævder skulle være et tab. alternativet for
banken til at sælge capee-beviserne til vagner holding aps ville have været at afstå fra at
gennemføre transaktionen med ejendomsporteføljen clarice. derved havde banken mistet
indtægter på mindst 36,2 mio. kr.
under hensyn til de risici, som vagner holding aps påtog sig og de øvrigt foreliggende
omstændigheder, er der ikke grundlag for at kritisere prisfastsættelsen for capee-beviserne.
sagsøgeren erkender i øvrigt selv med udtrykket ”tilsyneladende” om den påståede berigelse
for vagner holding aps, at ingen sådan berigelse er bevist.
                                            - 1288 -
sagsøgerens synspunkter om, at formidlingen af ejendomsporteføljen skulle være i strid med
bankens retningslinjer og i strid med lov om finansiel virksomhed, bestrides, hvortil kommer,
at disse omstændigheder ikke har noget at gøre med, hvilken pris der blev aftalt for de
omhandlede capee-beviser.
dispositionen har været behandlet af den samlede bestyrelse, hvorfor sagsøgerens
synspunkter om claus ørskovs bestyrelsesposter er uden betydning.
salget til strandgaard holding limited havde andre forudsætninger og omstændigheder. det
skete ikke på baggrund af en nødvendighed for banken med henblik på at gennemføre en
samlet transaktion. capee var på det omhandlede tidspunkt noteret på fondsbørsen, hvorfor
capee-beviserne havde en sikker omsættelighed.
i øvrigt svarer kursdifferencen mellem salget til strandgaard holding limited og vagner
holding aps ikke til det beløb på 36,2 mio. kr., som er sagsøgerens krav.
en vurdering af capee-bevisernes markedsværdi ville være irrelevant, da denne i alle tilfælde
skulle indbefatte et fradrag med hensyn til den samlede nødvendighed af at gennemføre
transaktionen og den indtægt, som banken ville miste, hvis ikke transaktionen var blevet
gennemført. den påberåbte advokatudtalelse har ikke taget højde for disse omstændigheder.
hvis sagsøgeren kunne bevise, at der foreligger en utilbørlig transaktion, som har medført en
berigelse for ole vagner eller vagner holding aps på bankens bekostning, så havde
sagsøgeren kunne rejse et krav om tilbagesøgning. det har sagsøgeren ikke gjort. af den
grund foreligger en manglende tabsbegrænsning, som i sig selv skal føre til frifindelse af de
sagsøgte.
de sagsøgte 1 og 2, claus ørskov og lasse lindblad, har i det endelige svarskrift … udførligt
redegjort for, hvorledes sagsøgeren har misforstået omstændighederne ved dispositionerne om
clarice, herunder hvorledes dispositioner, der blev vedtaget af den samlede bestyrelse den 25.
september 2007 … var i bankens interesse og medførte betydelige fordele for banken. banken
har ikke lidt noget tab. tværtimod har banken opnået en fortjeneste.”
henrik juul
henrik juul har til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse gjort følgende
gældende:
”…
3.3 udlån
3.3.1 indledning
                                           - 1289 -
det gøres gældende, at finansiel stabilitet har bevisbyrden for, at de omhandlede udlån er
ydet på et uforsvarligt grundlag, dvs. et grundlag, der afviger fra, hvad der er sædvanligt
inden for banksektoren. det gøres gældende, at finansiel stabilitet ikke har løftet denne
bevisbyrde.
…
henrik juul gør gældende, at ansvarsspørgsmålet skal bedømmes efter dansk rets almindelige
regler om ledelsesansvar, dvs. culpareglen. der er intet grundlag for at skærpe den sædvanlige
culpanorm i sager af denne art.
…
3.3.4 grundlaget for behandling af låneansøgninger
som nævnt gøres det gældende, at spørgsmålet om ansvar for bevilling af lån skal bedømmes
ud fra culpanormen med hensyntagen til det vide skøn, der accepteres for forretningsmæssige
dispositioner. det sidste får en afgørende betydning ved bedømmelsen af, hvorvidt der er
handlet ansvarspådragende i forbindelse med behandling af lånesager.
…
finansiel stabilitet har fremlagt et ganske fyldigt materiale vedrørende lånebehandlingen i
banken. det kan konstateres, at størstedelen af materialet først kom frem flere år efter, at
sagen var startet og som følge af adskillige provokationer fra henrik juuls side samt efter
”truslen” om et editionspålæg. det kan – desværre – konstateres, at det pågældende materiale
stadig ikke er komplet. under de givne omstændigheder gøres gældende, at det skal lægges til
grund for afgørelsen, at der i forbindelse med bevillingen af samtlige lån har foreligget det
materiale, der er sædvanligt i sådanne sammenhænge.
3.3.5 andre vurderinger af udlånenes bonitet
henrik juul gør ikke gældende, at det forhold, at finanstilsynet med grundigt kendskab til
samtlige udlån i banken ikke har reageret over for det forsvarlige i långivningen i sig selv,
indebærer ansvarsfrihed.
henrik juul gør heller ikke gældende, at revisionens godkendelse af de pågældende udlån i
samtlige de revisionspåtegninger, der findes i sagen igennem de år, hvor henrik juul var
direktør i banken, selvstændigt medfører ansvarsfrihed.
henrik juul gør imidlertid gældende, at reaktionen/manglende reaktion både fra
finanstilsynets side og fra revisionens side indebærer, at han er blevet bestyrket i sin
opfattelse af at have handlet fuldt forsvarligt i denne sammenhæng- og disse udtalelser er
væsentlige bidrag til henrik juuls anbringende om, at finansiel stabilitet ikke har bevist, at
der er handlet ansvarspådragende i forbindelse med udlånsvirksomheden.
…
3.3.8 årsagsforbindelse
det gøres gældende, at finansiel stabilitet skal bevise, at de tab, der kræves erstattet, er en
følge af uforsvarlig långivning. det gøres gældende, at bevisbyrden ikke er løftet.
                                            - 1290 -
det er henrik juuls opfattelse, at årsagen til det tab, der kræves erstattet i denne sag, er
finanskrisen sammenholdt med den effekt, lukningen af andre banker fik på capinordic banks
kunder.
3.3.9 adækvans
det gøres gældende, at det påhviler finansiel stabilitet at bevise, at tabet er en påregnelig
følge af henrik juuls handlinger. det bestrides, at bevisbyrden er løftet.
henrik juul gør gældende, at det tab, der kræves erstattet, er en upåregnelig følge af driften af
banken.
…
3.4 idégrundlag, organisation, procedurer mv.
3.4.1 indledning
…
henrik juul gør gældende, at idégrundlaget, organisationen og procedurerne var fuldt ud
forsvarlige, og at bankens bemanding til enhver tid var indrettet til at kunne håndtere de
forholdsvis begrænsede sager, der var i banken.
3.4.2 ydre rammer
ved bedømmelsen af det foreliggende spørgsmål gør henrik juul gældende, at bankens
aktivitetsniveau, alder mv. skal indgå i vurderingen.
3.4.3 business judgment rule
…
henrik juul gør gældende, at allerede denne doktrin fører til frifindelse – bl.a. fordi der ikke
fra sagsøgers side er gjort noget som helst for at løfte den sagsøger påhvilende bevisbyrde.
4. specielle del
…
henrik juul bestrider at have handlet ansvarspådragende.
henrik juul bestrider, at behandlingen af de i sagen omhandlede lån og den generelle
sagsbehandling i capinordic bank har været årsag til bankens konkurs eller anledning til et
tab.
henrik juul bestrider, at organisation i capinordic bank ikke var tilstrækkelig til at behandle
de forholdsvis få lånesager, som skulle vurderes i banken.
…
henrik juul gør gældende, at de i sagen omhandlede lån er ydet på et fuldt oplyst og
forsvarligt grundlag og efter en procedure, der er sædvanlig i banksektoren, og at den
omhandlede lån er ydet på en rimelig og fornuftig forretningsmæssig baggrund.
                                            - 1291 -
henrik juul bestrider, at der er udvist forsømmelighed i forbindelse med etableringen af eller
opfølgningen på de ydede lån.
derudover bestrider henrik juul, at det tab, som finansiel stabilitet kræver erstattet, er en
påregnelig følge af de påståede ansvarspådragende handlinger.
…
5. capinordic bank
…
5.3 bankens forretningsmodel
…
henrik juul gør gældende, at capinordic banks organisation var fuldt ud kompetent og
tilstrækkelig til at varetage de nødvendige opgaver.
…
finansiel stabilitet har i sine processkrifter forsøgt at tegne et billede af, at det skulle være
ansvarspådragende, at capinordic bank ydede lån til ejendoms-sektoren.
henrik juul bestrider, at det – i sig selv – skulle være ansvarspådragende at yde lån til denne
sektor, så længe lånebevillingen skete på et oplyst grundlag og under et almindeligt
forretningsmæssigt skøn.
…
5.5.4 kreditvurdering - sammenfatning
…
det er henrik juuls opfattelse, at den interne kreditvurdering i capinordic bank var forsvarlig
og tilstrækkelig i relation til de engagementer, banken etablerede. eventuelle fejlskøn med
hensyn til debitors evne og vilje til at tilbagebetale et givet lån er som udgangspunkt ikke
ansvarspådragende.
6. 6. regulatoriske regler – overholdelse af fil
6.2 generelt om fil’s anvendelsesområde
i relation til de regulatoriske regler gøres det indledningsvis gældende, at bestemmelserne i
fil er udtryk for en offentligretlig regulering af banksektoren. fil er ikke lovgivning, der
kan påberåbes af en part i en civilretlig sag om erstatning. det gøres således gældende, at
bestemmelserne i fil er uden betydning for bedømmelsen af denne sag.
…
6.3 fil §§ 24-26 (og fil § 7)
…
på baggrund af ovenstående gør henrik juul gældende, at et pengeinstitut har ret til at eje
ejendomme og drive disse i form af eksempelvis udlejning – under forudsætning af, at
ejendomsbesiddelserne ikke overstiger grænsen i fil § 147.
                                           - 1292 -
af disse grunde gør henrik juul gældende, at undtagelserne i fil §§ 24-26 ikke er relevante,
allerede fordi ejendomsbesiddelserne er tilladt efter fil § 7.
henrik juul gør gældende, at capinordic banks erhvervelser og aktiviteter skete i
overensstemmelse med de netop angivne retsregler.
12. finanskrisen
…
12.3 da krisen ramte
…
det var altså ikke kun capinordic bank, som blev kraftigt påvirket af krisen. hvis finansiel
stabilitet skal have medhold i sin påstand, skal finansiel stabilitet bevise, at capinordic
banks ledelse burde have forudset finanskrisen og de følger, krisen fik for hele
finanssektoren. dette bevis har finansiel stabilitet ikke ført. blandt andet med henvisning til
citaterne ovenfor gøres det gældende, at finansiel stabilitet ikke kan føre dette bevis.
…
såfremt landsretten giver finansiel stabilitet medhold i denne sag, vil følgen være, at
bestyrelserne/direktionerne i næsten samtlige danmark pengeinstitutter – også de der ikke gik
konkurs – vil kunne drages personligt til ansvar for de økonomiske tab på engagementer,
pengeinstitutterne har konstateret de seneste år som følge af finanskrisen.
henrik juul gør gældende, at sådan er retsstillingen i danmark ikke. bestyrelser/direktioner er
og bør ikke være ansvarlige for samfundsskabte, uforudsete og uforudsigelige økonomiske tab
i pågældende pengeinstitut.
13. finansiel stabilitets tabsopgørelse
…
henrik juul skal derfor henvise og henholde sig til den supplerende sagsfremstilling, de
supplerende anbringender og den supplerende bevisførelse, der findes i lasse lindblad og
claus ørskovs påstandsdokument i (almindelig del) og påstandsdokument ii (de enkelte
engagementer) i sagen østre landsrets 14. afd. b-877-11. henrik juul kan i det hele tilslutte
sig disse bemærkninger og konklusioner.
14. decharge
…
det bestrides, at den meddelte decharge til henrik juul for regnskabsåret 2008 er uden
retsvirkning. det gøres i den forbindelse gældende, at det er uden betydning, at dechargen er
generelt formuleret.
…
det bestrides for det første, at henrik juul foretog uforsvarlig og ansvarspådragende
kreditsagsbehandling, og at der i capinordic bank var utilstrækkelig organisation, lemfældig
styring af låneprocesser og manglende opfølgning på lån.
                                             - 1293 -
hvis landsretten dog måtte lægge til grund, at der forelå uforsvarlig kreditsagsbehandling
og/eller utilstrækkelig organisation mv., og at dette er ansvarspådragende for henrik juul,
gøres det gældende, at generalforsamlingen forinden meddelelse af decharge på den ordinære
generalforsamling den 15. april 2009 var fuldt ud vidende om de i banken foreliggende
forhold, herunder kreditsagsbehandling, organisation, låneprocedurer mv., - eller også burde
generalforsamlingen have været det.
…
det har således formodningen mod sig, at han ville meddele decharge uden at have undersøgt
forholdene tilstrækkeligt. det gøres gældende, at han også havde de nødvendige og
tilstrækkelige oplysninger, jf. herved selskabslovens § 364, stk. 2.
det gøres ex tuto gældende, at det er tilstrækkeligt, at ¾ af generalforsamlingen havde den
nødvendige og tilstrækkelige viden om de grunde, hvorpå erstatningspåstandene støttes, jf.
selskabslovens § 364, stk. 1, jf. stk. 2.
…
15. anbringender
15.1 overordnet
henrik juul gør følgende overordnede anbringender gældende:
det påhviler finansiel stabilitet at bevise, at henrik juul har handlet ansvarspådragende, at
det økonomiske tab finansiel stabilitet kræver erstattet er forårsaget af ansvarspådragende
handlinger og/eller undladelser fra henrik juuls side, at tabet er en påregnelig følge af en
sådan adfærd, samt at finansiel stabilitet har lidt et økonomisk tab svarende til det påståede
beløb.
henrik juul bestrider, at finansiel stabilitet har løftet bevisbyrden vedrørende de nævnte
forhold.
henrik juul gør gældende, at han i forbindelse med såvel bevillingen af udlån som ved
tilrettelæggelse og udførelse af den almindelige drift af banken har handlet sædvanligt,
rimeligt og forsvarligt.
henrik juul gør gældende, at det tab finansiel stabilitet kræver erstattet er forårsaget af andre
forhold end hans handlinger og undladelser, herunder især af finanskrisen.
henrik juul gør gældende, at han ikke med rimelighed kunne forudse, at hans handlinger som
direktør i banken kunne føre til et erstatningskrav på ca. 400 mio. kr.
henrik juul gør gældende, at finansiel stabilitet ikke har lidt et økonomisk tab, subsidiært
ikke et tab svarende til det påstævnte beløb.
henrik juul gør gældende, at eventuelt ansvar skal bortfalde og/eller en eventuel erstatning
reduceres som følge af decharge for året 2008.
henrik juul gør gældende, at en eventuel erstatning bør bortfalde, idet finansiel stabilitet i
forbindelse med dette sagsanlæg har handlet i strid med selskabets vedtægter.
                                             - 1294 -
henrik juul gør gældende, at et eventuelt ansvar bør lempes eller bortfalde i medfør af
selskabslovens § 363 og erstatningsansvarslovens § 24.
henrik juul gør endelig gældende, at en eventuel erstatning bør reduceres fordi finansiel
stabilitet ikke har iagttaget den almindelige pligt til tabsbegrænsning.
disse generelle anbringender skal blive uddybet i det følgende.
15.2 uddybning
15.2.1 ansvarsgrundlag
15.2.1.1 indledning
finansiel stabilitet har til støtte for påstanden navnlig fremført to anbringender. det hævdes
for det første, at henrik juul har handlet ansvarspådragende i forbindelse med bevillingen af
en række udlån. for det andet fremhæves, at henrik juul har pådraget sig et ansvar for
tilrettelæggelse og udførelsen af en række almindelige driftsmæssige forhold i banken. disse
to hovedanbringender skal nedenfor behandles hver for sig.
15.2.1.2 udlån
henrik juul gør gældende, at bevillinger af lån i banken stedse har været baseret på et
sædvanligt og forsvarligt grundlag, herunder regnskaber/årsrapporter underskrevet af
statsautoriserede og registrerede revisorer, sædvanlige sikkerheder og et forsvarligt skøn over
kundens evne til at tilbagebetale lånet.
henrik juul gør gældende, at beslutninger om bevilling af lån har været truffet ud fra
forretningsmæssige hensyn og overvejelser om, hvad der tjente bankens interesser bedst.
henrik juul gør gældende, at finansiel stabilitet ikke har fremlagt nogen form for
dokumentation for, at grundlaget for at bevillingen af lån i capinordic bank adskilte sig fra
tilsvarende grundlag i andre banker.
henrik juul gør gældende, at størrelsen af de tab, der er konstateret i capinordic bank ifølge
udtalelser fra finanstilsynet ikke afviger fra det sædvanlige i branchen i den pågældende
periode, ligesom tilsynet har konstateret at størrelsen af blanco-engagementer i banken ikke
adskiller sig fra det normale i branchen i den relevante periode.
henrik juul gør gældende, at banken til enhver tid helt op til lukningen har opfyldt og
opfyldte de krav, finanstilsynet har stillet med hensyn til solvens (risiko vægtet mod
egenkapital). det bemærkes, at hverken fil, regler udstedt i medfør heraf eller finanstilsynet
forbyder banker at løbe en økonomisk risiko i forbindelse med långivning. det, der er
afgørende i denne henseende er, om banken har en egenkapital, der skønnes (under normale
økonomiske forhold) tilstrækkelig til imødegåelse af disse risici.
henrik juul gør gældende, at ansvaret skal bedømmes efter reglerne om ledelsesansvar, dvs.
culpa-reglen, med behørig hensyntagen til den såkaldte ”business judgment rule”, der
                                             - 1295 -
indebærer ansvarsfrihed for forretningsmæssige fejlskøn, selvom disse måtte være
tabsgivende for pågældende virksomhed.
henrik juul gør gældende, at finanstilsynets grundige gennemgang af bankens
udlånsengagementer og reaktioner/manglende reaktioner herpå, revisionens tilbundsgående
bedømmelse af bankens eksponering og reaktioner/manglende reaktioner herpå samt en
uvildig ekstern ekspertgennemgang af de større engagementer i banken foretaget af advokat
thomas kjøller, kromann reumert, i betydelig grad har bestyrket henrik juul og den øvrige
ledelses opfattelse af, at udlån blev bevilget på et sædvanligt og forsvarligt grundlag.
parterne i sagen er enige om, at bedømmelsen af ansvaret skal foretages ud fra de forhold, der
forelå på handlingstidspunktet. det er i den forbindelse vigtigt at notere, at kun 3 af de udlån,
der indgår i påstanden er bevilget efter 1. januar 2009 – og at kun ét af disse har påført banken
et tab.
henrik juul gør gældende, at der ikke er bevilget lån i strid med eksterne eller interne regler
og retningslinjer. det gøres i øvrigt gældende, at eventuelle udlån, der ikke opfylder
kriterierne i bankens interne regler ikke i sig selv medfører ansvar for bankens ledelse.
det bestrides, at bankens risikoeksponering inden for ejendomsbranchen indebærer et culpøst
forhold. for det første fordi risikoprofilen stedse har været afspejlet i bankens store
soliditetsgrad. for det andet fordi, der er tale om et forretningsmæssigt skøn, der er foretaget
på et forsvarligt grundlag uden viden/burde viden om, hvilke følger, finanskrisen ville få for
ejendomssektoren.
15.2.1.3 forretningsmodel og drift
under dette punkt, med den samlende overskrift: forretningsmodel og drift, behandles de
mange indsigelser finansiel stabilitet har fremført vedrørende bankens idégrundlag og – for
at udtrykke det kort – organiseringen og udførelsen af bankens almindelige drift. det drejer
sig nærmere især om følgende forhold:
•         idégrundlag/forretningsmodel
•         tilsidesættelse af kreditpolitik
•         utilstrækkelig bemanding i kreditafdelingen, kritisabel sagsbehandling, uheldig
          kreditkultur mv.
•         større antal kunder med betydelig opskrevet egenkapital og uforholdsmæssig
          koncentration i ejendomssektoren
•         tilsidesættelse af risikooplysninger fra finanstilsynet
•         bestyrelsens involvering i den daglige drift, og
•         utilstrækkelig indtjening i investment banking
i tilknytning til de overordnede anbringender gøres i relation til disse forhold følgende
anbringender gældende:
det gøres gældende, at bankens idégrundlag (forretningsmodel) var baseret på forsvarlige
forretningsmæssige skøn og vurderinger. det gøres gældende, at fastlæggelsen af en
forretningsmodel i øvrigt er udtryk for forretningsmæssige skøn og vurderinger – og at
eventuelle fejlskøn ikke er ansvarspådragende. det noteres i den forbindelse, at det vil få
                                             - 1296 -
særdeles vidtrækkende – og uheldige – konsekvenser såfremt enhver tabsgivende disposition i
en virksomhed udløser et ledelsesansvar.
det bestrides, at henrik juul har medvirket til tilsidesættelsen af bankens egen kreditpolitik.
det bemærkes, at fil ikke fastlægger nærmere specificerede regler om kreditbehandling eller
kreditpolitik. det gøres gældende, at eventuel overtrædelse af fil alene kan få offentligretlige
konsekvenser med finanstilsynet som påtaleberettiget. det gøres gældende, at vejledningen
på området ikke på de relevante tidspunkter var retligt bindende.
med hensyn til sagsbehandlingen i kreditafdelingen og størrelsen af denne gøres gældende, at
det påhviler finansiel stabilitet at bevise, at sagsbehandlingen og bemandingen afveg fra det
sædvanlige i branchen. det gøres gældende, at finansiel stabilitet ikke har ført et sådant
bevis. det gøres gældende, at kreditafdelingen stedse har været forsvarligt bemandet – såvel
med hensyn til antal medarbejdere som for så vidt angår disses kompetencer – set i relation til
aktivitetsniveauet i banken og afdelingen. det bemærkes i den forbindelse, at finanstilsynet i
2007 foretog en gennemgang og vurdering af bankens organisation. dette gav ikke anledning
til bemærkninger vedrørende kreditafdelingens bemanding eller sagsbehandling. det skal
tilføjes, at finanstilsynet i oktober 2009 fik tilsendt en oversigt over bankens ansatte,
herunder med angivelse af specificerede ansvarsområder og opgaver for alle i banken (bilag
as). heller ikke dette materiale gav anledning til bemærkninger fra finanstilsynets side.
det skal i relation til kreditafdelingen i øvrigt bemærkes, at revisionen i en bank også omfatter
forskellige organisatoriske forhold, og at revisor på intet tidspunkt i den relevante periode har
peget på uheldige eller uhensigtsmæssige forhold i kreditafdelingen.
det skal i denne henseende i øvrigt noteres, at kreditchefen/kreditdirektøren, der nu optræder
dels som ansat i finansiel stabilitet dels som et hovedvidne for finansiel stabilitet havde det
daglige ansvar for kreditafdelingen, at han deltog i bestyrelsesmøder og at han ikke på disse
møder har nævnt de mange forhold, der nu indgår i finansiel stabilitets argumentation.
finansiel stabilitets bemærkninger vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt bankens kunder
generelt var karakteriseret ved betydelig opskrevet egenkapital og dårligt cash flow samt at
der forelå en uforholdsmæssig høj koncentration inden for ejendomsbranchen, giver
anledning til disse kommentarer:
som tidligere omtalt var bankens långivning (blandt andet) baseret på regnskaber/årsrapporter
underskrevet af seriøse statsautoriserede eller registrerede revisorer. det er fast antaget, at et
pengeinstitut kan lægge et sådant regnskab/sådan årsrapport til grund for behandlingen af
lånesagen. capinordic bank har fulgt dette princip.
da det i øvrigt beror på forretningsmæssige skøn og overvejelser om et givet aktiv kan anses
”betydeligt opskrevet” og om et cash flow kan karakteriseres som ”dårlig” vil der ikke kunne
pålægges ansvar for fejlskøn i denne henseende. det gentages i denne forbindelse, at det
afgørende tidspunkt for vurderingen af disse forhold er handlingstidspunktet og de forhold,
der forelå på dette tidspunkt – ikke den viden finansiel stabilitet sidder inde med på
nuværende tidspunkt.
det bestrides, at bankens eksponering i ejendomssektoren var ”uforholdsmæssig høj”. som
tidligere anført forbyder hverken fil eller finanstilsynet banker at løbe en økonomisk risiko
under forudsætning af, at risikoens størrelse afspejles i bankens egenkapital, således at der
                                            - 1297 -
under normale finansielle forhold er en tilpas, og efter det offentliges skøn acceptabel, balance
mellem risici og egenkapital.
en strategi, der indebærer et vist fokus på kunder i ejendomssektoren er i øvrigt udtryk for en
forretningsmæssig disposition, således at fejlskøn ikke udløser et ledelsesansvar.
for så vidt angår finansiel stabilitets anbringender om uforsvarlig tilsidesættelse af
finanstilsynets løbende risikooplysninger, bestrides, at henrik juul har tilsidesat eller
medvirket ved tilsidesættelsen af sådanne risikooplysninger.
det noteres, at finanstilsynet på intet tidspunkt i begivenhedsforløbet har påtalt noget sådant.
det gøres i øvrigt gældende, at finanstilsynets risikooplysninger ikke er retligt bindende
forskrifter som udenforstående tredjemand samt finansiel stabilitet kan påberåbe sig under en
erstatningssag.
det gøres gældende, at de risikooplysninger, banken har modtaget fra finanstilsynet ikke
adskiller sig - mængdemæssigt eller indholdsmæssigt – fra hvad andre pengeinstitutter har
modtaget. det noteres, at finanstilsynet i årene 2007-2009 fremsendte ca. 3.600 reaktioner til
danske pengeinstitutter.
det noteres, at revisionen i en bank omfatter revisionens stillingtagen til overholdelse af
påbud mv. fra finanstilsynet. det tilføjes, at bankens revision på intet tidspunkt har påtalt, at
banken ikke efterkom henstillinger mv. fra finanstilsynet.
finansiel stabilitet har gjort gældende, at henrik juul var bekendt med og accepterede, at
medlemmer af bankens bestyrelse deltog i bankens daglige drift, hvilket – efter finansiel
stabilitets formening – skulle have ført til, at kreditafdelingen ikke behandlede lånesager på
en betryggende måde.
det bestrides, at bestyrelsesmedlemmer på en utilbørlig måde har deltaget i den daglige drift.
det bestrides, at bestyrelsesmedlemmer har haft nogen indflydelse på den måde, hvorpå
kreditafdelingen har behandlet lånesager.
det noteres i øvrigt, at banken var led i en koncern og at koncernledelsen derfor har en
naturlig anledning til at have jævnlige møder med bankens ledelse med henblik på at sikre, at
koncernens overordnede politik bliver implementeret – selvfølgelig med behørig hensyntagen
til de særlige regler, der måtte gælde for banker.
for så vidt angår finansiel stabilitets anbringender om investment banking bestrides, at
indtjeningen i denne afdeling ikke udgjorde et stabilt og forsvarligt grundlag for bankens
indtjening og drift.
beslutninger om intern opdeling af en virksomhed er i øvrigt udtryk for et forretningsmæssigt
skøn, i hvilken forbindelse henrik juul ikke kan drages til ansvar for et eventuelt fejlskøn.
15.3 årsagsforbindelse
det gøres gældende, at årsagen til det tab finansiel stabilitet kræver erstattet er finanskrisen,
og de virkninger denne fik dels for banksektoren generelt, dels for sektorens kunder, herunder
capinordic banks kunder.
                                            - 1298 -
det gøres gældende, at bankens ledelse ikke burde have forudset krisens indtræden og
effekten af denne.
krisen indebar for det første, at capinordic bank ikke kunne skaffe likviditet via de
sædvanlige kanaler i sektoren. for det andet førte krisen til, at en række af bankens kunder fik
økonomiske problemer. dette gav sig udslag dels i et markant øget behov for hensættelser i
banken, dels ved at en række kunder ikke kunne honorere deres forpligtelser over for banken.
det anførte blev yderligere forstærket da roskilde bank blev overtaget af finansiel stabilitet.
dette førte reelt til, at centerplan allokton, olicom, eurotrust, strandgaard, oskar jensen
holding, adr nr. 1904 aps, synerco, volleshave, dansk anlægsinvest og bo christensen
kom under afvikling eller afviklingslignende forhold. den del af påstandsbeløbet, der
vedrører disse kunder udgør ca. 262 mio. kr.
det bemærkes i øvrigt, at den direkte årsag til lukning af capinordic bank ikke var udlån,
hensættelser på disse eller lignende, men nogle retssager eller truende retssager. det kunne
senere konstateres, at disse retssager påførte banken et samlet tab på 800.000 kr.
15.4 adækvans
det bestrides, at det tab finansiel stabilitet søger erstattet i denne sag er en påregnelig følge
af en ansvarspådragende adfærd. det anføres i denne forbindelse, at påregnelighedskriteriet i
retspraksis og retsteorien er benyttet til at begrænse de økonomiske følger af en
ansvarspådragende adfærd i situationer, hvor de økonomiske konsekvenser af en given
handlemåde har været uoverskuelige.
det gøres gældende, at påregnelighedsbegrebet kan og bør anvendes på denne måde i den
foreliggende sag. det ligger udenfor en direktørs erkendelse, at det almindelige arbejde med
behandling af udlån m.v. i en bank kan føre til et sagsanlæg på flere hundrede millioner
kroner. det vil være ganske urimeligt såfremt ledelserne i banker kommer til at børe de
økonomiske byrder af en samfundsskabt finanskrise.
også i denne forbindelse henvises til de følger finanskrisen fik for hele den danske
banksektor.
15.5 tab
henrik juul gør gældende, at det påhviler finansiel stabilitet at bevise, at finansiel stabilitet
har lidt et økonomisk tab, svarende til den nedlagte påstand. henrik juul gør gældende, at
finansiel stabilitet ikke har løftet denne bevisbyrde.
i øvrigt henvises til de anbringender claus ørskov og lasse lindblad har gjort gældende
vedrørende tabsopgørelse i østre landsret 14. afd. b-877-11.
det gøres gældende, at tabet under alle omstændigheder skal reduceres med 273 mio. kr.
svarende til det tab, der er lidt på kunder, der også var kunder i roskilde bank og fionia
bank, og med 70,9 mio. kr. hidrørende fra de engagementer, der blev opsagt af den nye
ledelse i banken.
                                              - 1299 -
det fremgår af ey og deloittes afgørelse af overdragelsessummen (bilag 449), at finansiel
stabilitet har betalt 700 mio. kr. for de overtagne aktiver of passiver, herunder at revisorerne
har værdiansat de enkelte engagementer. det gøres endvidere gældende, at tabet skal
reduceres med det beløb, konkursboet efter capinordic bank a/s har fået i vederlag for de i
denne sag omhandlede engagementer, da erstatningskravet – som finansiel stabilitet jo har
overtaget fra banken – må nedsættes med det betalte beløb.
15.6 egen skyld - tabsbegrænsningspligt
det gøres gældende, at en eventuel erstatning bør nedsættes som følge af egen skyld hos
finansiel stabilitet.
henrik juul fastholder, at den måde, hvorpå finansiel stabilitet afvikler de banker, der er
overtaget af finansiel stabilitet eller selskaber tilhørende finansiel stabilitet, er en
medvirkende årsag til det tab, der kræves erstattet under nærværende sag.
i denne forbindelse henviser henrik juul igen til den opgørelse i den verserende sag østre
landsrets 14. afdeling b-877-11: finansiel stabilitet mod 1) claus ørskov og 2) lasse
lindblad, hvor de sagsøgte … har fremlagt en opgørelse over de omhandlede engagementer.
gennemgangen viser, at finansiel stabilitet – alene efter de foreliggende oplysninger – har
belastet engagementerne med yderligere omkostninger for ca. 17 mio. kr. dertil kommer, at
bankens kurator i wilanow-sagen …– tilsyneladende per kulance – har givet en rabat ved at
acceptere at nedsætte bankens optjente honorar med ca. 19 mio. kr.
i forlængelse af anbringender vedrørende finansiel stabilitets egen skyld gøres det gældende,
at finansiel stabilitet ikke har iagttaget sin tabsbegrænsningspligt.
15.7 lempelse
det gøres gældende, at et eventuelt erstatningsansvar for henrik juul skal nedsættes eller
bortfalde, jf. selskabslovens § 363 samt den almindelige lempelsesregel i
erstatningsansvarslovens § 24.
henrik juul er privatperson og har ikke mulighed for at opfylde en dom på 400 mio. kr.
15.8 decharge og manglende søgsmålskompetence
henrik juul gør gældende, at bankens generalforsamling i 2009 meddelte decharge til henrik
juul, og at dette forhold afskærer finansiel stabilitet fra at fremsætte krav vedrørende lån, der
er etableret til og med 31. december 2008.
det gøres gældende, at generalforsamlingen har haft det nødvendige og tilstrækkelige
kendskab til de påståede ansvarspådragende forhold.
det gøres endvidere ex tuto gældende, at finansiel stabilitet ikke som følge af selskabslovens
§ 364, stk. 4, kan bortse fra den meddelte decharge, idet retssagen er anlagt for sent, jf. herved
selskabslovens § 365, stk. 2.
det gøres konkluderende gældende, at generalforsamlingen i banken har meddelt decharge til
henrik juul for dispositioner i regnskabsåret 2008, og at denne er bindende for finansiel
                                             - 1300 -
stabilitet a/s, jf. herved selskabslovens § 364, stk. 1, jf. stk. 2, således at henrik juul af den
grund er ansvarsfri for dispositioner i regnskabsåret 2008.
det gøres gældende, at det tab, henrik juul kan tilpligtes at betale maksimalt udgør (afhængig
af hvilken opgørelse landsretten lægger til grund) 55 mio. kr. efter finansiel stabilitets
opgørelse eller 7,4 mio. kr. efter claus ørskovs og lasse lindblads opgørelse i … sag … b-
877-11 – svarende til tabet på engagementer etableret efter den 1. januar 2009.
det gøres endvidere gældende, at det ligger uden for de opgaver, finansiel stabilitet er sat til
at forvalte på vegne det offentlige, at anlægge erstatningssager som den foreliggende, hvor
finansiel stabilitet offentligt har givet udtryk for, at sagerne ikke anlægges med henblik på at
begrænse et lidt tab.”
50.5. finanstilsynet
finanstilsynet har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med et skriftligt
interventionsindlæg, jf. retsplejelovens § 252, stk. 2, med følgende indhold:
”…
interventionen er foranlediget af de sagsøgtes fremlæggelse af finanstilsynets interne og
fortrolige notat af 20. oktober 2009 … om ledelsens egnethed og hæderlighed
("fit & proper-notatet") udarbejdet til det finansielle virksomhedsråd.
derudover har finanstilsynet - efter landsrettens afgørelse om at tillade intervention -
gennemgået parternes påstandsdokumenter og sammenfattende processkrifter. finanstilsynet
kan konstatere, at de sagsøgte i vidt omfang tillægger fit & ·proper-notatet en betydning,
som det efter finanstilsynets opfattelse ikke kan tillægges, ligesom finanstilsynet ikke er
enig i de sagsøgtes udlægning af finanstilsynets tilsynsaktiviteter forud for udarbejdelsen af
notatet til det finansielle virksomhedsråd.
i påstandsdokumenterne har de sagsøgte under henvisning til finanstilsynets
tilsynsvirksomhed i forhold til capinordic bank ("capinordic") gjort gældende, at
finanstilsynet er
eller har været enige med de sagsøgte i relation til kvaliteten af de engagementer, der udgør
sagens erstatningsretlige kerne, og at finanstilsynet således skulle have godkendt eller
"blåstemplet" ledelsens handlinger i relation til konkrete engagementer eller dispositioner.
denne udlægning af tilsynsvirksomheden er finanstilsynet ikke enig i.
på denne baggrund afgiver finanstilsynet dette skriftlige indlæg med henblik på at redegøre
dels for finanstilsynets opfattelse og anvendelse af reglerne vedrørende kravene om egnethed
og hæderlighed i lov om finansiel virksomhed ("fit & proper-reglerne"), jf. navnlig lov om
finansiel virksomhed § 64. reglerne behandles i afsnit l nedenfor.
derudover ønsker finanstilsynet at fremkomme med konkrete bemærkninger i relation til
finanstilsynets fit & proper-notat, der af de sagsøgte er blevet anvendt og udlagt på en måde,
som finanstilsynet ikke er enig i. dette behandles i afsnit 2 nedenfor.
afslutningsvis knyttes en række bemærkninger til de konkrete tilsynsaktiviteter i relation til
capinordic og karakteren heraf set i lyset af den verserende erstatningssag og de
                                             - 1301 -
anbringender, som de sagsøgte har gjort gældende vedrørende finanstilsynets
tilsynsaktiviteter, jf. afsnit 3 nedenfor.
l. fit & proper-reglerne
reglerne om kravene til bestyrelsesmedlemmernes og direktionens egnethed og hæderlighed
("fit & proper") findes i § 64 i lov om finansiel virksomhed. bestemmelsen i § 64 stammer fra
hovedloven.(lov nr. 453 af l0. juni 2003) og er blevet ændret adskillige gange
efterfølgende. på tidspunktet for udarbejdelsen af fit & proper-notatet (20. oktober 2009)
var bestemmelsen sålydende (lovbekendtgørelse nr. 793 af 20. august 2009):
…
inden 2010-ændringen var der grundet den skrappe proportionalitetsafvejning knyttet til
rettighedsfrakendelsen et særdeles snævert anvendelsesområde for lov om finansiel
virksomhed § 64, hvilket tillige er afspejlet i finanstilsynets fit & proper-notat vedrørende
ledelsen i capinordic.
det følger af fit & proper-notatet, jf. nedenfor, at der på det faktiske grundlag, som
finanstilsynet var bekendt med på tidspunktet for udarbejdelsen af notatet, dvs.
resultatudviklingen frem til juni 2009, sammenholdt med forarbejderne i § 64, stk. 2, nr. 4,
ikke var grundlag for at antage, at bankens bestyrelse eller direktion ikke kunne varetage
hvervet eller stillingen på forsvarlig måde.
det seneste tilsynsbesøg i banken forud for notatets udarbejdelse blev foretaget i november
2008. notatets konklusion tager således ikke højde for de efterfølgende tab, forøgede
nedskrivningsbehov og den betydelige negative udvikling i engagementernes samlede bonitet,
der blev konstateret ved tilsynsbesøget i december 2009.
de efterfølgende konstateringer vedrørende bankens individelle solvensbehov konstateret i
forbindelse med tilsynsbesøget i december 2009 ændrede imidlertid grundlæggende på
finanstilsynets opfattelse af banken, jf. også finanstilsynets afgørelse af 30. januar 20 l0
vedrørende opgørelse af bankens solvensbehov, ekstrakten, side 1086, samt afgørelse af 4.
februar 2010, …
2. fit & proper-notatet
for så vidt angår forløbet vedrørende udarbejdelsen af fit & proper-notatet henvises til
finanstilsynets § 352a-redegørelse af 14. oktober 2010 om forløbet op til capinordic bank
a/s' konkurs, …, som fastholdes og hvis rigtighed ikke ses bestridt af de sagsøgte (afsnit
3.3.3): …
…
baggrunden for finanstilsynets udarbejdelse af fit & proper-notatet var, at det finansielle
virksomhedsråd bad finanstilsynet om at orientere rådet om sanktionsmuligheder med
hjemmel i bestemmelserne om ledelsens egnethed og hæderlighed i tilfælde af betydelige
negative resultater i en finansiel virksomhed. udarbejdelsen af notatet er således initieret af
det finansielle virksomhedsråd og med et helt specifikt sigte og fokus.
notatet beskriver regelgrundlaget vedrørende krav til egnethed og hæderlighed for
medlemmer af finansielle virksomheders direktion og bestyrelse. endvidere beskriver notatet
resultatudviklingen i capinordic bank samt tilsynsaktiviteterne. endelig indeholder notatet
en umiddelbar vurdering af sanktionsmuligheder overfor ledelsen i capinordic bank alene
                                             - 1302 -
begrundet i den negative resultatudvikling. der indgik således ikke andre kriterier i
vurderingen end resultatudviklingen, hvilket alene skyldes indholdet af det opdrag, som
finanstilsynet fik af det finansielle virksomhedsråd.
finanstilsynets fit & proper-notat var således ikke en fit & proper-afgørelse rettet mod
ledelsen i capinordic bank a/s. der var derimod tale om et internt notat, der alene blev ud ·
arbejdet til brug for interne overvejelser og der var således ikke tale om en
myndighedsafgørelse, hvilket også understøttes af, at notatet ikke var i partshøring, ligesom
ledelsen heller ikke har modtaget notatet eller fået foretræde for det finansielle
virksomhedsråd med henblik på at kommentere finanstilsynets vurderinger.
det finansielle virksomhedsråd havde som nævnt alene bedt finanstilsynet om en orientering
i forhold til, om e'n finansiel virksomheds betydelige negative resultater - med udgangspunkt i
capinordic bank a/s - isoleret set ville kunne medføre, at ledelsen ikke var fit & and proper.
notatet kan således ikke tages til indtægt for en konkret og endelig afgørelse af capinordic
banks ledelsesmedlemmers egnethed og hæderlighed, jf. lov om finansiel virksomhed § 64
i almindelighed. hertil kommer, som det fremgår af finanstilsynets § 352a-redegørelse og af
fit & propernotatet, at finanstilsynet i forbindelse med den forestående undersøgelse i
efteråret 2009 på ny ville se på, hvorvidt capinordic banks ledelse var fit & proper. notatet
var således ikke udtryk for en endelig vurdering, og det indeholder heller ikke en vurdering af
samtlige de forhold, der relaterer sig til egnethed og hæderlighed i henhold til § 64 i lov om
finansiel virksomhed.
notatets afgrænsede fokus· (negativ resultatudvikling) tydeliggøres af det forhold, at
finanstilsynet efter udarbejdelsen af fit & proper-notatet og rådets behandling af sagen blev
opmærksom på den omstændighed, at lasse lindblad var medejer af virksomheden
nanocover, hvor banken havde et betydeligt engagement. dette forhold gav finanstilsynet
særskilt og konkret anledning til i forbindelse med undersøgelsen at rejse fit & proper
spørgsmålet i relation til lasse lindblad overfor henrik juul, idet finanstilsynet samtidig
kunne konstatere, at banken havde haft tab på nanocover.
efter tilsynets undersøgelse i december 2009 blev der gennemført omfattende udskiftninger i
bankens direktion og bestyrelse, og bankens efterfølgende konkurs indebar, at der ikke var
grundlag for at foretage en fornyet vurdering af ledelsens egnethed og hæderlighed, jf. lov om
finansiel virksomhed § 64. finanstilsynet nåede således ikke at træffe en afgørelse om dette
spørgsmål, idet banken kort tid efter gik konkurs.
notatets foreløbige karakter understøttes af det forhold, at der i perioden fra oktober 2009
og frem til konkursen i februar 20 l o fremkom nye og væsentlige oplysninger om banken og
dens engagementer. det drejede sig blandt andet om meget store negative resultater for
regnskabsåret 2009 og retstvister af en betydelig størrelse, som finanstilsynet ikke tidligere
havde viden om. disse oplysninger tilgik således først finanstilsynet efter rapporteringsmødet
med direktionen primo 2010.
herudover konstaterede finanstilsynet ved undersøgelsen i december 2009, at banken ikke
havde reageret tilstrækkeligt på finanstilsynets tidligere advarsler om stor risiko på udlån,
og banken havde således kun i meget begrænset omfang nedbragt de dårlige udlån.
endvidere havde banken ultimo 2008 og primo 2009 påtaget sig nye og forøgede
engagementer, som tillige var forbundet med betydelige risici.
                                             - 1303 -
finanstilsynet har ikke i forbindelse med udarbejdelsen af fit & proper-notatet foretaget en
særskilt gennemgang af bankens engagementer, og den seneste gennemgang af bankens
kreditområde blev således foretaget i november 2008, dvs. godt et år før udarbejdelsen af fit
& proper-notatet.
de oplysninger vedrørende resultatudviklingen, der er gengivet i notatets side 7 er baseret
på bankens rapporteringer, årsrapporter og revisionsprotokollater og tager følgelig ikke
højde for finanstilsynets vurdering af det daværende aktuelle nedskrivningsbehov.
i forbindelse med udarbejdelsen af fit & proper-notatet indstillede finanstilsynet, at der blev
gennemført en fornyet fit & proper vurdering i forlængelse af det allerede planlagte
tilsynsbesøg i december 2009, der fokuserede på kredit- og markedsrisikoområdet.
den begrænsede og foreløbige vurdering, som finanstilsynet foretog i fit & proper-notatet,
vedrører de enkelte personers egnethed og hæderlighed i relation til den dagældende ordlyd
af lov om finansiel virksomheds § 64, stk. 2, nr. 4, og tilsynet har i den forbindelse ikke
foretaget en vurdering af kvaliteten eller lødigheden af virksomhedens forretningsplan, bo-
niteten af konkrete engagementer eller de pågældende ledelsesmedlemmers handlinger eller
undladelser i relation til konkrete engagementer.
vurderingen af egnethed og hæderlighed er således frakoblet den del af finanstilsynets
generelle tilsynsvirksomhed,-der vedrører solvens- og kapitalkrav, kredit- og
nedskrivningspolitik mv. ligeledes er vurderingen ikke på nogen måde relateret til den
konkrete vurdering af, hvorvidt direktionen og bestyrelsen konkret måtte have handlet
ansvarspådragende.
finanstilsynet har i fit & proper-notatet vedrørende ledelsen i capinordic ikke forholdt sig
til spørgsmålet om, hvorvidt ledelsen måtte have handlet ansvarspådragende, ligesom notatet
ikke indeholder faktiske omstændigheder eller vurderinger i den henseende.
der henvises i den forbindelse til følgende passus i finanstilsynets redegørelse …:
"hvorvidt der kan gøres et erstatningsansvar gældende vil være et civilretligt spørgsmål, som
finanstilsynets undersøgelser ikke omfatter. dette er omfattet af finansieringsselskabet af
11/2/2010 a/s' advokatundersøgelse." dertil kommer, at fit & proper-notatet ikke forholder
sig konkret til de tab, som finansiel stabilitet a/s påstår erstattet af de sagsøgte, og at de
pågældende tab ikke havde manifesteret sig på tidspunktet for finanstilsynets udarbejdelse af
fit & proper-notatet.
det er finanstilsynets opfattelse, at tilsynets vurdering af egnethed og hæderlighed ikke i sig
selv har nogen direkte betydning for spørgsmålet om, hvorvidt direktører og
bestyrelsesmedlemmer konkret måtte havde handlet ansvarspådragende overfor aktionærer og
kreditorer i en finansiel virksomhed.
såfremt finanstilsynet måtte finde grundlag for at konstatere, at en direktør eller et
bestyrelsesmedlem ikke opfylder kravet om egnethed og hæderlighed, vil det således ikke i
sig
selv give grundlag for at fastslå, at den pågældende har handlet ansvarspådragende, og en
sådan vurdering indgår ikke i vurderingen af egnethed og hæderlighed. denne vurdering må
foretages af domstolene på baggrund af konkrete erstatningskrav fra skadelidte indskydere
og/eller kreditorer.
                                               - 1304 -
omvendt er konstateringen af, at en direktør eller et bestyrelsesmedlem måtte opfylde_ kravet
om egnethed og hæderlighed ikke udtryk for, at den pågældende ikke kan have handlet
ansvarspådragende som led i vedkommendes virke i en finansiel virksomhed.
såvel egnede og hæderlige som uegnede og uhæderlige direktører og bestyrelsesmedlemmer
kan således risikere et erstatningsansvar udløst af deres respektive handlinger og undladelser i
en finansiel virksomhed.
vurderingen af egnethed og hæderlighed er således en generel vurdering af den enkelte
direktørs eller bestyrelsesmedlems personlige kompetencer og forhold, mens en vurdering
af ansvarspådragende forhold i sagens natur må relatere sig til konkrete handlinger i
forbindelse med driften af en finansiel virksomhed, herunder navnlig håndteringen af
konkrete engagementer.
3. finanstilsynets øvrige bemærkninger
finanstilsynets hovedopgave er tilsynet med finansielle virksomheder, herunder banker som
capinordic bank a/s. den centrale tilsynsaktivitet er at overvåge, at virksomhederne har
tilstrækkelig kapital i forhold til de risici, de har påtaget sig (solvenstilsyn). et vigtigt element
heri er i forhold til banker at sikre en holdbar forretningsmodel, og at indskydere og kreditorer
ikke lider tab.
herudover fører finanstilsynet tilsyn med, at finansielle virksomheder overholder gældende
finansiel lovgivning. tilsynsvirksomheden tilrettelægges ud fra det risikobaserede princip om,
at den tilsynsmæssige indsats skal stå i forhold til risikoen for eller skadevirkningerne af
lovovertrædelser, jf. § 344, stk. 3, i lov om finansiel virksomhed.
tilsynsopgaven udføres ved en gennemgang af løbende rapporteringer fra de finansielle
virksomheder og ved fysiske inspektionsbesøg i virksomhederne, jf: § 346, stk. l. i den
forbindelse er virksomhederne forpligtet til at udlevere sådanne oplysninger, som er
nødvendige for finanstilsynets undersøgelser, jf. § 347, stk. 2.
tilsynsbesøg i en bank vil sædvanligvis indebære en gennemgang med særlig fokus på, om
institutterne klassificerer deres kunder korrekt, om institutterne rar identificeret deres svage
kunder, og om der sker en forsvarlig opfølgning på disse, herunder om in titutterne
konstaterer objektiv indikation for værdiforringelse og rar nedskrevet korrekt efter reglerne,
samt om institutterne afsætter tilstrækkelig kapital til at dække deres kreditrisici. desuden
tager finanstilsynet stilling til, om institutterne overholder § 71 i lov om finansiel
virksomhed.
kreditinspektionerne foretages som led i finanstilsynets solvenstilsyn med de finansielle
virksomheder, og formålet hermed er bl.a. at undersøge kreditkvaliteten af institutternes
udlån, herunder om risikoen på instituttets udlån er normal, eller om der er en forhøjet risiko.
i forbindelse med en kreditinspektion udvælger og gennemgår finanstilsynet et antal
engagementer, og ved gennemgangen af de enkelte engagementer klassificerer finanstilsynet
instituttets kunder ud fra finanstilsynets bonitetskategorier. dette sker som et led i
solvenstilsynet og med henblik på at kunne afdække nedskrivningsbehov og
solvensreservationer.
kortlægningen af kreditkvaliteten sker ved, at finanstilsynet for hvert enkelt gennemgået
                                               - 1305 -
engagement tager stilling til kundens bonitet, og kunden tildeles enten karakteren 3 (kunder
med utvivlsom god bonitet), 2a (kunder med normal bonitet), 2b (kunder med visse
svaghedstegn), 2c (kunder med væsentlige svaghedstegn, men uden objektiv indikation for
værdiforringelse (oiv)) eller l (kunder med objektiv indikation for værdiforringelse (oiv)).
finanstilsynets stillingtagen til kundens bonitet sker på baggrund af de oplysninger, som
foreligger for tilsynet under den pågældende inspektion, og karaktergivningen af konkrete
engagementer tager dermed alene højde for dette øjebliksbillede. karakteren for et givet
engagement kan af samme grund ændre sig over sig, hvilket også var tilfældet for
engagementerne i capinordic.
en vurdering og fastlæggelse af kundens bonitet er meget centralt i finanstilsynets arbejde
med at tage stilling til et instituts kreditrisci, risikostyring samt overholdelse af de finansielle
regler på området, og vurderingen af kunderne er et centralt element i tilsynet med
institutternes solvens.
ved en kreditinspektion har finanstilsynet særlig fokus på, om institutterne klassificerer
deres kunder korrekt, om institutterne får identificeret deres svage kunder, og om der sker
en forsvarlig opfølgning på disse, herunder om institutterne konstaterer objektiv indikation
for værdiforringelse og nedskriver korrekt efter reglerne, samt om institutterne afsætter
tilstrækkelig kapital til at dække deres kreditrisici.
kreditinspektionen, herunder karaktergivningen, har ikke til formål at vurdere, hvorvidt
direktionen o. g bestyrelsen konkret måtte have handlet ansvarspådragende i forbindelse
med den oprindelige bevilling af engagementet. en god henholdsvis dårlig karakter er således
alene udtryk for et øjebliksbillede på inspektionstidspunktet.
tilsynsbesøg afsluttes med et møde med bankens bestyrelses, direktion og revisor, hvor
finanstilsynet redegør for de konklusioner, som inspektionen har givet anledning til,
herunder hvilke sanktioner finanstilsynet i den forbindelse finder anledning til at iværksætte
eller træffe afgørelse om. konklusionerne indarbejdes i-en rapport, jf. § 346, stk.
3.”
v. landsrettens begrundelse og resultat
finansiel stabilitets søgsmålskompetence
efter overdragelsesaftalen af 11. februar 2010, indgået i henhold til lov om finansiel stabilitet
§ 8, stk. 2, overdrog banken under konkurs ved kurator boris frederiksen samtlige aktiver til
finansieringsselskabet bortset fra aktiekapital og efterstillet kapital. finansieringsselskabet
blev efterfølgende fusioneret med finansiel stabilitet.
                                              - 1306 -
efter aftalens pkt. 5 omfattede overdragelsen samtlige bankens aktiver på
overdragelsestidspunktet, herunder eventualaktiver. af aftalens pkt. 5.6 fremgår, at
overdragelsen omfattede blandt andet eventuelle erstatningskrav mod bankens ledelse
hidrørende fra handlinger eller undladelser forud for overdragelsestidspunktet.
af aftalens pkt. 12 fremgår, at i det omfang finansieringsselskabet i forbindelse med den
endelige afvikling af virksomheden til finansiel stabilitet kan udlodde et beløb, der er større
end, hvad der svarer til den kapital, som finansiel stabilitet har indskudt i
finansieringsselskabet med tillæg af en markedsbaseret forrentning, reguleres
overdragelsessummen fastsat i medfør af aftalens punkt 11.1, forinden udlodning til finansiel
stabilitet, med et beløb svarende til det overskydende beløb. reguleringsbeløbet udbetales til
banken til fordeling blandt bankens kreditorer og aktionærer i overensstemmelse med
konkurslovens regler.
på denne baggrund finder landsretten, at finansiel stabilitet har kompetence til at indtale
erstatningskrav som sket mod formanden for bestyrelsen, et bestyrelsesmedlem og direktøren
for capinordic bank.
det bemærkes, at der ikke er grundlag for at antage, at den kompetence, der efter det ovenfor
anførte tilkommer finansiel stabilitet, skulle være begrænset i henhold til lov om finansiel
stabilitet. den varetagelse af hensynet til at sikre størst mulig værdi af de overtagne aktiver,
som tilsigtes ved afvikling af pengeinstitutter efter lov om finansiel stabilitet, findes således
også at indebære en kompetence til at anlægge erstatningssag mod en banks tidligere
bestyrelse og direktion. folketingets vedtagelse af bankpakke i og ii kan ikke som anført af
sagsøgte føre til, at staten og dermed finansiel stabilitet må anses for have accepteret risikoen
for tab og dermed ikke skulle have en erstatningsretligt værnet interesse i søgsmålet.
spørgsmålet om, hvorvidt sagsanlægget eventuelt vil kunne medføre et økonomisk negativt
resultat for finansiel stabilitet, kan ikke indebære en begrænsning i selve
søgsmålskompetencen.
generelle bemærkninger om grundlaget for erstatningsansvar
                                             - 1307 -
sagsøgeren har principalt gjort gældende, at årsagen til bankens konkurs var
ansvarspådragende handlinger og undladelser fra de sagsøgtes side, og at de sagsøgte derfor
er erstatningsansvarlige for ethvert tab, der er lidt som følge af bankens konkurs. subsidiært
har sagsøgeren gjort gældende, at de sagsøgte er ansvarlige for det tab, banken har lidt på en
række konkrete låneengagementer og vedrørende salget af capee beviser til ole vagner aps.
hvilke krav, der skal stilles til en debitors økonomiske forhold og dokumentation herfor, for
at en bevilling af et låneengagement kan anses for forsvarlig, beror på en konkret vurdering i
det enkelte tilfælde. det er ikke ved syn og skøn, sagkyndige erklæringer eller udtalelser fra
brancheorganisationer søgt belyst, hvilke krav der generelt kan stilles til et forsvarligt
grundlag for kreditgivning i en bank. landsretten finder, at der bør udvises forsigtighed med
at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, der er udøvet af bankens bestyrelse og direktion
ved bevillingen af et lån. i de tilfælde, hvor en bevilling af et lån eller en anden disposition
foretaget af de sagsøgte har været til fordel for et bestyrelsesmedlem eller et selskab
kontrolleret af denne eller for et andet selskab i capinordic koncernen, finder landsretten dog,
at der må stilles skærpede krav til, at de sagsøgte har sikret, at hensynet til banken ikke blev
tilsidesat.
ved vurderingen af, om bevillingen af et lån har været ansvarspådragende, finder landsretten,
at det forhold, at et låneengagement har været genstand for vurdering fra finanstilsynets side i
forbindelse med tilsynets undersøgelser af banken, må indgå med en ikke ubetydelig vægt i
landsrettens vurdering. finanstilsynet har således været bekendt med en række af de forhold,
der gøres gældende af sagsøgeren som uforsvarlig långivning, herunder oplysninger om
debitorers og kautionisters kapitalforhold og cash flow, sikkerheder for lånet, blandt andet om
disse var baseret på kautioner frem for anden sikkerhed, og i hvilket omfang der var spredning
i værdipapirer stillet som sikkerhed. finanstilsynets karaktergivning må således anses for en
vurdering af lånets bonitet på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed for
finanstilsynet, herunder i hvert fald oplysningerne i kreditindstillingerne. landsretten har
også lagt vægt på revisionens vurdering af låneengagementer og behov for nedskrivning
herpå.
endvidere er tidspunktet for bevillingerne indgået i vurderingen, herunder om bevillingerne er
sket efter finanskrisen, og efter at finanstilsynet den 25. september 2008 havde advaret
                                             - 1308 -
banken om omfattende ejendomseksponering og den 19. december 2008 havde advaret
generelt om manglende nedbringelser trods forringelser af bonitet.
sagsøgerne har på en række punkter gjort gældende, at der er sket overtrædelse af lov om
finansiel virksomhed og regler fastsat i medfør heraf, såsom bankens kreditpolitik. sådanne
mulige overtrædelser indebærer ikke i sig selv, at de ansvarlige for overtrædelsen har pådraget
sig erstatningsansvar. det afgørende er, om overtrædelsen har været årsag til et tab for
banken.
i mange tilfælde er lånebeløb vedrørende engagementer, som skulle bevilges af bestyrelsen,
helt eller delvist udbetalt forud for bestyrelsens afgørelse (efterbevillinger). claus ørskov
eller lasse lindblad har efter det oplyste ikke påtalt eller søgt at forhindre denne praksis, og
de må således anses for at have accepteret den. dette indebærer, at i de tilfælde, hvor
landsretten har anset bevillingen for ansvarspådragende, er claus ørskov og lasse lindblad
erstatningsansvarlige for hele lånet, uanset at lånet eller en del heraf allerede var udbetalt, da
de traf beslutningen.
 det forhold, at et lån er udbetalt forud for bestyrelsens bevilling medfører imidlertid ikke i
sig selv erstatningsansvar. det afgørende er, om bevillingen ud fra det grundlag, der forelå for
de sagsøgte på tidspunktet for bevillingen, må anses for uforsvarlig. hvis det ikke på det
grundlag, der forelå for bestyrelsen, var ansvarspådragende at bevilge lånet, vil der ikke være
årsagssammenhæng mellem udbetalingen af lånet før bevillingen og et eventuelt tab. disse
lån må undergives samme erstatningsretlige vurdering som de øvrige låneengagementer.
sagsøgeren har gjort gældende, at lasse lindblad ved sin indblanding i bankens daglige drift
har handlet i strid med lov om finansiel virksomhed § 73, hvorefter hvervet som
bestyrelsesmedlem i en bank ikke kan forenes med hvervet som bankens direktør. efter
bevisførelsen, herunder lasse lindblads egen forklaring, indholdet af hans e-mail
korrespondance med bankens kunder og med henrik juul og michael mikkelsen, og efter
forklaringerne fra navnlig michael mikkelsen, martin hjort hansen og tina jørgensen må det
lægges til grund, at lasse lindblad i flere tilfælde spillede en meget aktiv rolle i forbindelse
med forhandlingen med kunder om låneengagementer og vilkårene herfor. efter
forklaringerne fra michael mikkelsen, martin hjort hansen og tina jørgensen og efter
                                             - 1309 -
formuleringen af lasse lindblads e-mails til kunder og til henrik juul og michael mikkelsen
må det endvidere lægges til grund, at lasse lindblad i flere tilfælde har givet besked til
banken om bevilling af lån på en måde, der af de ansatte måtte forstås som en ordre om, at et
lån skulle bevilges på bestemte vilkår. efter de nævnte ansattes forklaringer må det endvidere
lægges til grund, at kulturen i banken har været sådan, at det har været meget vanskeligt at
sige lasse lindblad imod.
det forhold, at beslutningen om at bevilge et lån reelt må anses for truffet af lasse lindblad
eller det forhold, at han på anden måde har påvirket beslutningsprocessen, er imidlertid ikke i
sig selv ansvarspådragende. det afgørende er, om det på grundlag af de oplysninger, der
forelå på tidspunktet for bevillingen, var forsvarligt at bevilge lånet.
landsretten har for hvert af de engagementer, hvor sagsøgerne gør gældende, at der er lidt et
tab, foretaget en konkret vurdering af, om en eller flere af de sagsøgte kan pålægges
erstatningsansvar. vurderingen er foretaget for hver enkelt af de sagsøgte på grundlag af den
enkelte sagsøgtes viden om engagementet og medvirken til bevillingen. ved vurderingen af,
om lasse lindblad kan gøres ansvarlig for et låneengagement, der efter landsrettens
vurdering har været uforsvarligt, og som er bevilget af henrik juul, indgår det ovenfor anførte
om den rolle, lasse lindblad har haft i banken.
landsrettens vurdering fremgår af nedenstående afsnit vedrørende hvert enkelt engagement.
tabsopgørelsen
i de tilfælde, hvor landsretten er nået frem til, at de sagsøgte har handlet erstatningsretligt
ansvarspådragende ved bevilling af et lån, skal bankens tab opgøres. der er mellem
sagsøgeren og de sagsøgte uenighed om, hvordan dette tab opgøres.
tabsopgørelsen må efter almindelige erstatningsretlige principper ske således, at sagsøgeren
stilles som om, det uforsvarlige lån ikke var blevet bevilget. det indebærer, at tabet skal
opgøres som det samlede beløb, banken har udbetalt, med fradrag af det samlede beløb, der er
indbetalt af kunden til banken. var det uforsvarlige lån ikke blevet bevilget, havde banken
ikke haft indtægter i form af renter og gebyrer på lånet, og sagsøgeren kan derfor ikke
                                            - 1310 -
afskrive indbetalingerne på renter og gebyrer, således som det er gjort gældende af
sagsøgeren. sagsøgerens opgørelsesmetode ville således medføre, at sagsøgeren får erstattet
en fortjeneste, som banken ikke ville have haft, hvis det uforsvarlige lån ikke var bevilget.
der er ikke oplyst om indtægter, der kunne være opnået af banken eller udgifter, der kunne
være sparet, hvis banken ikke havde bevilget de uforsvarlige udlån. landsretten tiltræder
således på dette punkt de sagsøgtes beregningsmetode for opgørelsen af tabet.
sagsøgeren har erklæret, at de sagsøgtes opgørelser af tabet på de enkelte engagementer
beregnet som forskellen mellem det udbetalte beløb og summen af indbetalingerne talmæssigt
kan lægges til grund bortset fra et beløb på 8 mio. kr. vedrørende engagementet med
centerplan allokton. landsretten har derfor lagt disse opgørelser til grund ved opgørelsen af
tabet.
i det opgjorte tab skal endvidere fratrækkes det indvundne provenu fra sikkerheder, herunder
kautioner.
herudover har de sagsøgte gjort gældende, at der skal ske fradrag for en række
følgeforretninger eller afledte forretninger i form af provisioner, kommissioner, fees m.v.
blandt andet for at tilrettelægge omstruktureringer og bistå ved børsnoteringer m.v.
som anført skal erstatningen opgøres således, at sagsøgeren er stillet som om, det uforsvarlige
lån ikke var bevilget. i det omfang det må lægges til grund, at banken ikke ville have
modtaget en indtægt, hvis det uforsvarlige lån ikke var bevilget, og den pågældende indtægt
er tilstrækkeligt dokumenteret, finder landsretten, at indtægten kan fradrages i det opgjorte
tab. om disse betingelser er opfyldt, har landsretten taget stilling til ved de engagementer,
hvor det er relevant. der er i den forbindelse ligeledes taget stilling til, om et opgjort overskud
vedrørende et engagement kan fradrages i tabet på et andet engagement.
i de sagsøgtes opgørelse over beløb, der skal fratrækkes tabet, indgår ved flere engagementer
en post med betegnelsen ”negativ nettoindbetaling”. denne post stammer fra sagsøgerens
tabsopgørelse og er en følge af, at sagsøgeren har opgjort tabet til den fulde saldo på
engagementet, dog begrænset til det maksimale udbetalte beløb, hvor den ”negative
                                            - 1311 -
nettoindbetaling” svarer til forskellen mellem saldo og maksimalt udbetalt beløb i de tilfælde,
hvor saldoen overstiger det maksimalt udbetalte beløb. da landsretten som anført lægger de
sagsøgtes beregningsmetode til grund for tabsopgørelsen, skal der ikke foretages fradrag for
”negativ nettoindbetaling”.
de sagsøgte har endelig gjort gældende, at sagsøgeren i en række tilfælde ikke har opfyldt sin
tabsbegrænsningspligt. landsretten har taget stilling til dette spørgsmål ved de engagementer,
hvor det er relevant.
de tabsgivende engagementer
eurotrust/olicom og relaterede engagementer
eurotrust/olicom
sagsøgeren har ikke gjort noget tab gældende vedrørende bankens engagement med
eurotrust. derimod har sagsøgeren opgjort et tab på 77.197.812,32 kr. vedrørende bankens
engagement med olicom.
der er enighed mellem parterne om, at årsagen til, at banken ikke led tab på engagementet
med eurotrust, er, at engagementet blev nedbragt som følge af eurotrust/olicom
transaktionen, hvorved eurotrusts ejendomsaktiviteter blev videresolgt til csv invest,
hvorefter disse aktiviteter blev videresolgt til olicom, bortset fra aktiverne i den såkaldte
”lykkepose”, der blev overdraget til c2 invest, og hvor banken samtidig bevilgede lån til
olicom.
dette afsnit behandler spørgsmålet om de sagsøgtes erstatningsansvar for de lån, der blev
bevilget til eurotrust og til olicom. spørgsmålet om erstatningsansvar for lån bevilget til
finansiering af aktiverne i ”lykkeposen” er behandlet under afsnittene om bevilling af lån til
henholdsvis alpen holidays og fussing & hjermind. spørgsmålet om erstatningsansvar for
de lån, der blev bevilget til bankens kunders tegning af aktier i olicom er behandlet under
afsnittene om bevilling af lån til henholdsvis per bram nielsen/bram gruppen og synerco.
                                            - 1312 -
afgørende for, om de sagsøgte har pådraget sig et erstatningsansvar for det tab, der er lidt på
bankens lån til olicom, er for det første, om lånene til olicom afværgede et tab på
engagementerne med eurotrust, der er større, end det tab, banken led på engagementerne
med olicom, og om lånene til olicom var nødvendige for at afværge disse tab, idet tabet ikke
kunne have været afværget på anden vis. hvis det lægges til grund, at lånene til olicom
medførte, at banken led et mindre tab end det, der ellers ville være lidt på lånene til
eurotrust, og dette ikke kunne være opnået på anden måde, vil de sagsøgte kun være
erstatningsansvarlige, hvis deres bevilling af lån til eurotrust i sig selv var
ansvarspådragende.
størrelsen af tabet på lånene til olicom og sammenhængen med et undgået tab på lånene til
eurotrust
som beskrevet i afsnittet om tabsopgørelsen finder landsretten, at tabet som anført af de
sagsøgte skal opgøres som forskellen mellem det udbetalte beløb og de samlede indbetalinger.
landsretten lægger således de sagsøgtes opgørelse af tabet på lånene til olicom til
56.666.475,24 kr. til grund. herfra skal som anført i afsnittet om tabsopgørelsen trækkes
indtægter, der ikke kunne have været opnået, hvis de pågældende lån ikke var bevilget.
banken har ubestridt opnået et honorar på 46,8 mio. kr. for gennemførelsen af
eurotrust/olicom transaktionen.
lasse lindblad har om bankens bevilling til olicom forklaret, at det ”selvsagt [lå] i kortene,
at banken skulle bevilge en kredit til olicom for, at det hele skulle hænge sammen.
investment afdelingen havde selv analyseret de enkelte projekter, identificeret kapitalbehovet
og løsningen herpå.”
niels kryger andersen har i overensstemmelse hermed forklaret, at ”det er rigtigt, at den
store oversigt over projekter, som hans afdeling lavede, indikerede likviditetsbehovet både på
kort og lang sigt, så det kunne give en idé om kapitalbehovet, og det så man også på ved
gennemførelsen af transaktionen. det blev derfor aftalt, at olicom skulle tilføres 100 mio. kr.”
                                            - 1313 -
endvidere har michael mikkelsen forklaret, at det ”lå jo i den transaktion, der allerede var
gennemført, og det virkede også fornuftigt nok, at bevillingen blev givet, da bankens
eksponering mod eurotrust blev nedbragt.”
det må således lægges til grund, at bevillingen af lån til olicom var en nødvendig
forudsætning for, at transaktionen kunne gennemføres, og at banken kunne oppebære
honoraret på de 46,8 mio. kr. sagsøgeren har således heller ikke nærmere redegjort for,
hvordan transaktionen kunne have været gennemført uden bevilling af et lån.
det samlede tab på lånene til olicom udgør således højst ca. 10 mio. kr., idet landsretten ikke
har fundet det nødvendigt at tage stilling til de øvrige afledte indtægter, der er gjort gældende
af de sagsøgte.
sagsøgeren er som nævnt enig i, at eurotrust/olicom transaktionen forhindrede et tab på
engagementet med eurotrust. det er usikkert, hvor stort et tab, der ville være lidt på
eurotrust, hvis transaktionen ikke var gennemført. ved transaktionen blev der overført ca.
115,8 mio. kr. til eurotrusts konto i banken til nedbringelse af engagementet. i forbindelse
med transaktionen blev der imidlertid bevilget en facilitet til eurotrust på 65 mio. kr.
forskellen på størrelsen af gælden til banken efter transaktionen i forhold til gældens
størrelse forud for transaktionen på ca. 138,3 mio. kr. udgør således ca. 73,3 mio. kr.
størrelsen af det afværgede tab på engagementet med eurotrust kan imidlertid ikke opgøres
alene på grundlag af forskellen på lånets størrelse før og efter transaktionen med olicom, idet
der tillige skete ændringer i bankens sikkerheder. ifølge bankens opgørelser var
blancoandelen forud for transaktionen 121 mio. kr. ud af et lån på 138,3 mio. kr. og efter
transaktionen 65 mio. kr. ud af et lån på 65 mio. kr. sagsøgeren har opgjort nedbringelsen af
blancoandelen af lånet til eurotrust som følge af eurotrust/olicom transaktionen til 40 mio.
kr. der skete således en betydelig nedbringelse af såvel den absolutte størrelse af lånet til
eurotrust som den del af lånet, der var blanco, uanset om man for så vidt angår blancodelen
anvender bankens eller sagsøgerens opgørelse. på denne baggrund finder landsretten det
ubetænkeligt at lægge til grund, at der – hvis nedbringelsen af lånet ved eurotrust
/olicom transaktionen ikke var sket – var lidt et tab på eurotrust, der oversteg 10 mio. kr. og
dermed tabet på engagementet med olicom.
                                            - 1314 -
sagsøgeren har bestridt, at denne transaktion var nødvendig for at nedbringe engagementet
med eurotrust og dermed afværge et tab. sagsøgeren har imidlertid ikke nærmere redegjort
for, hvordan det uden denne transaktion ville have været muligt at nedbringe engagementet.
michael mikkelsen har om sammenhængen mellem nedbringelsen af lånet til eurotrust og
bevillingen til olicom forklaret, at ”selve eurotrust/olicom transaktionen gav for ham god
mening isoleret set. det var at ”få en ny hest for kærren”. eurotrust kunne formentlig ikke
overleve uden denne transaktion, og olicom havde en mulighed for at køre projektet videre.
… sammenhængen med nedbringelsen af eurotrust engagementet var en afgørende
forudsætning for bevillingen. han tror ikke, at man ville have bevilget lånet til olicom
isoleret set”.
transaktionen med olicom, der fandt sted i juni 2008, blev gennemført efter, at eurotrust
forgæves havde forsøgt at afhænde sine ejendomsaktiviteter gennem carnegie. bo kristensen
har herom forklaret blandt andet, at ”carnegies salgsbestræbelser gik ikke så godt. krisen
begyndte at kradse i begyndelsen af 2008. de lavede en del præsentationer over for
potentielle købere, men det var vanskeligt for en køber at få lånefinansieret et køb af en
virksomhed, der hvilede på en fremtidig indtjening. han har aldrig set et marked forsvinde så
hurtigt. det skete på 3-4 måneder i det første halvår af 2008. så engagerede de capinordic, da
carnegie ikke kunne hjælpe”.
når disse forklaringer sammenholdes med det forhold, at eurotrust gik i betalingsstandsning
i november 2008 og senere konkurs, finder landsretten ikke grundlag for at antage, at
engagementet med eurotrust kunne have været nedbragt og et tab dermed afværget, uden at
banken bevilgede et nyt lån til køberne af de aktiviteter, der blev afhændet fra eurotrust,
således som det skete ved transaktionen med olicom.
landsretten lægger således til grund, at bankens bevilling af lån til olicom var nødvendig for
at afværge et tab på engagementet med eurotrust, der var større end det tab, der blev lidt på
engagementet med olicom. de sagsøgte har derfor ikke handlet ansvarspådragende ved at
bevilge lån til olicom. derimod er det nødvendigt at tage stilling til, om de oprindelige
bevillinger af lån til eurotrust var ansvarspådragende.
                                              - 1315 -
bevillingerne til eurotrust
det første lån til eurotrust var på 100 mio. kr. og blev bevilget på bestyrelsesmødet den 3.
oktober 2006. efterfølgende blev lånet forhøjet med 40 mio. kr. i august 2007 og yderligere
23,3 mio. kr. den 20. maj 2008. herefter blev lånet nedbragt ved eurotrust/olicom
transaktionen, og de efterfølgende lånebevillinger medførte ikke tab. det afgørende for, om de
sagsøgte er erstatningsansvarlige for det tab, der blev lidt på engagementet med olicom er
således, om lånebevillingerne i perioden oktober 2006 til maj 2008 var ansvarspådragende.
efter de afgivne forklaringer fra lasse lindblad og claus ørskov sammenholdt med
indholdet af kreditindstillingen, herunder den projektanalyse, der er indeholdt heri, må det
lægges til grund, at lånene navnlig blev ydet på grundlag af eurotrusts betydelige egenkapital
og på baggrund af forventningerne til eurotrusts indtjening på de vindmølleprojekter, der
skulle finansieres ved lånet.
i den første kreditindstilling til brug for bevillingen af 3. oktober 2006 er eurotrusts
egenkapital opgjort efter en urevideret balance til 1,466 mia. kr. det senere reviderede
regnskab angiver egenkapitalen til 1,315 mia. kr. og afviger dermed relativt set ikke fra den
ureviderede balance i en sådan grad, at dette kan tillægges betydning ved vurderingen af
lånets forsvarlighed.
at eurotrust havde en meget betydelig værdi understøttes af de eksterne vurderinger, der er
foretaget, herunder af west hill, der i november 2006 vurderede eurotrust til en værdi af ca.
527 mio. us $, og cenkos securities ltd., der i oktober 2007 estimerede eurotrusts
ejendomsportefølje til en værdi af 388 mio. euro, og de meget betydelige kapitalindskud i
selskabet i denne periode fra eksterne investorer, herunder invesco perpetual, morgan stanley
og blue crest.
finanstilsynet påpegede ved gennemgangen af bankens engagementer i 2007, hvor
engagementet fik karakteren 2 b svarende til ”kunder med visse svaghedstegn”, at
engagementet som helhed indeholdt et betydeligt risiko- og følsomhedselement.
finanstilsynet anførte imidlertid samtidig, at vindmøllemarkedet syntes at være inde i en
positiv udvikling, hvorfor belåning af selve vindmøllerne reelt udgjorde en kapitalreserve.
                                              - 1316 -
at der var tale om et risikabelt engagement følger endvidere af det negative cash flow, som
blandt andet er beskrevet i kreditindstillingen til brug for bevillingen af låneforhøjelsen i
august 2007.
der er i forbindelse med behandlingen af lånesagen i banken begået flere fejl. det gælder for
det første i relation til aktierne i europe vision plc., hvor den optionsaftale, der ifølge
kreditindstillingen af 3. oktober 2006 skulle dokumenteres inden etablering af engagementet,
ikke blev dokumenteret. der er imidlertid ikke påvist omstændigheder, der tyder på, at denne
optionsaftale har påvirket forløbet af engagementet.
endvidere er der i kreditindstilling af 20. februar 2008 medtaget forkerte oplysninger om
eurotrusts resultat i regnskabsåret 2006/2007. da denne kreditindstilling fører til, at
bestyrelsen godkender en nedbringelse af kreditten og en påbegyndelse af salg af aktierne i
europevision, kan det imidlertid ikke lægges til grund, at de forkerte oplysninger konkret har
påvirket forløbet af låneengagementet.
de forkerte oplysninger om eurotrusts resultat mv. pr. 30. juni 2007 er gentaget i
kreditindstillingen af 14. april 2008, der dannede grundlag for efterbevillingen af en
forhøjelse af engagementet med 23,3 mio. kr. da denne kreditindstilling tillige indeholder de
korrekte oplysninger om eurotrusts regnskabstal for 2. halvår 2007, er der imidlertid ikke
grundlag for at antage, at de forkerte oplysninger har påvirket bevillingen.
landsretten finder det således ikke godtgjort, at der i banken er begået fejl, der har haft
betydning for bevillingerne af lån til eurotrust eller i øvrigt for forløbet af engagementet.
efter en samlet vurdering finder landsretten ikke, at det kan anses for ansvarspådragende for
de sagsøgte at have ydet lån til eurotrust som sket. uanset at der har været tale om et
engagement forbundet med en betydelig risiko, finder landsretten således ikke, at det har
været uforsvarligt for banken at påtage sig denne risiko. landsretten har herved navnlig lagt
vægt på de eksterne vurderinger af eurotrust og de betydelige eksterne investeringer i
selskabet. landsretten har endvidere lagt vægt på, at banken i kreditindstillingerne har
foretaget en analyse af de risici, der har været forbundet med blandt andet det negative cash
flow i selskabet og søgt at tage højde herfor, herunder ved løbende tilpasninger af sikkerheder
                                            - 1317 -
mv. endelig har landsretten lagt vægt på, at en væsentlig årsag til eurotrusts økonomiske
problemer fra og med sommeren 2008 og den senere betalingsstandsning og konkurs, var
finanskrisen og roskilde banks økonomiske vanskeligheder, som de sagsøgte ikke kunne
forudse, da engagementet blev påbegyndt.
landsretten finder herefter ikke, at de sagsøgte er erstatningsansvarlige for det tab, der blev
lidt som følge af bevillingerne til eurotrust og olicom.
de sagsøgte frifindes derfor vedrørende disse engagementer.
fussing og hjermind ejendomme a/s (fussing og hjermind)
henrik juul bevilgede den 27. maj 2008 en garanti på 10 mio. kr. for fussing og hjerminds
køb af ejendommen ølby centervej 65.
michael mikkelsen har forklaret, at han havde møde med fussing og hjermind, og at han
ikke havde kendskab til, at ejendommen var ejet af c2 invest aps (”lykkeposen”). der er
således ikke grundlag for at antage, at hensynet til dette selskab har haft indflydelse på
kreditvurderingen.
garantien blev bevilget på grundlag af en revideret årsrapport for 2006 og en urevideret
resultatopgørelse og balance for 2007 for fussing og hjermind. der var stillet personlig
selvskyldnerkaution fra søren fussing og steffen hjermind, som var ejere af selskabet, og der
var uigenkaldelig transport i købesummen.
der blev ikke foretaget nogen vurdering af ejendommen, men henset til, at brf kredit senere
bevilgede et lån i ejendommen på 7 mio. kr., svarende til 70 % af ejendomsværdien, er det
ikke grundlag for at antage, at en vurdering ville have medført en ændring af den værdi på 10.
mio. kr. svarende til garantibeløbet, der må antages at have ligget til grund for
kreditindstillingen.
kreditindstillingen fremhæver alene forholdet mellem omsætningsaktiver og kortfristede
gældsforpligtelser i 2006, uanset at det fremgår af den ureviderede balance for 2007, at den
                                               - 1318 -
kortfristede gæld er væsentligt forøget. uanset dette forhold finder landsretten dog ikke
tilstrækkeligt grundlag for at anse bevillingen af garantien for ansvarspådragende. landsretten
har herved lagt vægt på oplysningerne om fussing og hjerminds egenkapital og resultat før
skat, at selskabets ejere tillige personligt kautionerede for engagementet, og at bankens risiko
alene var forskellen mellem garantiens størrelse og den realkreditfinansiering, der kunne
opnås. i vurderingen indgår tillige, at bevillingen af garantien skete før finanstilsynets
gennemgang af bankens ejendomsrelaterede engagementer og de advarsler, der er indeholdt i
finanstilsynets breve til banken af 24. juni 2008 og 25. september 2008.
henrik juuls bevilling af en kredit på 10 mio. kr. den 28. august 2008 var en nødvendig følge
af den tidligere bevilgede garanti og er som følge heraf ikke ansvarspådragende. det er ikke
godtgjort, at der i den efterfølgende håndtering af engagementet er begået fejl, der har haft
betydning for bankens tab på engagementet.
som følge heraf frifindes de sagsøgte for erstatningskravet vedrørende dette engagement.
alpen holidays ferienhäuser gmbh (alpen holidays)
bestyrelsen bevilgede den 24. februar 2009 på grundlag af kreditindstilling af 1. februar 2009
underskrevet af henrik juul et lån på 48.425.000 kr. svarende til 6,5 mio. euro til alpen
holidays, som ejede hotel steinplatte i østrig. formålet var indfrielse af øvrige kreditorer i og
løbende drift af hotellet, indtil det blev solgt.
lånet blev bevilget på et tidspunkt, hvor ejendomsmarkedet var påvirket af finanskrisen, og
efter at finanstilsynet den 25. september 2008 havde advaret banken om omfattende
ejendomseksponering og den 19. december 2008 havde advaret generelt om manglende
nedbringelser trods forringelser af bonitet.
knud larsen har som vidne forklaret, at det på dette tidspunkt var vanskeligt for købere af
hoteller at få finansiering, og at det satte tingene i stå. det må således lægges til grund, at
bankens forudsætninger om et hurtigt salg af hotellet var vanskelige at opfylde. forud for
lånet var såvel henrik juul som lasse lindblad gennem møder og e-mail korrespondance
med bo kristensen orienteret om, at hotellet var nødlidende, idet der blandt andet var
                                             - 1319 -
problemer med betalingen af vareleverandører til hotellet, og driftskreditten i bank austria
var overtrukket. af kreditindstillingen fremgår, at såvel egenkapital som resultat af primær
drift var negative. der forelå ikke nogen vurdering af hotellet, idet det i kreditindstillingen
anføres, at den samlede investeringssum på 16.975.000 euro må lægges til grund som den
mindste samlede værdi af hotellet efter færdiggørelse af igangværende byggeri. det er
endvidere anført, at mulige købere har budt 18 mio. euro for hotellet. der er hverken
dokumentation for købstilbud eller for den oplyste investeringssum, og under hensyn til den
tinglyste førsteprioritet til bank austria på 11,9 mio. euro, som fremgår af kreditindstillingen,
må det have stået bestyrelsen klart, at det måtte være særdeles usikkert, om et salg af hotellet
kunne dække bankens lån på 6,5 mio. euro.
at hotellets værdi, og dermed muligheden for at få dækket bankens tilgodehavende, var
behæftet med betydelig usikkerhed, understøttes af de vurderinger, der senere blev foretaget
af knud larsen, og det forhold, at hotellet i februar 2011 blev solgt uden dækning til banken.
af lånet til alpen holidays på 48.425.000 kr. blev i alt ca. 22 mio. kr. anvendt til direkte eller
indirekte indfrielse af tilgodehavender i andre selskaber i capinordic koncernen. som anført i
det generelle afsnit om grundlaget for erstatningsansvar må det ved vurderingen af en
disposition, der begunstiger andre selskaber i koncernen, stilles skærpede krav til bankens
ledelses sikring af hensynet til banken. det er ikke af de sagsøgte godtgjort, at ydelse af et lån
til indfrielse af engagementer i andre koncernselskaber var i bankens interesse. at bevillingen
var påvirket af hensynet til andre koncernselskaber understøttes dels af lasse lindblads
forklaring om, at ”tanken var, at en styrkelse af koncernen også var en styrkelse af banken”,
dels af bo kristensens e-mail til lasse lindblad af 28. januar 2009 om indfrielse af blandt
andre a.o. holding og af gæld til c2 invest.
at hensynet til banken ikke i tilstrækkelig grad blev varetaget ved kreditbehandlingen af dette
låneengagement understøttes endvidere af michael mikkelsens forklaring om, at værdien af
hotellet blev fastsat ud fra ”reverse engineering”, og at lånet ikke var bankmæssigt korrekt,
idet det øgede bankens eksponering. martin hjort hansen har tilsvarende forklaret, at ”det
var hans indtryk, at det var besluttet på forhånd, at denne bevilling skulle gives, og så skulle
de så arbejde baglæns og få det hele til at passe.”
                                              - 1320 -
landsretten finder under disse omstændigheder, at henrik juul har handlet ansvarspådragende
ved at indstille lånet til bevilling og ved at udbetale størstedelen af lånet forud for bestyrelsens
bevilling, og at lasse lindblad har handlet ansvarspådragende ved at bevilge det.
i modsætning til lasse lindblad og henrik juul har claus ørskov ikke deltaget i de
indledende drøftelser med bo kristensen, og hans ansvar skal derfor bedømmes alene på
grundlag af de oplysninger, der fremgår af kreditindstillingen, og de oplysninger, der er givet
på bestyrelsesmødet. ud fra kreditindstillingens oplysninger om hotellets vanskelige
økonomiske situation, den manglende dokumentation for hotellets værdi samt claus ørskovs
egen forklaring om, at han mener, at henrik juul sagde, at man havde indfriet
mellemregninger i andre koncernselskaber, finder landsretten, at også claus ørskov har
handlet ansvarspådragende ved at medvirke til bevillingen uden at sikre et forsvarligt
grundlag for vurderingen af hotellets værdi, og at bevillingen ikke begunstigede andre
koncernselskaber på bankens bekostning.
de sagsøgte har gjort gældende, at banken ikke ville have lidt tab på engagementet, hvis det
købstilbud på 15 mio. euro, som bo kristensen har forklaret om, var blevet accepteret.
allerede fordi det ikke er godtgjort, at der blev fremsat et sådant tilbud af en køber, der havde
evne og vilje til at opfylde det, kan dette ikke føre til et andet resultat.
efter de sagsøgtes beregningsmetode kan tabet opgøres til 47.480.604,54 kr. herfra skal
trækkes de 7.235.187,33 kr., der blev anvendt til indfrielse af lånet til dansk anlægsinvest, og
de 4.312.168,13 kr., der blev anvendt til at nedbringe lånet til volleshave holding, idet der
ikke skal fratrækkes de 3,1 mio. kr., der blev overført til engagementet med volleshave
holding for derefter samme dag at blive overført til capinordic holding. endvidere skal
fratrækkes de 16.072,68 euro svarende til 120.545,10 kr., der er modtaget i dividende fra
alpen holidays konkursbo.
landsretten finder det ikke godtgjort, at bevillingen af lånet til alpen holidays har været
nødvendig for at kunne oppebære de beløb, der er angivet i sagsøgtes opgørelse over
følgeforretninger, som angiveligt vedrører eurotrust og aktivgruppen, og som angiveligt
vedrører 2007 og 2008 og dermed i givet fald må være oppebåret før bevillingen til alpen
                                             - 1321 -
holidays. som anført i afsnittet om tabsopgørelsen kan der ikke ske fradrag for ”negativ
nettoindbetaling”.
det samlede erstatningskrav kan således opgøres til 35.812.703,98 kr. i dette engagement.
claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul skal derfor in solidum betale 35.812.703,98 kr.
i erstatning vedrørende dette engagement.
 synerco aps, dansk anlægsinvest a/s og volleshave holding aps
(synerco, dansk anlægsinvest, volleshave holding)
kåre breinholt bevilgede den 5. december 2006 tre lån på hver 7 mio. kr. til henholdsvis
synerco, dansk anlægsinvest og volleshave holding. lånene blev godkendt af bestyrelsen
ved en efterbevilling den 21. december 2006. sagsøgeren har frafaldet at gøre ansvar
gældende vedrørende disse engagementer overfor henrik juul.
lånene var sikret ved krydskautioner fra de tre selskaber. ved finanstilsynets undersøgelse af
banken i juni 2007 fik engagementerne med dansk anlægsinvest og volleshave holding
karakteren 2 a, svarende til ”kunder med normal bonitet”, mens engagementet med synerco
fik karakteren 2 b svarende til ”kunder med visse svaghedstegn”. engagementet med synerco
var imidlertid på tidspunktet for finanstilsynets vurdering på 128 mio. kr., hvoraf 52 mio. kr.
var blanco. det oprindelige lån til synerco på 7 mio. kr. kan således ikke antages at have haft
en dårligere bonitet end engagementerne med dansk anlægsinvest og volleshave holding,
idet de tre engagementer er baseret på kautioner fra de samme selskaber.
under hensyn til de oplysninger om egenkapital og resultat før skat vedrørende navnlig
synerco, men også dansk anlægsinvest, som fremgår af kreditindstillingerne, og som
understøttes af finanstilsynets vurdering af engagementernes bonitet, finder landsretten ikke,
at det kan anses for ansvarspådragende at bevilge lånene. det forhold, at der som anført i
kreditindstillingerne var tale om næsten 12 måneder gamle regnskabsoplysninger kan ikke
føre til andet resultat, idet det må lægges til grund, at lasse lindblad som forklaret af peter
forchhammer i retten i lyngby havde et indgående kendskab til synerco og således havde
den fornødne indsigt til at vurdere grundlaget for de positive forventninger til resultatet for
                                             - 1322 -
2006, som er anført i kreditindstillingen. det bemærkes, at forventningerne om et positivt
resultat for synerco for 2006 også blev opfyldt. finanstilsynets vurdering af lånenes bonitet
understøtter, at bevillingen på grundlag af kautioner ikke var uforsvarlig.
lånet til dansk anlægsinvest blev indfriet, og lånet til volleshave holding blev delvist
indfriet ved engagementet med alpen holidays. da bevillingen af de pågældende lån som
anført ikke var ansvarspådragende, kan de beløb, der er anvendt til indfrielsen, fratrækkes i
det tab vedrørende alpen holidays, for hvilket de sagsøgte er pålagt erstatningsansvar.
overførelsen af beløbet 3,1 mio. kr. fra volleshave holdings konto til capinordic a/s angår
de 3,1mio. kr. af bevillingen til alpen holidays, som blev overført til volleshave holding for
derefter samme dag at blive overført til capinordic a/s, og som de sagsøgte er fundet
erstatningsansvarlige for vedrørende engagementet med alpen holidays.
som følge heraf er de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad ikke erstatningsansvarlige
vedrørende engagementerne med dansk anlægsinvest og volleshave holding.
der er ikke lidt tab vedrørende de lån, der efterfølgende blev ydet til synerco, bortset fra det
tab, som er en følge af, at 6 mio. kr. i henhold til aftalen af 6. oktober 2008 mellem dka
administration, synerco og polinvest blev overført til dka administration i stedet for til
banken og derefter til forstædernes bank. aftalen var til gavn for dka administration og
dermed lasse lindblad som igennem dka consult ejede 80 % af anparterne i dette selskab,
idet han dermed opnåede, at forstædernes bank frafaldt pant i aktierne i polinvest og
begrænsede pant i synercos gæld til polinvest, som var overdraget til dka administration.
uanset at lasse lindblad ikke har deltaget i koncipering og underskrift af aftalen af 6.
oktober 2008, må det efter hans egen forklaring om de forhandlinger, der blev ført forud for
aftalen, lægges til grund, at han deltog i forhandlinger om en løsning på de problemer, der var
opstået som følge af forstædernes banks pant i aktierne i polinvest, og at han medvirkede til,
at aftalen om overførsel af de 6 mio. kr. til dka administration blev indgået. efter peter
forchhammers forklaring i retten i lyngby og hans udtalelser i pressen den 2. oktober 2008
må det lægges til grund, at synerco på dette tidspunkt var insolvent, og at lasse lindblad
vidste eller burde vide dette.
                                              - 1323 -
claus ørskov har forklaret, at han kendte peter forchhammers udtalelser i pressen den 2.
oktober 2008 om, at han ”gav op”, og at baggrunden for aftalen med dka administration
var, at ”synerco kunne komme ud af klemmen”. han var endvidere bekendt med, at årsagen
til problemet var, at synerco havde solgt aktier, der efterfølgende viste sig at være pantsat. på
denne baggrund lægger landsretten til grund, at ørskov må have indset, at synerco var i
alvorlige økonomiske vanskeligheder.
de sagsøgte har gjort gældende, at synerco i stedet uden særlig bevilling kunne have trukket
de 6 mio. kr. fra sin kreditramme i banken. under hensyn til synercos økonomiske
vanskeligheder på dette tidspunkt og bankens kendskab hertil må det have formodningen
imod sig, at banken var afskåret fra at forhindre et sådant træk på kreditten. dette
understøttes af, at banken anså det for nødvendigt udtrykkeligt at tiltræde aftalen om
overførsel af de 6 mio. kr. til dka administration.
efter det ovenfor anførte finder landsretten herefter, at lasse lindblad må have indset, at der
var en betydelig risiko for, at aftalen ville medføre et tab for banken, og at han derfor har
handlet ansvarspådragende. ligeledes findes claus ørskov at have handlet ansvarspådragende
ved at indgå en aftale om overførsel af 6 mio. kr., som ellers tilkom banken, til et selskab,
hvis hovedanpartshaver var et selskab ejet af et af bankens bestyrelsesmedlemmer, uden at
aftalen indebar nogen modydelse til banken, og uden at sikre sig mod, at banken led tab ved
synercos eventuelle senere konkurs.
tabet skal i overensstemmelse med det af de sagsøgte anførte opgøres således, at banken er
stillet som om den ansvarspådragende handling, dvs. aftalen om overførsel af 6 mio. kr. til
dka administration, ikke var sket. var denne overførsel ikke sket, havde banken opnået
dækning for 6 mio. kr. mere af sit engagement med synerco, og tabet er derfor 6 mio. kr. der
kan derfor ikke ske fradrag for betalte renter og gebyrer mv. eller for eventuelle
følgeforretninger, der har været en følge af låneengagementet med synerco, idet disse beløb
også ville være modtaget uden overførslen af de 6 mio. kr. til dka administration.
claus ørskov og lasse lindblad skal herefter in solidum betale 6 mio. kr. i erstatning
vedrørende engagementet med synerco.
                                            - 1324 -
konkursboerne vedrørende synerco og peter forchhammer er endnu ikke afsluttet. da claus
ørskov og lasse lindblad kun er fundet erstatningsansvarlige for en del af det tab, banken
har lidt på engagementet med synerco, vil sagsøgeren være berettiget til at afskrive en
eventuel dividende på den del af tabet, der ikke kan gøres gældende over for de sagsøgte, og
der opstår derfor ikke spørgsmål om de sagsøgtes eventuelle indtræden i kravet på dividende.
adr nr. 1904 aps (adr)
sagsøger har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er ansvarlige
for et tab på 13.577.339,42 kr. vedrørende en bevilling på 20 mio. kr. foretaget af bestyrelsen
den 6. februar 2007, en forhøjelse af kreditten på 500.000 kr. foretaget af henrik juul den 5.
juni 2007 og en forhøjelse af engagementet med 4,6 mio. kr. efterbevilget af bestyrelsen den
30. maj 2008.
bestyrelsens bevilling af 6. februar 2007 på 20 mio. kr. var betinget af, at der blev indhentet
en vurderingsrapport vedrørende ejendommen nyropsgade, hvori der blev tilbudt pant. i
øvrigt var bevillingen baseret på debitors økonomi og kaution fra jesper jørgensen.
om debitors økonomi fremgik af kreditindstillingen fra henrik juul, at selskabet ifølge
årsrapport for 2005 havde et resultat før skat på ca. 26,8 mio. kr. og en egenkapital på ca.
118,4 mio. kr. det fremgik imidlertid ikke af kreditindstillingen, at revisor i årsrapporten
havde erklæret, at årsrapporten ikke kunne revideres, idet der i væsentligt omfang manglede
dokumentation. det var dog anført, at det var en forudsætning, at der blev indleveret et
”specifikationshæfte”, der ikke gav anledning til bemærkninger. af den reviderede årsrapport
for 2006, der først forelå den 10. juli 2007, fremgik et resultat før skat på ca. 26,1 mio. kr. og
en egenkapital på ca. 156,2 mio. kr. fratrækkes ca. 54 mio. kr. vedrørende de aktiver, hvis
værdiansættelse revisor havde taget forbehold for, forelå der således en egenkapital på ca. 102
mio. kr.
der var pant for 24 mio. kr. i ejendommen nyropsgade, hvis værdi ikke var dokumenteret.
jesper jørgensens formue var på basis af hans egen formueopgørelse med ”review” fra revisor
og efter eliminering af usikre aktiver i kreditindstillingen angivet til ca. 28,6 mio. kr.
                                             - 1325 -
under hensyntagen til de oplysninger om debitors og kautionistens økonomi, der var angivet i
kreditindstillingen med angivelse af en forudsætning om indlevering af et specifikationshæfte,
der ikke gav anledning til bemærkninger, sammenholdt med betingelsen om vurdering af den
ejendom, hvori der blev tilbudt sikkerhed, finder landsretten ikke grundlag for at anse
bestyrelsens bevilling af 6. februar 2007 for uforsvarlig.
den 7. februar 2007 blev der hævet 5 mio. kr. på kreditten. den 14. februar 2007 forelå en
vurdering af nyropsgade ejendommens værdi efter færdigrenovering på 225 – 235 mio. kr.,
der efter michael mikkelsens mail af 5. marts 2007 ikke var brugbar. den 16. februar 2007
blev der givet pant på 70 mio. kr. i ejendommen kanalvej. michael mikkelsen har i mail af 5.
marts 2007 herom anført, at ”vurderingsrapporten, samt foranstående prioriteter stod i
fornuftigt mål med bankens engagement”. den 19. februar 2007 var kreditten fuldt udnyttet.
det lægges til grund, at henrik juul som bankdirektør havde ansvaret for, at der blev udbetalt
penge til adr.
udbetalingen af 5 mio. kr. den 7. februar 2007 må anses for baseret på debitors og
kautionistens økonomi. det forhold, at årsrapporten for 2005 for debitor ikke kunne revideres
som følge af manglende dokumentation, viste sig reelt at være uden betydning, idet tallene i
årsrapporten for 2005 må anses for at være blevet positivt bekræftet ved den udvikling, som
den reviderede årsrapport for 2006 viste. dette forhold har derfor ikke været årsag til det
senere indtrådte tab. da landsretten i øvrigt finder en udbetaling af 5 mio. kr. på basis af
oplysningerne uden et sådant forbehold om debitors økonomi og på basis af kautionistens
gode økonomi i 2005 forsvarlig, er der ikke grundlag for at pålægge henrik juul
erstatningsansvar for udbetalingen af de 5 mio. kr.
udnyttelsen af resten af lånet skete efter, at der var opnået pant i ejendommen kanalvej. efter
michael mikkelsens mail af 5. marts 2007 lægges det til grund, at banken var i besiddelse af
en vurderingsrapport, og at der på basis heraf skønnedes at være et fornuftigt forhold mellem
lånet og bankens pant.
finanstilsynet gav i juni 2007 engagementet karakteren 2 a svarende til kunder med ”normal
bonitet”.
                                             - 1326 -
henset til det ovenfor anførte om debitors og kautionistens økonomi, og at der var tale om et
betydeligt resultat før skat for debitor og betydelige egenkapitaler hos debitor og kautionisten,
sammenholdt med sikkerheden i ejendommen kanalvej, finder landsretten ikke grundlag for
at pålægge henrik juul erstatningsansvar for udbetalingen af de resterende 15 mio. kr.
landsretten finder heller ikke grundlag for at pålægge henrik juul erstatningsansvar for at
forhøje lånet med 500.000 kr. og forlænge indfrielsestidspunktet til 1. oktober 2007, der skete
på samme grundlag som udbetalingen af de 15 mio. kr. forhøjelsen angik et relativt mindre
beløb og var begrundet med, at banken havde fået mandat til at sælge ejendommen
nyropsgade.
finanstilsynet gav den 24. juni 2008 engagementet karakteren 2 c svarende til ”kunder med
væsentlige svaghedstegn, men uden objektiv indikation for værdiforringelse” og vurderede, at
der skulle reserveres 22 mio. kr. i solvensbehov.
forhøjelsen af engagementet med 4,6 mio. kr. i maj/juni 2008 til i alt 25,1 mio. kr. til brug for
dels betaling af diverse kreditorer, dels køb af anparter i to polske selskaber, skete på et
tidspunkt, hvor der gennem en periode havde været overtræk på kreditten og var sket flere
forlængelser af datoen for indfrielse af engagementet. endvidere var pantesikkerheden i
ejendommen kanalvej frigivet, og ejendommen nyropsgade var begæret solgt på
tvangsauktion. på det bestyrelsesmøde, hvor lånet blev efterbevilget, blev det oplyst, at der
var tilbudt et realkreditlån på 100 mio. kr. i ejendommen nyropsgade, og at bankens pant på
24 mio. kr. var efterstillet panterettigheder på 158 mio. kr. det fremgik endvidere af bankens
brev af 16. juni 2008 til finanstilsynet, underskrevet af blandt andre claus ørskov og henrik
juul, at tilbuddet om et realkreditlån på 100 mio. kr. svarede til en ”realkredit vurdering” på
ca. 165 mio. kr. oplysningerne om debitors og kautionisten økonomi vedrørte 2006. værdi af
de panterettigheder, der samtidig blev etableret, var ikke belyst.
efter en samlet vurdering af ovennævnte omstændigheder finder landsretten, at claus ørskov,
lasse lindblad og henrik juul har handlet uforsvarligt ved bevillingen af 4,6 mio. kr. i
maj/juni 2008.
                                             - 1327 -
landsretten finder det ikke godtgjort, at der er årsagssammenhæng mellem bankens bevilling
af de 4,6 mio. kr. og en indtægt på 2 mio. kr. for bistand til børsnotering af castor holding
a/s. landsretten finder endvidere ikke, at der er den fornødne sammenhæng mellem
bevillingen af de 4,6 mio. kr. og et eventuelt overskud i olicom, hvorfor tabet ikke skal
reduceres som følge heraf. endelig finder landsretten, at sagsøger har opfyldt sin
tabsbegrænsningspligt, idet udbetalingen fra banken til adr’s konkursbo af ca. 4,9 mio. kr. i
januar 2010 må anses for berettiget til imødegåelse af omstødelse af pant etableret den 9.
januar 2009, dvs. indenfor 3 måneder før fristdagen i adr’s konkursbo den 18. marts 2009.
erstatningen skal opgøres, således at sagsøger stilles som om, forhøjelsen på 4,6 mio. kr. ikke
var bevilget. forskellen mellem sagsøgers opgørelse af tabet til 13.577.339,42 kr. og
sagsøgtes opgørelse til 9.502.088,76 kr. svarende til 4.075.251,64 kr. er de renter og gebyrer,
der er betalt på engagementet. den del af disse renter og gebyrer, der vedrører forhøjelsen på
de 4,6 mio. kr., som blev fuldt udnyttet, må skønsmæssigt opgøres til ca. 1/5 af det samlede
rente- og gebyrbeløb. tabet kan herefter skønsmæssigt opgøres til 3,8 mio. kr.
claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul skal herefter in solidum betale 3,8 mio. kr. i
erstatning vedrørende dette engagement.
konkursboet vedrørende adr er efter det oplyste endnu ikke afsluttet. da de sagsøgte kun er
fundet erstatningsansvarlige for en del af tabet på engagementet, vil sagsøgeren være
berettiget til at afskrive en eventuel dividende på den del af tabet, der ikke kan gøres
gældende over for de sagsøgte, og der opstår derfor ikke spørgsmål om de sagsøgtes
eventuelle indtræden i kravet på dividende.
andre udlånsengagementer
nicola vittorio guiseppe savoretti (savoretti)
sagsøger har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 2.438.573,39 kr. vedrørende en bevilling på 4,7 mio. kr.
foretaget af bestyrelsen den 21. februar 2007 og manglende eksekvering af en stop/loss
bestemmelse.
                                             - 1328 -
for landsrettens vurdering af, om bankens udlån af ca. 4,377 mio. kr. til savoretti er
erstatningsretligt ansvarspådragende for de sagsøgte, lægges det efter bevisførelsen til grund,
at banken uden at besidde oplysninger om savorettis økonomi bevilgede 4,7 mio. kr. og
udbetalte ca. 4,377 mio. kr. mod sikkerhed i 8,5 mio. stk. walls aktier, der på
bevillingstidspunktet den 21. februar 2007 havde en kursværdi på ca. 40 mio. kr., svarende til
en skønnet sikkerhedsværdi på 9,9 mio. kr., og som i henhold til finanstilsynets vurdering af
engagementet i juni 2007 havde en kursværdi på ca. 25 mio. kr., hvilket svarede til en skønnet
sikkerhedsværdi på ca. 6,25 mio. kr. de 4,377 mio. kr. blev udbetalt i løbet af juni og juli
2007.
det lægges endvidere til grund, som anført af finanstilsynet, at det var bestemt, at der kunne
kræves dels yderligere sikkerhed, hvis kursen faldt til 3,5 kr. per aktie, hvilket svarede til en
kursværdi på 29,9 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på 7,5 mio. kr. for den stillede
sikkerhed, dels realisation af sikkerheden, hvis kursen faldt til under 3 kr. per aktie, svarende
til en kursværdi på 25,5 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på 6,25 mio. kr. for den
stillede sikkerhed. det fremgår endvidere, at det på bestyrelsesmødet, hvor bevillingen blev
givet, efter henrik juuls gennemgang af kreditindstillingen udtrykkeligt blev tilkendegivet, at
der skulle være en ”tæt opfølgning” og en ”eksekvering ved 3”.
under hensyntagen til at værdien af den stillede sikkerhed ganske væsentligt oversteg det
bevilgede og det udbetalte beløb, findes hverken bevillingen af 4,7 mio. kr. i februar 2007
eller udbetalingen af ca. 4,377 mio. kr. i juni og juli 2007 på disse tidspunkter at have
indebåret en sådan risiko for tab, at det kan anses for erstatningsretligt ansvarspådragende.
det forhold, at lån i henhold til kreditpolitikken normalt alene ydes efter en grundig analyse af
kundens årsopgørelse, eventuel indkomst- og formueopgørelse og relevante
budgetoplysninger, findes ikke heroverfor at kunne føre til et andet resultat.
landsretten lægger endvidere til grund, at kursen for walls aktien den 3. september 2007 var
faldet til 3,35 kr. per aktie, uden at banken stillede krav om yderligere sikkerhed, og at kursen
den 22. november 2007 var faldet til under 3,0 kr. per aktie. i perioden fra den 22. november
2007 til den 14. maj 2008 faldt kursen til 1,45 svarende til en kursværdi af den stillede
sikkerhed på ca. 12,325 mio. kr. først den 20. maj 2008 blev bestyrelsen forelagt spørgsmålet
                                             - 1329 -
om realisation af sikkerheden. realisationen blev påbegyndt den 3. juni 2008. i september
2008 var kursen faldet så meget, at engagementet ikke længere var dækket af kursværdien af
den stillede sikkerhed.
på grundlag af det på bestyrelsesmødet på bevillingstidspunktet den 21. februar 2007 anførte
om krav om tæt opfølgning af engagementet og eksekvering ved kurs 3, findes hverken claus
ørskov eller lasse lindblad som henholdsvis bestyrelsesformand og bestyrelsesmedlem at
være erstatningsretligt ansvarlige for den sene realisation af sikkerhederne.
henrik juul havde som bankdirektør det overordnede ansvar for opfølgning af stop/loss
bestemmelsen, hvis overholdelse var særligt indskærpet af bestyrelsen for så vidt angår dette
engagement. henset til at der gik over 6 måneder fra det tidspunkt, hvor realisation burde
have været iværksat, til realisationen blev iværksat, sammenholdt med at der var tale om en
illikvid aktie, findes henrik juul under de ovenfor anførte omstændigheder ved sin undladelse
at have handlet uforsvarligt.
da engagementet var dækket af kursværdien af den stillede sikkerhed indtil september 2008,
og det således må antages, at tab for banken kunne have været undgået ved en tidligere
realisation af sikkerhederne, findes henrik juul at være ansvarlig for det samlede tab, der efter
sagsøgtes beregningsmetode kan opgøres til 1.182.656,65 kr.
henrik juul skal herefter betale 1.182.656,65 kr. i erstatning vedrørende dette engagement.
claus ørskov og lasse lindblad frifindes.
lake dümmer invest aps (lake dümmer)
bestyrelsen behandlede på mødet den 20. marts 2007 en efterretningssag vedrørende bevilling
af en garanti på 3,4 mio. euro til brug for am gruppens køb af et jordareal i tyskland til brug
for opførelse af ferieboliger.
efter lasse lindblads oplysning på mødet om, at der reelt var tale om en udvidet
soliditetsbesvarelse, og hans forklaring i retten om, at der var tale om et ”proof of funds” eller
”comfort letters” er det usikkert, i hvilket omfang der var tale om en egentlig garanti, der
forpligtede banken, og landsretten finder derfor, at vurderingen af, om de sagsøgte har
                                             - 1330 -
handlet ansvarspådragende må tage udgangspunkt i bevillingen af lånet på 45 mio. kr. den 12.
april 2007.
af kreditindstillingen fremgår, at der ved bevillingen lægges afgørende vægt på de tre
kautionister am-gruppen, dka consult og synerco, der kautionerede pro rata for 125 % af
deres respektive ejerandele. endvidere var der i forbindelse med den tidligere bevilling af
garantien stillet sikkerhed i 3 mio. stk. walls aktier til en kursværdi af 13,020 mio. kr. og en
skønnet sikkerhedsværdi på 3,255 mio. kr., og der skulle endvidere tages pant i det tyske
grundstykke. på grundlag af regnskabsoplysningerne i kreditindstillingerne om de tre
kautionister, der alle havde meget betydelig egenkapital og positive årsresultater, finder
landsretten ikke, at det var ansvarspådragende at bevilge lånet på grundlag af kautionerne,
sikkerheden i walls aktierne og den forventede pantesikkerhed i grundstykket, som faktisk
senere blev etableret. i vurderingen indgår michael mikkelsens forklaring om, at i hvert fald
synerco og dka kunne løfte deres del af kautionen, og at garantien til am-gruppen af
finanstilsynet i juni 2007 fik karakteren 2 a svarende til ”kunder med normal bonitet”.
endvidere indgår revisionens vurdering i revisionsprotokollatet til bankens årsrapport for
2007, hvorefter revisionen er enig i ledelsens vurdering af, at risikoen på engagementet udgør
en sædvanlig forretningsmæssig risiko.
det forhold, at pantesikkerheden i grundstykket først blev etableret senere, kan, under hensyn
til de økonomisk stærke kautionister og den allerede etablerede sikkerhed i walls aktierne,
ikke føre til et andet resultat. af samme grund finder landsretten det ikke ansvarspådragende,
at grundstykket ikke på daværende tidspunkt blev besigtiget eller vurderet, eller at det var
uvist, om der var positiv likviditet på driften af campingpladsen. det bemærkes i den
forbindelse, at grundstykket efter udfaldet af den vurdering, der blev gennemført i december
2008, og efter det fald i ejendomspriserne, der blev forårsaget af finanskrisen, stadig
repræsenterede en betydelig værdi. der er således ikke grundlag for at antage, at en
besigtigelse eller vurdering ville have medført et andet udfald af bevillingen.
landsretten finder endvidere ikke grundlag for at tilsidesætte lasse lindblads forklaring om,
at det var sædvanligt, at der ikke på dette tidspunkt af processen i et udviklingsprojekt i
tyskland forelå myndighedsgodkendelser. det afgørende for bevillingen var således de
                                            - 1331 -
økonomiske oplysninger om kautionisterne, der gav grundlag for en antagelse om, at de
kunne opfylde deres forpligtelser.
den 22. maj 2007 bevilgede bestyrelsen en forhøjelse af kreditten med 2,5 mio. kr. til
dækning af advokatudgifter. samtidig blev der stillet yderligere sikkerheder i form af 1 mio.
stk. walls aktier, anparterne i lake dümmer og aktierne i montan handel ag. i lyset af det
begrænsede beløb sammenholdt med, at der blev stillet yderligere sikkerhed, finder
landsretten ikke, at denne forhøjelse af bevillingen var ansvarspådragende.
den 26. juni 2007 bevilgede bestyrelsen en forhøjelse af kreditten med en garantistillelse på
8,25 mio. kr. denne garanti blev imidlertid aldrig etableret og er således uden betydning for
det senere tab på bevillingen og de sagsøgtes mulige erstatningsansvar.
i sommeren 2007 var der forhandlinger mellem banken og lake dümmer om sikkerhederne
for engagementet, og af den fremlagte korrespondance fremgår, at michael mikkelsen var af
den opfattelse, at bankens interesser blev tilsidesat af anders moesgaard.
afgørende for, om de sagsøgte har handlet ansvarspådragende er imidlertid den ændrede
sikkerhedsstruktur, de godkendte ved bevillingen af 28. august 2007. der blev her blandt
andet stillet yderligere sikkerhed i 5 mio. walls aktier, således at der var sikkerhed i i alt 9
mio. stk. walls aktier med en kursværdi på 35,1 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på
8,775 mio. endvidere var der stillet ubegrænset selvskyldnerkaution af synerco. i lyset af de
stillede sikkerheder og oplysningerne om synercos økonomiske forhold, finder landsretten
ikke, at det var ansvarspådragende at bevilge den ændrede sikkerhedsstruktur. i vurderingen
heraf indgår michael mikkelsens forklaring i retten i lyngby om, at synerco i foråret 2008
og altså efter bevillingen af 28. august 2007 måtte nedgraderes fra en topplacering med
hensyn til kreditklassevurdering til en placering lidt over middel.
på bestyrelsesmødet den 14. januar 2008 orienterede michael mikkelsen om, at der var sendt
rykker 2 til lake dümmer. af michael mikkelsens e-mail af 24. januar 2008 fremgår, at der
på dette tidspunkt var en vis usikkerhed om opfyldelsen af aftalen vedrørende lake dümmers
erhvervelse af 90 % af aktierne i montan handels ag og i den forbindelse bankens krav om
sikkerhed i disse aktier. sagsøgeren har gjort gældende, at de sagsøgte har handlet
                                              - 1332 -
ansvarspådragende ved ikke i tilstrækkelig grad at have fulgt op på disse forhold. det må dog
anses for usikkert, om en opsigelse af engagementet og realisering af sikkerhederne på dette
tidspunkt ville have stillet banken bedre. i lyset af oplysningerne i synercos årsrapport for
2007, som forelå den 29. maj 2008, og som viste en egenkapital på ca. 786 mio. kr. og et
resultat før skat på ca. 97,5 mio. kr., og i lyset af den ovenfor nævnte forklaring fra michael
mikkelsen om synercos kreditværdighed i foråret 2008 finder landsretten ikke, at det var
ansvarspådragende for de sagsøgte, at man valgte at fortsætte engagementet.
den 26. august 2008 frigav banken dka consult fra dette selskabs pro rata kaution som
følge af, at dka consult havde solgt sin andel i lake dümmer. lasse lindblad deltog ikke i
denne beslutning. dka consult hæftede på dette tidspunkt for 31,25 % af engagementet, der
var på 47,5 mio. kr. værdien af dka consults kaution var således 14,84 mio. kr. synerco
stillede ifølge kreditindstillingen i stedet sikkerhed i aktier med en kursværdi på 17 mio. kr.
sagsøger har bestridt værdien af den stillede sikkerhed, men det er ikke for landsretten
godtgjort, at oplysningerne i kreditindstillingen var forkerte og i givet fald, at de sagsøgte
vidste dette på tidspunktet for beslutningen. det kan heller ikke lægges til grund, at de
sagsøgte på dette tidspunkt var klar over, at synerco var i alvorlige økonomiske
vanskeligheder. landsretten har herved lagt vægt på, at oplysningerne herom i pressen først
fremkom den 2. oktober 2008, og på peter forchhammers forklaring i retten i lyngby om,
hvornår synercos vanskeligheder opstod, herunder at kassen i synerco var ”ved at være tom”
medio september 2008.
landsretten finder det på denne baggrund ikke ansvarspådragende, at lasse lindblad
anmodede om, henrik juul indstillede og claus ørskov bevilgede en frigivelse af dka’s
kaution mod en yderligere sikkerhed i aktier, hvis kursværdi efter det oplyste oversteg
værdien af kautionen.
som følge heraf frifindes de sagsøgte vedrørende dette engagement.
centerplan allokton aps (centerplan allokton)
bevilling
                                           - 1333 -
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at bestyrelsen på bestyrelsesmødet den
22. maj 2007 godkendte og bevilgede en kredit til centerplan allokton på 135 mio. kr.
til finansiering af køb af aktier i det børsnoterede svenske ejendomsselskab allokton
ab.
det var i forhold til bankens kreditpolitik punkt 3.1 et meget stort engagement og med
en betydelig eksponering i ejendomsbranchen. finanstilsynet gav den 28. juni 2007
engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder med normal bonitet”. bevillingen
ligger længe før finanstilsynets advarsel i september 2008 om engagementer med
berøring til ejendomsbranchen.
efter kreditindstillingen til bestyrelsesmødet var værdien af sikkerhederne opgjort til
67,5 mio. kr. og blanco til 67,5 mio. kr. der blev givet pant i den erhvervede aktiepost i
allokton ab og anparterne i centerplan allokton. sikkerheden bestod i øvrigt af
selvskyldnerkautioner fra 3 selskaber i centerplan gruppen, som centerplan allokton
ikke var en del af.
det lægges til grund, at centerplan gruppens revisor havde bekræftet, at det endelige
regnskab ikke ville afvige fra det foreliggende udkast til årsrapport, der lå til grund for
oplysningerne i kreditindstillingen til bevillingen. egenkapitalen var i 2006 på ca. 1,9
mia. kr. korrigeret for immaterielle aktiver ca. 1,46 mia. kr., svarende til en
soliditetsgrader på henholdsvis ca. 25 og 19. de samlede opskrivninger på ejendomme
var angivet til 1,19 mia. kr. gælden var efter udkastet steget fra ca. 1,8 mia. kr. i 2005
til ca. 5,1 mia. kr. i 2006 ud af en balance på henholdsvis ca. 3 mia. kr. og ca. 7,5 mia.
kr. af den endelige årsrapport 2006 for centerplan gruppen af 6. juli 2007 fremgik en
regnskabsmæssig egenkapital på 1,888 mia.kr. det fremgik tillige, at der var indregnet
en urealiseret værdistigning på ejendomme på 1,186 mia.kr. claus ørskov har forklaret
blandt andet, at man i bestyrelsen var opmærksom på oplysningerne i kreditindstillingen
om værdien af de igangværende projekter, herunder opskrivningen af ejendommenes
værdi, og at det er den måde, man værdiansætter på indenfor fast ejendom.
i indstillingen nævnes endvidere, at sikkerhedsværdien for pantet i aktierne i allokton
ab var sat til kurs 50 mod normalt 80 % som følge af den betydelige aktiepost,
centerplan allokton ville besidde efter gennemførelsen af akkvisitionen.
                                           - 1334 -
efter bevisførelsen har landsretten ikke fornødent grundlag for at anfægte oplysningerne
i regnskabet for centerplan gruppen, herunder navnlig egenkapitalens størrelse på ca.
1,9 mia. kr., der i det væsentlige var baseret på værdiansættelsen af ejendommene. der
er endvidere ikke fornødent grundlag for alene under henvisning til ole vagners udsagn
vedrørende engagementet med oskar jensen om, at engagementet med oskar jensen var
”ubankmæssigt” på grundlag af en soliditetsgrad på 12 – 14 og det konkrete
blancoelement, at anse nærværende engagement for uforsvarligt på grundlag af
soliditetsgraderne på ca. 25 og 19.
landsretten finder herefter ikke, at der er ført bevis for, at claus ørskov og lasse
lindblad ved som henholdsvis bestyrelsesformand og bestyrelsesmedlem den 22. maj
2007 at godkende og bevilge et samlet engagement med centerplan allokton på 135
mio. kr. har handlet kreditmæssigt uforsvarligt og derved har pådraget sig et
erstatningsansvar. henrik juuls dispositioner vedrørende udbetaling af rate 1 og 2 før
den 22. maj 2007 kan herefter ikke medføre et selvstændigt erstatningsretligt ansvar for
ham.
efterfølgende dispositioner
således som sagen er oplyst, lægges det til grund, at centerplan allokton gennemførte
den for erhvervelsen af aktierne i allokton ab forudsatte rate 3 ved en indbetaling af ca.
80 mio. skr. ca. 64,6 mio. kr. svarende til rate 3 blev trukket på kreditten i banken den
31. maj og 8. juni 2007, hvorefter kreditten var trukket med i alt ca. 123 mio. kr. det er
oplyst, at centerplan allokton ikke indskød de aftalte 30 mio. kr. i egenfinansiering, og
at rate 4 herefter ikke blev gennemført. der er efter bevisførelsen usikkerhed om,
hvornår egenfinansieringen skulle have været på plads, og dermed om banken på
baggrund af den manglende egenindbetaling havde anledning til at nægte det yderligere
træk på kreditten på ca. 7,6 mio. kr. til køb af aktier i november 2007.
banken anmodede i februar 2008 om yderligere sikkerhed som følge af kursfald på
aktierne i allokton ab og den manglende egenfinansiering. efter forhandlinger blev der
herefter den 14. april 2008 indgået en ny kreditaftale med nye sikkerheder i form af pant
i den svenske åstorp ejendomsportefølje, pant i aktierne i nicolaj bostads invest ab og
pant i anparterne i centerplan åstorp ab.
                                         - 1335 -
ved bestyrelsens prolongering den 26. august 2008 havde banken opnået yderligere pant
i parkeringshuse på israels plads og adelgade (p-husene) for i alt 75 mio. kr. og
transport i provenu fra en betinget købsaftale på 65 mio. kr. vedrørende p-husene mod
frigivelse af bankens pant i 3,3 mio. stk. b-aktier i allokton ab. af kreditindstillingen
fremgår, at provenuet fra salget skulle anvendes til at nedbringe engagementet med
centerplan allokton fra 135 mio. kr. til 70 mio. kr. i 4. kvartal 2008. de frigivne 3,3
mio. stk. b-aktier i allokton ab skulle i stedet fremadrettet tjene til sikkerhed for et
udlån i capinordic a/s' datterselskab aktie & valutainvest. sagsøgeren har gjort
gældende, at bankens frigivelse af pant i disse aktier savnede en forretningsmæssig
begrundelse og var udtryk for varetagelse af banken uvedkommende hensyn.
sagsøgeren har herved også henvist til den efterfølgende koncerninterne transaktion den
1. april 2009 mellem banken og aktie & valutainvest. banken opsagde den 22. oktober
2008 engagementet med centerplan allokton til indfrielse. centerplan allokton blev
den 21. august 2009 taget under tvangsopløsning og gik senere konkurs.
landsretten bemærker, at der som led i forsvarlig bankdrift påhvilede banken en pligt til
at begrænse bankens tab, efter at centerplan a/s var gået konkurs. hensynet til
koncernforbundne datterselskabers økonomiske interesser er uvedkommende hensyn og
kan derfor begrunde et erstatningsansvar. landsretten finder efter bevisførelsen,
herunder lasse lindblads forklaring om ”pakkeløsningen”, og idet der ikke foreligger
sikre oplysninger om det opgivne pants værdi på tidspunktet for ombytningen, ikke at
kunne afvise de sagsøgtes anbringende om, at banken ved denne ombytning af
sikkerheder blev bedre stillet. parkeringshusene, hvorom der forelå en betinget
købsaftale med et provenu på 65 mio. kr., blev solgt med et betydeligt provenu, hvilket
førte til en nedbringelse af engagementet med 71,5 mio. kr. efter tilbagebetaling af 8,5
mio. kr. i henhold til et forlig om omstødelse af pantet.
landsretten finder det herefter heller ikke godtgjort, at de sagsøgte har handlet
ansvarspådragende vedrørende de efterfølgende dispositioner.
de sagsøgte frifindes derfor i det hele vedrørende dette engagement.
                                           - 1336 -
aps kbus 8 nr. 2051 (kbus)
landsretten lægger til grund, at der den 30. maj 2011 blev der indgået en forligsaftale
mellem sagsøgeren og kbus, kautionisterne harry og annette rosenberg og dandrit
biotech. efter forliget tilbagekaldte kbus sin anmeldelse af et erstatningskrav på ca.
140 mio. kr. i bankens konkursbo. forligsaftalen indebar, at kbus fik saldokvittering
mod at betale 5 mio. kr. til sagsøgeren, og at indfri lånene til sardinia wind park s.r.l.
og dandrit, mens sagsøgeren skulle oppebære et provenu fra de ungarske projekter,
således at sagsøgeren samtidig opgav kautioner og sikkerheder bortset fra aktierne i
greentech energy systems.
det anmeldte krav på ca. 140 mio. kr. omfattede bankens medvirken til kbus'
tegning/køb af aktier i capinordic a/s og olicom for samlet ca. 52 mio. kr. og kbus'
mistede indtægter på vindmølleprojekter i ungarn opgjort til ca. 88 mio. kr.
kbus' krav for mistede indtægter på 88 mio. kr. på vindmølleprojekter i ungarn
vedrører navnlig følgerne af bankens opsigelse af engagementet den 25. januar 2010,
som de sagsøgte claus ørskov og lasse lindblad i tiden frem til deres fratræden ikke
har haft indflydelse på og derfor ikke kan gøres erstatningsansvarlige for. derfor kan
sagsøgers opgivelse af sikkerheder og kautioner begrundet i dette erstatningskrav fra
kbus ikke gøres gældende som et led i tabsbegrænsningspligten over for claus ørskov
og lasse lindblad.
henrik juul fratrådte sin stilling den 28. januar 2010.
landsretten har i øvrigt ikke tilstrækkeligt grundlag for at bedømme berettigelsen af
erstatningskravet og dermed, om det som påstået af sagsøgeren var nødvendigt at indgå
et forlig for at undgå at betale erstatning. sagsøger kan derfor heller ikke gøre
opgivelsen af sikkerheder og kautioner begrundet i den øvrige del af det af kbus
fremsatte erstatningskrav gældende over for claus ørskov og lasse lindblad, ligesom
opgivelsen af sikkerheder og kautioner i det hele ikke kan gøres gældende over for
henrik juul.
                                           - 1337 -
de efterfølgende oplysninger om dandrit i pressemeddelelse af 22. december 2011 er
med til at give en formodning for, at aktierne også på forligstidspunktet havde en
betydelig værdi, om end ikke 120 mio. kr. der foreligger ingen oplysninger om, at
kautionisterne harry og annette rosenberg på forligstidspunktet ikke, hverken helt eller
delvist, kunne opfylde deres kautionsforpligtelser.
under disse omstændigheder finder landsretten ikke, at sagsøgeren har godtgjort at have
et erstatningsberettiget tab som påstået, hvorfor de sagsøgte allerede af den grund
frifindes for erstatningskrav vedrørende dette engagement.
guava a/s (guava)
landsretten finder ikke, at det ud fra de foreliggende regnskabstal og budget og øvrige
foreliggende oplysninger om det børsnoterede selskab, guava, var uforsvarligt og dermed
ansvarspådragende den 22. august 2007 at bevilge en kredit på 20 mio. kr. med sikkerhed
i form af pant i tilgodehavender på 10 mio. kr. med en sikkerhedsværdi på 80 %.
landsretten lægger herved til grund, at kreditindstillingen af 22. august 2007, der er
underskrevet af henrik juul og udarbejdet af michael mikkelsen, fejlagtigt angav
størrelsen af koncernens tilgodehavender, inklusive datterselskabers tilgodehavender, og ikke
alene moderselskabets tilgodehavender. michael mikkelsen har forklaret, at det var
kreditafdelingens og dermed hans fejl.
landsretten finder det ikke godtgjort, at henrik juul var bekendt med
pantsætningsdokumentet, eller i øvrigt burde have indset, at fordringspantet ikke kunne
sættes i forhold til det tilgodehavende på 11,162 mio. kr., der var nævnt i
kreditindstillingen af 22. august 2007. det findes endvidere ikke godtgjort, at henrik
juul senere burde have opdaget fejlen, idet det navnlig bemærkes, at det ikke af
debitorlisterne fremgik, at der var tale om tilgodehavender, der tilkom hele koncernen.
claus ørskov og lasse lindblad har for deres vedkommende efter kreditindstilling og
det refererede fra bestyrelsesmøderne den 28. august 2007 og 14. januar 2008 heller ikke
haft anledning til at opdage fordringspantets afgrænsning. det samme gælder de senere
                                            - 1338 -
bestyrelsesmøder, hvor der i øvrigt reageres hensigtsmæssigt i lyset af udviklingen i
engagementet med udvidelse af fordringspantet og beslutning om nedbringelse.
det bemærkes, at heller ikke revisionen i forbindelse med en ekstraordinær undersøgelse af
banken i oktober 2008 synes at have været opmærksom på fordringspantets afgrænsning,
idet revisor gengav, at kreditrammen afdækkedes med fordringspant, og at tallene fra seneste
regnskab viste tilgodehavender på i alt 60,291 mio. kr. revisor vurderede, at der var tale om
en sædvanlig forretningsmæssig risiko og derfor intet nedskrivningsbehov.
som følge af det anførte frifindes de sagsøgte vedrørende dette engagement.
oskar jensen holding aps (oskar jensen)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 45.580.863,22 kr.
henrik juul bevilgede den 13. september 2007 en kredit på 25 mio. kr. af
kreditindstillingen fremgår, at bevillingen skete med sikkerhed i 10 mio. stk. aktier i
københavns investeringsejendomme og en aftale om udbyttebegrænsning. det
fremgår endvidere, at faciliteten fremadrettet skulle afdækkes med pant i fast ejendom.
den 30. oktober 2007 bevilgede bestyrelsen en forhøjelse på 25 mio. kr. af
kreditindstillingen fremgik, at forhøjelsen først ville blive stillet til disposition, når
banken havde modtaget tilfredsstillende pant. den 19. november 2007 efterbevilgede
bestyrelsen en ændret sikkerhedskonstruktion, hvorefter banken opgav at få pant
i fast ejendom. der var herefter sikkerhed i hele aktiekapitalen i københavns
investeringsejendomme, der udgjorde det største aktiv i oskar jensen, og som ny
sikkerhed tillige pant i hele anpartskapitalen i oskar jensen. der var endvidere
erklæringer om udbyttebegrænsning for begge selskaber. den skønnede
sikkerhedsværdi var 0 kr. der var således i hele forløbet tale om et blanco
engagement.
                                               - 1339 -
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at oskar jensen var en velrenommeret
virksomhed med god kredithistorie. der var også efter fradrag af værdiregulering af
ejendomme tale om en virksomhed med en betydelig indtjening og egenkapital.
revisor har i protokollatet af 28. marts 2008 vedrørende revisionsarbejdet 2007
beskrevet kreditten og sikkerheden og har med vurdering efter
revisionsbekendtgørelsens § 25 erklæret sig enig i ledelsens vurdering af, at risikoen
på engagementet udgjorde en sædvanlig forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke var
behov for nedskrivning.
efter det oplyste om oskar jensens behov for finansiering af aktivitetsudvidelser
sammenholdt med de kreditmæssige oplysninger, der forelå på
bevillingstidspunkterne, finder landsretten ikke, at det var uforsvarligt af banken at
yde den første kredit på 25 mio. kr. uden sikkerhed i fast ejendom. landsretten finder
endvidere ikke, at det var uforsvarligt at bevilge en forhøjelse med yderligere 25 mio.
kr. betinget af, at banken modtog tilfredsstillende pant, således at forhøjelsen ikke
blev stillet til disposition, før dette var sket.
claus ørskov deltog ikke i bestyrelsens beslutning den 19. november 2007 om at
efterbevilge den ændrede sikkerhedskonstruktion og er derfor ikke ansvarlig herfor.
retten finder derimod, at henrik juul med den viden, han havde om
kreditindstillingen, og lasse lindblad som bestyrelsesmedlem har pådraget sig et
erstatningsansvar for, at bestyrelsen den 19. november 2007 accepterede, at de 25 mio.
kr., som bestyrelsen den 30. oktober 2007 havde bevilget kreditten forhøjet med, blev
stillet til oskar jensens disposition som et blanco engagement uden anden sikkerhed
end pant i aktiekapitalen i oskar jensen og i københavns investeringsejendomme med
erklæringer om udbyttebegrænsninger.
henrik juul og lasse lindblad frafaldt således kravet om, at kreditforhøjelsen først
stilledes til disposition, når banken havde modtaget tilfredsstillende pant, og med en
begrundelse, der nok var i oskar jensens interesse, men som indebar tilsidesættelse af
en forsvarlig kreditgivning.
                                             - 1340 -
landsretten har herved lagt afgørende vægt på, at den samlede bevilling nu udgjorde
50 mio. kr. i forhold til oskar jensens egenkapital og soliditetsgrad i en situation, hvor
banken også i det indbyrdes forhold til en række andre långivere havde en væsentlig
interesse i at opnå sikkerhed. banken kunne på den baggrund ikke forsvarligt frafalde
kravet om pant i fast ejendom også, selvom det havde vist sig at være administrativt
tungt ved udviklingsejendomme.
landsretten lægger herved til grund, at henrik juul og lasse lindblad var bekendt
med den risiko, de påførte banken. det fremgår således af referatet af drøftelserne på
bestyrelsesmødet den 19. november 2007 blandt andet, at lasse lindblad bemærkede,
at oskar jensen ville miste sin egenkapital, hvis markedet flyttede sig 10 % , hvorfor
det var vigtigt at følge engagementet nøje. lasse lindblad har herom forklaret, at
hans kommentar var et udtryk for, at det var en kunde med en relativ hård finansiel
gearing og en volatilitet, der gjorde det nødvendigt med en tæt opfølgning, men også,
at hans kommentar gik på en ekstrem situation, fordi der var betydelige merværdier i
oskar jensen i forhold til det, der var reflekteret i årsrapporten. henrik juul har i sin
interne redegørelse redegjort for ole vagners kritik af, at engagementet var
ubankmæssigt på grund af blanco elementet og soliditetsgraden, ligesom banken alene
ville have et simpelt krav i tilfælde af gruppens konkurs.
om udlodning af udbytte fra københavns investeringsejendomme har claus ørskov
forklaret, at han, da han som bestyrelsesformand i københavns
investeringsejendomme medvirkede til godkendelse af dette selskabs årsrapport, der
omfattede udbetaling af udbytte, ikke var opmærksom på klausulen om
udbyttebegrænsning, og at han gik ud fra, at ledelsen havde styr på sådanne klausuler.
landsretten finder ikke grundlag for at tilsidesætte denne forklaring. landsretten
finder ikke, at det under de foreliggende omstændigheder er ansvarspådragende, at
claus ørskov ikke inden godkendelsen af årsrapporten påså, om der var klausuler om
udbyttebegrænsning, og at disse blev overholdt.
de sagsøgte har ikke bevist, at tabet af sagsøger burde være formindsket ved sagsøgers
håndtering af oskar jensens engagement med roskilde bank.
                                             - 1341 -
erstatningen skal opgøres, således at sagsøger stilles som om, forhøjelsen på de 25
mio. kr. ikke var bevilget. forskellen mellem sagsøgers opgørelse af tabet til
43.580.863,22 kr. og sagsøgtes opgørelse til 38.909.233,79 kr. svarende til 4.671.630
kr. er de renter og gebyrer, der er betalt på engagementet. den del af disse renter og
gebyrer, der vedrører forhøjelsen på 25 mio. kr., som blev fuldt udnyttet, må
skønsmæssigt opgøres til ca. halvdelen. herudover er der på engagementet modtaget
et akkordbeløb på 7 mio. kr. i forbindelse med en frivillig akkord i december 2008.
det er ikke muligt på det foreliggende grundlag at afgøre, hvilket akkordbeløb banken
havde modtaget, hvis bankens krav kun havde været det første lån på 25 mio. kr.
landsretten fastsætter derfor den del af akkordbeløbet, der kan fratrækkes i tabet på
den bevilgede forhøjelse skønsmæssigt til halvdelen. det tab, som henrik juul og
lasse lindblad er ansvarlige for, kan herefter skønsmæssigt opgøres til 19 mio. kr.
lasse lindblad og henrik juul skal herefter in solidum betale 19 mio. kr. i erstatning
vedrørende dette engagement. claus ørskov frifindes.
tlp holding aps (tlp holding)
henrik juul bevilgede den 9. november 2007 en kassekredit på 7,5 mio. kr. og den 22.
november 2007 en forhøjelse på 7,5 mio. kr. til tlp holding, således at kreditten
herefter var på 15 mio. kr. efter kreditindstillingerne blev kreditten ydet blanco. der var
ingen sikkerheder eller kaution. der forelå en årsrapport 2005/06 for tlp holding med
resultat før skat 5,88 mio. og egenkapital på 4,95 mio. kr. og en revisorudarbejdet
indkomst- og formueopgørelse 2006 for tom larsen med formue på ca. 5,34 mio. kr.
der var positive forventninger til udviklingen i tlp holdings egenkapital til minimum i
niveau 25 mio. kr. det blev herefter i kreditindstillingerne med enslydende formulering
lagt til grund, at kreditafdelingen ikke havde fået indleveret tilstrækkeligt materiale, som
belyste tom larsens estimerede/forventede formue, og at den revisoropgjorte private
formue 2006 ikke stod umiddelbart i forhold til den ydede kreditfacilitet.
kreditfaciliteten blev indstillet til bevilling, idet der var lagt særlig vægt på den korte
finansieringsperiode, rentabiliteten og selvskyldnerkautionen af tom larsen. den 5.
december 2007 blev kassekreditten nedbragt til 2 mio. kr. det lægges efter bevisførelsen
                                            - 1342 -
til grund, at der herefter blev etableret en kassekredit med et maksimum på 5 mio. kr.
med sikkerhed i form af håndpant i aktier i greentech, sas, eurotrust og renewagy
samt i bankindestående. kursværdien af renewagy aktierne var angivet til 13 – 14 mio.
kr. under hensyn til kassekredittens størrelse på 5 mio. kr. sammenholdt med de
foreliggende økonomiske oplysninger og den etablerede sikkerhed i renewagy aktierne
finder landsretten ikke grundlag for at anse bevillingen af denne kassekredit for
uforsvarlig. det bemærkes, at der ikke for tabet på denne kredit er den nødvendige
årsagssammenhæng og adækvans med henrik juuls bevillinger i november 2007. henrik
juul frifindes derfor for erstatningsansvar vedrørende kassekreditten.
henrik juul bevilgede endvidere i maj 2009 et lån på 5,5 mio. kr. således, at
engagementet med dette lån og kassekreditten på 5 mio. kr. var på i alt 10,5 mio. kr. og
med blanco 10 mio. kr. sikkerheden bestod i 4.800 stk. greentech aktier og 9.000 stk.
eurotrust aktier og kaution fra tom larsen. det fremgår af årsrapporten for 2008 blandt
andet, at tlp holding havde et resultat før skat på – 37,288 mio. kr. og en egenkapital
på 10,965 mio. kr. i overvejelserne imod bevillingen var nævnt ”ingen sikkerhed for
engagementet, renewagy aktier er faldet meget og er det største aktiv i tlp holding”, og at
det måtte antages, at cash flowet i selskabet ikke umiddelbart kunne indfri det skyldige beløb
uden ekstern finansiering.
landsretten finder, at bevillingen af lånet på 5,5 mio. kr. på det da foreliggende
grundlag var uforsvarlig og ansvarspådragende for henrik juul, idet tlp holding
hverken havde dokumenteret et cash flow eller en formue, der gjorde det antageligt, at
selskabet kunne honorere det yderligere lån oveni tlp holdings forpligtelser efter
kassekreditten. det anførte om egenkapital mv., et godt kundeforhold og historisk evne
kan således ikke føre til et andet resultat. henrik juul er derfor ansvarlig for, at lånet på 5,5
mio. kr. har kunnet afvikles uden tab for banken.
overtrækket på kassekreditten på 300.000 kr. og på 1,5 mio. kr., bevilget af henrik juul,
blev inddækket den 17. august 2009 ved overførsel af 1,85 mio. kr. fra det lån,
bestyrelsen bevilgede den 13. august 2009, og har derfor ikke selvstændigt påført
banken et tab.
                                          - 1343 -
bestyrelsen bevilgede således den 13. august 2009 et lån på 7,5 mio. kr., hvorefter det
samlede engagementet var på 18 mio. kr. med blanco 13 mio. kr. sikkerheden bestod af
pant i aktier i colexon med kursværdi 7 mio. kr. og skønnet sikkerhedsværdi 4,9 mio.
kr., aktier i eurotrust under konkurs og aktier i greentech vurderet til 112.000 kr. samt
kaution fra tom larsen. bestyrelsen blev forelagt de samme regnskabsoplysninger, som
henrik juul anvendte ved bevillingen af lånet på 5,5 mio. kr. i maj 2009, nemlig
årsrapporten for 2008 med oplysning om blandt andet, at tlp holding havde et resultat
før skat på – 37,288 mio. kr. og en egenkapital på 10,965 mio. kr. kautionisten tom
larsens formue var 5,8 mio. kr. mod 28,6 mio. kr. i 2007 og a-indkomsten var 1,8 mio.
kr. ved kreditindstillingen, underskrevet af henrik juul, der indstillede lånet til
bevilling, blev der lagt vægt på ”egenkapital og solvens i selskabet er tilfredsstillende,
personlig kaution fra tom larsen. det skal dog bemærkes at renewagy aktier er faldet
meget og er det største aktiv i tlp holding. ligeledes må det antages at cash flovet i
selskabet ikke umiddelbart kan indfri det skyldige beløb uden ekstern finansiering.”
landsretten finder, at henholdsvis indstillingen og bevillingen af dette lån på 7,5 mio.
kr. var uforsvarlig og ansvarspådragende for claus ørskov, lasse lindblad og henrik
juul og har herved navnlig lagt vægt på den stærkt negative økonomiske udvikling i
selskabet og på, at sikkerhederne reelt alene bestod af værdien af pantet i aktier i
colexon.
lånet på 7,5 mio. kr. blev med tillæg af renter og overtræksprovision indfriet den 23.
december 2009 med midler fra toldbodgades konto i banken og har derfor ikke isoleret
forårsaget et tab. som følge af, at det var ansvarspådragende at bevilge lånet, kan
indfrielsen heraf ikke fradrages i bankens tab på engagementet med toldbodgade, jf.
afsnittet herom.
claus ørskov og lasse lindblad er derfor ikke erstatningsansvarlige vedrørende dette
engagement.
henrik juul er efter det anførte erstatningsansvarlig for bankens tab på lånet på 5,5 mio.
kr. dette tab kan efter ind- og udbetalinger på kontoen opgøres til 4.691.576,21 kr.
                                              - 1344 -
henrik juul har ikke godtgjort, at banken som følge af hans ansvarspådragende handling
har opnået følgeforretninger fra kunden eller tilknyttede selskaber, eller at
banken/sagsøgeren ved den skete opsigelse af engagementet med kort varsel har påført
banken et tab, der kunne og burde være undgået, idet debitor ville have været i stand til at
betale, hvis opsigelsen ikke var sket. landsretten finder det endvidere ikke godtgjort, at
sagsøgeren ikke behørigt har varetaget sin pligt til tabsbegrænsning ved realisering af
sikkerheder. landsretten har herved navnlig lagt på michael mikkelsens forklaring om
vurderingen af, hvordan colexon aktierne bedst kunne sælges.
henrik juul skal derfor betale 4.691.576,21 kr. i erstatning vedrørende dette
engagement. claus ørskov og lasse lindblad frifindes.
finn helmer
bestyrelsen bevilgede den 14. januar 2008 en kassekredit på 27,5 mio. kr. under forudsætning
af, at finn helmer blev nærmere kreditmæssigt kvalificeret, da der manglede dokumentation
for hans formue, der var oplyst til godt 200 mio. kr. kreditten skulle anvendes til fuld
indfrielse af engagementet med adr på ca. 22 mio. kr., jf. afsnittet om adr, og resten af
finn helmer privat. der blev herefter i begyndelsen af februar 2008 indgået en kreditaftale,
hvorefter der, som forudsat ved bevillingen, var sikkerhed i form af kaution fra synerco og
peter forchhammer. synerco havde således i 2006 en egenkapital på ca. 689 mio. kr. og et
resultat på ca. 162 mio. kr., jf. afsnittet om synerco. endvidere har michael mikkelsen
vedrørende synercos økonomiske situation i foråret 2008 forklaret, at ”selskabet var blevet
nedgraderet fra en topplacering, men stadig til en god placering, i henhold til basel ii-
reglerne.” det var endvidere forudsat, at der tillige blev givet pant i comendo aktier til en
kursværdi på ca. 50 mio. kr., der skulle udstedes ved comendos køb af comx holding, der
var ejet af finn helmer og jesper jørgensen.
bestyrelsen bevilgede den 26. februar 2008 en ændring i sikkerhederne, således at der i stedet
for pant i comendo aktierne blev givet uigenkaldelig transport i en panteret i disse aktier, der
ville blive udstedt, når fusionen var gennemført. finn helmers formueforhold var kun delvist
verificeret. det besluttedes endvidere, at finn helmer skulle give sikkerhed i form af pant i
                                            - 1345 -
sin private ejendom. da det i juni 2008 stod klart, at comendos køb af comx holding ikke
kunne gennemføres, blev kreditten nedskrevet til det aktuelle træk på 4,2 mio. kr.
på bestyrelsesmødet den 23. marts 2009 bevilgedes en forhøjelse af kreditten på ca. 18,9
mio. kr. som sikkerhed for hele engagementet på nu 23,9 mio. kr. fik banken pant i
gældsbreve i comx holding og i finn helmers private ejendom. den skønnede
sikkerhedsværdi af pantet i den private ejendom blev senere angivet til 6,772 mio. kr.
finn helmer forpligtede sig samtidig til at nedbringe bankens engagement med adr
med ca. 18,5 mio. kr., hvilket skete.
engagementet på 23,9 mio. kr. blev på bestyrelsesmødet den 10. november 2009 prolongeret.
efter kreditindstillingen var blanco 17,128 mio. kr. og den skønnede sikkerhedsværdi 6,772
mio. kr. svarende til den skønnede sikkerhedsværdi af bankens sekundære pant i finn
helmers private ejendom opgjort på baggrund af en ejendomsmæglers vurdering. bankens
yderligere pant i gældsbreve i comx holding havde en skønnet sikkerhedsværdi på 0 kr. finn
helmers formue var i henhold til en opgørelse udarbejdet af en statsautoriseret revisor opgjort
til 173 mio. kr., hvoraf 89,8 mio. kr. bestod af en mellemregning med comx holding og 35
mio. kr. af en kapitalandel i comx holding, der havde negativt resultat og negativ
egenkapital.
landsretten finder ikke, at henrik juul ved sine indstillinger og lasse lindblad og claus
ørskov ved deres bevillinger har pådraget sig et erstatningsansvar for bankens mulige tab på
dette engagement. der er således ikke ved engagementets etablering i januar 2008 handlet
uforsvarligt henset til det da foreliggende grundlag for kreditgivning og til, at kreditten blev
nedskrevet til det aktuelle træk på 4,2 mio. kr., da det stod klart, at der ikke kunne opnås pant
i comendo aktier til en kursværdi på ca. 50 mio. kr. bevillingen af forhøjelsen til 23,9 mio.
kr. i marts 2009 modsvaredes i det væsentlige af, at finn helmer indbetalte 18,5 mio. kr. på
det nødlidende engagement med adr og skete i øvrigt med pantesikkerhed i fast ejendom
med en skønnet sikkerhedsværdi på 6,772 mio. kr.
de sagsøgte frifindes derfor vedrørende dette engagement.
nanocover a/s (nanocover)
                                            - 1346 -
henrik juul bevilgede den 8. juli 2008 et lån på 1,2 mio. kr. til nanocover. lånet kunne
konverteres til den samme værdi i antal nominelle aktier.
det fremgår af kreditindstillingen, at såvel selskabets egenkapital som resultatet af primær
drift var negative med betydelige beløb, at selskabets kortfristede gældsforpligtelser oversteg
selskabets kortsigtede aktiver, at der forventedes et underskud for 2008 i størrelsesordenen 8
mio. kr., og at selskabet stadig var i udviklingsfasen. sikkerheden for lånet var et varelager,
hvis værdi ikke er angivet.
af bankens brev til finanstilsynet samme dato som kreditindstillingen fremgår, at nanocover
ifølge selskabets ledelse ikke havde mulighed for at indhente finansiering fra anden side, og at
selskabet ville gå konkurs, hvis en redningsplan ikke blev gennemført. finanstilsynet afgav på
baggrund heraf den 18. juli 2008 en forhåndstilkendegivelse, hvorefter nanocover var et
nødlidende selskab, hvis eksistens var direkte truet, således at banken kunne få dispensation
fra tilbudspligten i værdipapirhandelslovens § 31.
den 3. november 2008 blev lånet forhøjet til 1,7 mio. kr., og ved kreditindstilling af 23.
december 2008 underskrevet af henrik juul blev lånet på ny forhøjet til nu 2,130 mio. kr. af
kreditindstillingen fremgår, at det nu var besluttet, at nanocovers aktiviteter skulle lukke ned,
men at selskabet skulle bestå til brug for andre aktiviteter. det fremgår endvidere, at kreditten
blev bevilget på grund af mulighederne for god indtjening i bankens investment afdeling samt
virksomhedens potentiale for at skabe vækst og indtjening på markedet inden for
nanoteknologi.
landsretten finder, at henrik juul har handlet ansvarspådragende ved at bevilge et lån til et
selskab med viden om, at selskabet var nødlidende og truet af konkurs, uden at der var
sikkerhed for lånet, og ved at forhøje dette lån uden sikkerhed og alene på grundlag af et ikke
nærmere defineret potentiale for indtjening på et tidspunkt, hvor det var besluttet, at
selskabets hidtidige aktiviteter skulle lukke ned.
det forhold, at finanstilsynet har været bekendt med nanocovers forhold i forbindelse med
vurderingen af, om der kunne dispenseres fra værdipapirhandelslovens § 31 om tilbudspligt,
                                            - 1347 -
kan ikke anses som udtryk for, at finanstilsynet har vurderet, at det var forsvarligt, at banken
ydede lånet. finanstilsynet har således alene taget stilling til, om nanocover var nødlidende,
og betingelserne for dispensation fra tilbudspligten dermed opfyldt.
det findes ikke godtgjort, at det forhold, at banken tidligere havde investeret i aktier i
nanocover og dermed havde en interesse i at beskytte aktiekursen, kunne begrunde et lån af
denne størrelse til et konkurstruet selskab. de sagsøgte har heller ikke godtgjort, at
nanocovers værdi som ”børsskal”, som forklaret af lasse lindblad, kunne begrunde, at lånet
trods selskabets økonomiske forhold og den manglende sikkerhed var forsvarligt.
henrik juul er derfor erstatningsansvarlig for det tab, som banken har lidt.
den 30. december 2009 overdrog banken fordringen på nanocover til lindforch invest i aps
for 1.650.000 stk. nanocover aktier. de sagsøgte har gjort gældende, at banken herved blev
fyldestgjort for lånet, og at banken derfor ikke har lidt noget tab.
værdien af aktierne i nanocover ved overdragelsen den 30. december 2009 er ikke oplyst.
som anført var nanocover på tidspunktet for overdragelsen nødlidende og havde indstillet
sine aktiviteter. lasse lindblad har forklaret, at prisen blev fastsat således, at banken ikke fik
en aktiepost på over 5 % og således ikke ud fra hverken aktiernes markedsværdi eller
størrelsen af bankens tilgodehavende. under disse omstændigheder har det formodningen
imod sig, at aktiernes værdi kunne dække bankens tilgodehavende, og bevisbyrden herfor må
påhvile de sagsøgte. denne bevisbyrde er ikke løftet, hvorved bemærkes, at lasse lindblad
som indirekte medejer af nanocover og det fortsættende selskab rovsing management group
a/s må antages at have haft adgang til oplysning om aktiernes værdi på
overdragelsestidspunktet. som følge heraf lægger landsretten sagsøgernes værdiansættelse af
aktierne til 181.266,87 kr. til grund.
lasse lindblad var via selskabet lindforch invest i aps indirekte medejer af nanocover og
havde dermed en interesse i, at lånet blev ydet. lindblad har forklaret, at han vil tro, at han
vidste, at nanocover havde søgt en bevilling i banken, men at han ikke har været involveret i
bevillingsprocessen. landsretten har ikke tilstrækkeligt grundlag for at tilsidesætte denne
forklaring.
                                            - 1348 -
uanset at det efter lasse lindblads e-mail af 29. december 2009 til henrik juul og michael
mikkelsen må lægges til grund, at lasse lindblad var initiativtager til aftalen om, at bankens
tilgodehavende blev overdraget til lindforch invest 1 aps, finder landsretten ikke, at denne
aftale i sig selv kan anses for ansvarspådragende, idet der ikke er grundlag for at antage, at
bankens tilgodehavende mod nanocover på dette tidspunkt havde en værdi, der gjorde, at
banken ved overdragelsen blev dårligere stillet.
landsretten lægger claus ørskovs forklaring om, at han ikke kendte til denne bevilling til
grund. som følge heraf er lasse lindblad og claus ørskov ikke erstatningsansvarlige
vedrørende dette engagement.
tabet kan efter sagsøgtes beregningsmetode opgøres til 2.397.261,25 kr., hvorfra skal trækkes
værdien af aktierne på 181.266,87 kr.
henrik juul skal herefter betale 2.215.994,62 kr. i erstatning vedrørende dette engagement.
claus ørskov og lasse lindblad frifindes.
*tzarevo invest aps
sagsøger har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 2.900.000 kr. vedrørende en udbetaling af 2,9 mio. kr. den
19. september 2008.
tzarevo invest, der ikke er under konkurs, hæfter fortsat for gælden. det samme gælder de 3
kautionister. det er ikke gjort gældende, at tzarevo invest ikke kan betale. tzarevo invest har
ved anmeldelse i bankens konkursbo gjort et modkrav gældende til modregning i gælden til
banken. retssagen til prøvelse af modregningskravet er efter det oplyste verserende.
det er herefter ikke godtgjort, at banken har lidt et tab på engagementet med tzarevo invest.
af denne grund frifindes claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul vedrørende dette
engagement.
                                             - 1349 -
henrik høtbjerg jespersen og lajla e. jespersen
forskellen på det udbetalte beløb og indbetalingerne på engagementet udgør som opgjort af
sagsøgte 196.429,31 kr.
henrik høtbjerg jespersen og laila e. jespersen er ikke erklæret konkurs, og det er ikke på
anden vis godtgjort, herunder f.eks. ved afgivelse af insolvenserklæring, at de er ude af stand
til at betale. fordringen og den tilhørende sikkerhed i deres private bolig er af sagsøgeren
overdraget til tredjemand, og sagsøgeren har ikke oplyst, hvad der er betalt for fordringen.
under disse omstændigheder finder landsretten ikke, at det er godtgjort, at sagsøgeren har lidt
et tab på dette engagement.
som følge heraf frifindes de sagsøgte vedrørende dette engagement.
korral partners aps (korral)
efter købsaftalen af 20. februar 2008 forpligtede korral sig til på nærmere angivne vilkår for
10 mio. kr. med tillæg af forrentning at købe de aktier i notabene.net a/s (senere guava),
som banken samtidig forpligtede sig til at tegne. korral levede ikke op til sine forpligtelser
hverken efter denne aftale eller efter de ændrede vilkår i tillægget af 12. september 2008.
købsaftalen var for banken underskrevet af michael mikkelsen og søren hansen, mens
tillægget angiver henrik juul og søren hansens navne med henblik på underskrift. lasse
lindblad var efter den fremlagte e-mail korrespondance med korrals bestyrelsesformand og
efter sin egen forklaring involveret i, at banken overtog aktietegningen fra bank trelleborg.
korral havde efter årsregnskabet for 2007, der forelå i maj 2008, et resultat efter skat på ca.
24,8 mio. kr. og en egenkapital på ca. 47,9 mio. kr.
landsretten finder ikke, at det ud fra korrals økonomiske forhold var kreditmæssigt
uforsvarligt at indgå aftalen af 20. februar 2008, hvorfor dispositionen ikke er
ansvarspådragende for de sagsøgte.
                                            - 1350 -
der blev herefter i januar 2009 ydet korral et lån på 10,8 mio. kr. ”i forbindelse med
tilbagekøb af guava aktier”. michael mikkelsen har herom forklaret, at ”banken havde taget
risikoen på aktierne, da man erhvervede dem, så bevillingen forøgede ikke risikoen”.
landsretten er enig i, at bevillingen af de 10,8 mio. kr. ikke forøgede den risiko, som banken
havde påtaget sig ved at indgå aftalen af 20. februar 2008. bevillingen på 10,8 mio. kr., der
ikke indebar en udbetaling, var således alene en formalisering af denne risiko. allerede af den
grund er bevillingen ikke ansvarspådragende for de sagsøgte. finanstilsynets alvorlige kritik i
januar 2010 af denne bevilling efter de regelsæt, som finanstilsynet påser, kan ikke føre til
andet resultat.
det lægges efter kontoudtog og lasse lindblads forklaring til grund, at der ikke blev bevilget
kredit i september 2009 til hjælp til korrals indfrielse af skattegæld.
herefter frifindes de sagsøgte vedrørende dette engagement.
toldbodgade 10 b aps (toldbodgade)
formålet med aftalen med ole vagner i december 2009 var ifølge de sagsøgte at løse det
problem, at banken i eget navn havde opkøbt nordicom aktier, som banken nu ikke kunne
afsætte. man ønskede efter michael mikkelsens efterfølgende forståelse af aftalen at ”flytte
risikoen på aktierne, der var på bankens bog”. ifølge de sagsøgte blev nordicom aktierne
indkøbt på vegne af ole vagner, men efter kursfald på aktierne opstod der uenighed mellem
banken og ole vagner om, for hvis risiko aktierne var købt.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at banken opkøbte nordicom aktier i markedet for
ca. 35 mio. kr. uden at have sikret sig en klar aftale om, for hvis risiko købet skete.
landsretten lægger til grund, at det er sædvanlig forsvarlig bankadfærd, at en bank, før den
opfylder en kundes ønske om aktieopkøb i markedet, har indgået en aftale med kunden om
købet, herunder vilkårene herfor, og har kendskab til den ordregivende kundes økonomiske
evne til at opfylde aftalen, således at banken kun i ringe grad udsætter sig for risiko ved at
opkøbe i eget navn.
                                              - 1351 -
den risiko for kurstab, banken som følge af uklare aftaleforhold var påført, blev søgt løst ved
aftalen af 19. december 2008 med ole vagner om finansiering via lån til et hertil oprettet
selskab (spv) med en konstruktion, der indebar, at lånet skulle indfries via holdings betaling
af gæld til spv’et, således at disse indbetalinger indgik på spv’ets konto i banken. holdings
gæld til spv’et var opstået ved ole vagners overdragelse af en fordring på holding til
spv’et.
banken indlod sig således i en konstruktion med bevilling af et lån på 39,4 mio. kr. til
toldbodgade, der må karakteriseres som et redningsforløb med henblik på at afværge et
truende tab.
de sagsøgte har gjort gældende, at lånet var tilrettelagt således, at risikoen for tab herved
blev elimineret. landsretten kan ikke tiltræde dette anbringende.
landsretten lægger således til grund, at banken ydede et lån på 39,4 mio. kr. til et nystiftet
selskab med en meget beskeden egenkapital uden kaution fra ejeren af selskabet og
oprindeligt uden nogen form for sikkerhed til køb af aktier til en kurs, der oversteg den
aktuelle markedsværdi med ca. 25 mio. kr., således at der hermed umiddelbart ville opstå en
underbalance af samme størrelse. toldbodgade havde således ikke evne til at betale sine
forpligtelser ud af sit cash flow eller i øvrigt en dokumenteret tilbagebetalingsevne, ligesom
banken ikke modtog en passende sikkerhedsstillelse til afdækning af risikoen for, at
tilbagebetalingsevnen svigtede. den valgte konstruktion, hvorefter toldbodgades lån i
banken skulle nedbringes og udlignes ved holdingselskabets indfrielse af en gæld af samme
størrelse til toldbodgade, gav heller ikke banken sikkerhed for, at holdingselskabets
tilbagebetaling af gælden til toldbodgade blev anvendt til tilbagebetaling af engagementet
med banken. holdingselskabets tilbagebetaling blev da også i det efterfølgende forløb på
bankens bekostning anvendt af toldbodgade til lån til renewagy, kell development og
dka.
landsretten finder herefter ikke, at ydelsen af lånet på 39,4 mio. kr. har været forsvarlig.
landsretten finder på den baggrund, at de sagsøgte lasse lindblad og claus ørskov har
pådraget sig et erstatningsansvar ved at bevilge lånet på 39,4 mio. kr. henrik juul, der deltog i
mødet den 19. december 2008, havde som direktør anledning til at udtale sig imod
                                             - 1352 -
engagementet og burde have gjort det senest ved udarbejdelsen af kreditindstillingen og
forelæggelsen i bestyrelsesmødet den 22. januar 2009. ved at undlade dette pådrog han sig et
ansvar for medvirken til den uforsvarlige kreditgivning.
de sagsøgte er derfor ansvarlige for, at dette lån har kunnet afvikles uden tab for banken.
landsretten bemærker, at engagementet i marts 2009 blev styrket med pant i de købte
nordicom aktier med en kursværdi på ca. 8,9 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på 7,1
mio. kr. denne pantsætning med senere kursændringer og nedbringelser i engagementet
ændrer ikke vurderingen af, at der fortsat var tale om uforsvarlig kreditgivning, og at dette var
årsagen til, at banken fortsat risikerede et tab, og at et tab også faktisk blev realiseret.
særligt om den direktionsbevilling, som henrik juul gav den 23. december 2009 med en
forhøjelse af lånet med 9 mio. kr., der da var nedbragt til ca. 6 mio. kr., bemærkes, at den blev
givet ”til brug for indfrielse af lån i tlp holding og servicering af selskabets forpligtelser” og
med fortsat pant i nordicom aktier og yderligere pant i aktier i colexon energy ag. værdien
af sikkerheden i aktierne blev opgjort til 4,598 mio. kr. blanco på forhøjelsen var
dermed 4,402 mio. kr. bankens samlede engagement med toldbodgade var herefter
angivet til 15 mio. kr. med en blanco på 2,99 mio. kr. forhøjelsen blev delvist anvendt til
indfrielse af engagementet med tlp holding aps med 7,596 mio. kr. det yderligere pant i
aktier i colexon energy ag indbragte efterfølgende ca. 1,3 mio. euro. låneforhøjelsen med
yderligere pant øgede således ikke det tab, der kan kræves erstatning for, men medførte en
mindre reduktion af tabet.
det forhold, at restlånet på 6. mio. kr. i henhold til michael mikkelsens e-mail af 28. oktober
2009 muligt kunne være indfriet den 23. december 2009 ved realisering af sikkerheden i
børsnoterede aktier, indebærer ikke, at bevillingen af lånet på 39,4 mio. kr. var forsvarlig,
eller at der ikke er årsagssammenhæng mellem denne bevilling og det endelige tab. bankens
tab ved udmåling af erstatning uden for kontrakt må som udgangspunkt opgøres som
nettotabet ved udlån eller kreditgivning efter fradrag af den af banken opnåede fortjeneste i
form af renter og provisioner mv., jf. afsnittet om tabsopgørelsen.
nettotabet kan herefter som opgjort og anerkendt af de sagsøgte opgøres til 10.648.789,89 kr.
efter bevisresultatet ovenfor skal der ikke heri foretages fradrag for ”bankens potentielle tab
                                            - 1353 -
på nordicom aktier”. da landsretten som beskrevet i afsnittet om engagementet med tlp
holding har fundet det bevist, at de sagsøgte handlede ansvarspådragende vedrørende lånet til
tlp holding, der blev indfriet ved overførsel af 7.596.077,32 kr. fra toldbodgades lån, kan
det ikke bringes til fradrag i tabsopgørelsen. de sagsøgte har ikke godtgjort, at sagsøgeren i
øvrigt har opnået fordele, der skal fratrækkes i tabsopgørelsen.
landsretten finder endvidere ikke, at de sagsøgte har godtgjort, at banken/sagsøgeren ved
den skete opsigelse af engagementet med kort varsel har påført banken et tab, der kunne og
burde være undgået, idet debitor ville have været i stand til at betale, hvis opsigelsen ikke var
sket. landsretten finder det heller ikke godtgjort, at sagsøgeren ikke behørigt har varetaget sin
pligt til tabsbegrænsning ved realisering af sikkerheder, herunder ved ikke efter opsigelsen at
acceptere et af tom larsen forestået kontrolleret successivt salg af aktierne fra
sikkerhedsdepotet. landsretten har vedrørende den faktiske realisering af colexon aktierne
lagt vægt på michael mikkelsens forklaring om de overvejelser, der lå til grund herfor.
konkursboet toldbodgade er ikke afsluttet. en eventuel dividende fra toldbodgades
konkurs afhænger blandt andet af, om det lykkes kurator at inddrive toldbodgades
tilgodehavende hos kell development aps, og af udfaldet af den af toldbodgades
konkursbo anlagte omstødelsessag mod dka. retten finder ikke, at dette forhold er til
hinder for, at der kan gives sagsøgeren medhold.
i overensstemmelse med sagsøgerens tilkendegivelse herom, indtræder de sagsøgte i
sagsøgerens ret til dividende i konkursboet, hvis de sagsøgte betaler det fulde beløb, og i
det omfang dividenden ikke kan afskrives på renter og gebyrer mv., som de sagsøgte
ikke er pålagt at erstatte.
claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul skal herefter in solidum betale
10.648.789,89 kr. i erstatning vedrørende dette engagement.
administrationsselskabet af 1. august 2008 aps (administrationsselskabet)
erstatningssagen vedrørende dette engagement omfatter bankens bevilling af et lån i juni
2009 på 3,810 mio. kr. og forhøjelse af dette lån i oktober 2009 til 7,65 mio. kr.
                                             - 1354 -
ca. 1 måned før centerplans konkurs overdrog centerplan sine 50 % af anparterne i k/s
bryggen til julemosegaard, der ultimativt var ejet af lasse lindblad. i maj 2009, ca. 6
måneder efter centerplans konkurs, blev der indgået en optionsaftale mellem julemosegaard
og et selskab om køb af disse anparter. dette selskab overdrog i juni 2009 rettighederne i
henhold til optionen til administrationsselskabet.
det lægges efter bevisførelsen til grund, at banken fik en vis bistand fra carsten leveau
vedrørende bankens nødlidende engagement med centerplan allokton, der i august 2009 blev
taget under tvangsopløsning og senere gik konkurs, jf. afsnittet om centerplan allokton.
landsretten finder imidlertid ikke, at etableringen af lånet og udbetalingerne til
administrationsselskabet kan anses for en honorering af carsten leveau, idet banken
ikke ved långivning findes forsvarligt at kunne indregne en tabsrisiko som en honorering
for andre tjenester. banken findes derfor at måtte foretage en sædvanlig kreditvurdering
af administrationsselskabet som låntager og eventuelt honorere carsten leveau med f.eks.
konsulentbetaling.
spørgsmålet er derfor, om låneengagementet har været kreditmæssigt forsvarligt. bevillingen
i juni 2009 til brug for betaling af optionen med en fast optionspræmie på 3 mio. kr. til
julemosegaard giver ingen mening, hvis den ikke udnyttes. det må derfor have stået henrik
juul klart, at der også skulle finansieres en købesum, og at han således i juni 2009 reelt tog
stilling til en kredit på ikke under de 6,5 mio. kr. uden sikkerhed. selskabets økonomi bestod
efter det oplyste i et ejerskab på 50 % af k/s bryggen. k/s bryggens eneste aktiv bestod af
en udlejningsejendom med en offentlig ejendomsvurdering for 2008 foretaget i november
2007 og med en klar angivelse fra bankens kreditchef i e-mailen af 29. maj 2009 om, at det
på ingen måde var en markedskonform vurdering, med bemærkninger om ejendommens stand
og udlejning og ikke mindst om, at ”resultat, som det hedder i opstillingen må således være
efter renter men før afdrag! der er herefter negativ drift på ejendommen og absolut ingen
afvikling /serviceringsmulighed til os.” denne holdning hos kreditchefen ændredes ikke efter
indhentelse af yderligere materiale. det i august 2009 modtagne likviditetsbudget for k/s
bryggen ses heller ikke at indeholde afdrag på lånene i ejendommen, hvorved
forudsætningerne for den i budgettet angivne likviditet ikke var holdbare. endelig bemærkes,
                                            - 1355 -
at det må have stået henrik juul klart, at lasse lindblad havde en egeninteresse i, at
dka/julemosegaard fik solgt anparterne i k/s’et, hvilket måtte give anledning til skærpet
opmærksomhed.
landsretten finder på den baggrund, at bankens bevilling i juni 2009 af et lån på 3,810
mio. kr. og forhøjelsen i oktober 2009 til 7,65 mio. kr. udgjorde en uforsvarlig långivning, og
at henrik juul er ansvarlig for engagementet, der blev etableret og udbetalt ved
direktionsbevillinger.
landsretten finder endvidere, at lasse lindblad har pådraget sig et erstatningsansvar som
medansvarlig for engagementet ved at have opfordret henrik juul til at yde lånet.
landsretten har herved navnlig lagt vægt på den involvering fra lasse lindblads side før
henrik juuls bevilling den 22. juni 2009, der fremgår af carsten leveaus e-mail af 17.
marts 2009 til lasse lindblad med henvisning til en mellem dem indgået ”gentleman
agreement aftale på 15 mio.” og e-mails af 26. maj 2009 og 2. juni 2009 fra lasse
lindblad til henrik juul om henholdsvis at ”lave ”aconto” kredit til carsten leveau som
oprindelig aftalt” og om at ”anvende 5 min. på leveau sagen” og forud for henrik juuls
forhøjelse i oktober 2009 anmodning af 12. juni 2009 om overførsel af 3 mio. kr. til
dka consult via julemosegaard samt korrespondancen fra torben lyst som lasse
lindblads sekretær.
der er i forhold til claus ørskov ikke godtgjort noget erstatningsansvar hverken efter det
fremkomne om bestyrelsesmødet den 23. juni 2009 og det udgåede punkt til bestyrelsesmødet
den 28. oktober 2009 eller i øvrigt.
bankens tab må som udgangspunkt opgøres som forskellen mellem bankens udbetalinger og
indbetalinger, jf. afsnittet om tabsopgørelsen. nettotabet kan herefter som opgjort og
anerkendt af de sagsøgte opgøres til 7.112.655,39 kr.
det er ikke under bevisførelsen påvist, at der af lånets provenu endeligt blev anvendt ca.
0,4 mio. kr. til indfrielse af carsten leveaus nødlidende engagement, hvorfor tabet
allerede af den grund ikke skal reduceres med dette beløb. det bemærkes herved, at de
til carsten leveaus konto den 16. juni 2009 overførte 204.742,87 kr. blev tilbageført
                                            - 1356 -
den 10.juli 2009, og det er ikke dokumenteret, hvad overførslen den 20. september 2009
på 200.000 kr. vedrører.
landsretten finder det ikke godtgjort, at bevillingen af lånet til administrationsselskabet har
været nødvendig for, at banken kunne opnå supplerende sikkerheder i forbindelse med
engagementet centerplan allokton. der skal derfor ikke som påstået fratrækkes 15,6 mio. kr.
i tabsopgørelsen. der kan endvidere som anført i afsnittet om tabsopgørelsen ikke ske fradrag
for ”negativ nettoindbetaling”.
lasse lindblad og henrik juul skal herefter in solidum betale 7.112.655,39 kr. i erstatning
vedrørende dette engagement. claus ørskov frifindes.
sagsøgeren har anlagt omstødelsessag mod dka vedrørende administrationsselskabets
betaling af 2. rate af købesummen på 3,5 mio. kr. denne sag er ikke afsluttet, men udsat
på afgørelsen af nærværende sag. det forhold, at sagsøgeren forsøger at begrænse tabet
ved omstødelse af betalingen til dka, afskærer ikke sagsøgeren fra at gøre tabet
gældende over for de sagsøgte. sagsøgeren har tilkendegivet, at de sagsøgte vil kunne
indtræde i denne sag, når de sagsøgte har betalt det fulde idømte beløb vedrørende dette
engagement.
de 13 investeringskreditter
generelt
investeringskreditterne angår i alt 13 låneengagementer, der er kendetegnet ved, at lånene er
ydet til brug for køb af værdipapirer eller kapitalindskud i et selskab. 6 af de 13 lån er ydet til
brug for køb af en investeringspakke bestående af ¾ keops ejendomsobligationer og ¼ aktier
i greentech energy systems a/s mod pantesikkerhed i de købte værdipapirer.
de 3 første lån er bevilget af bestyrelsen henholdsvis den 3. oktober og den 6. november
2006. de fleste af de øvrige lån er bevilget af enten bankdirektør kåre breinholt eller
bankdirektør henrik juul. sagsøger har gjort gældende, at claus ørskov som
bestyrelsesformand og lasse lindblad som bestyrelsesmedlem ved de 3 første bevillinger har
                                            - 1357 -
fastlagt en uforsvarlig bevillingspraksis, hvorved de ifalder erstatningsansvar for de af
bankdirektørerne senere bevilgede lån i henhold til den af dem fastlagte uforsvarlige
bevillingspraksis. i en række af disse låneforhold er der tillige gjort erstatningsansvar
gældende mod henrik juul.
bankens politikker, som fastsat af bestyrelsen i henhold til lov om finansiel virksomhed § 70,
indeholder en række bestemmelser om ydelse af investeringskreditter. sagsøgeren har
vedrørende de enkelte investeringskreditter gjort gældende, at der er handlet
ansvarspådragende blandt andet som følge af en overtrædelse af en række af disse
bestemmelser. der er navnlig tale om følgende bestemmelser:
pkt. 3.1 i kreditpolitikken bestemmer, at banken ønsker at tilbyde erhvervskundesegmentet
lån, kreditter, investeringskreditter og udstedelse af garantier. det angives endvidere, at
banken ønsker at imødekomme virksomhedens finansieringsbehov inden for fra 60 – 95 % af
virksomhedens aktiver, dog at banken ikke udbyder traditionel driftsfinansiering.
pkt. 3.4 i kreditpolitikken bestemmer, at investeringskreditengagementer som hovedregel skal
være på fuldt dækket basis, hvilket betyder, at der skal være en passende overdækning. ved
en ændring af kreditpolitikken den 30. oktober 2007 blev det præciseret, at dette indebar, at
engagementet efter bankens opgørelsesregler skulle have en blanco på 0 kr. bankens
opgørelsesregler angav belåningsprocenter for forskellige typer af sikkerheder.
efter den forelagte forretningsgang vedrørende ”kreditgivning – investeringskreditter,
forbrugskreditter og erhvervslån” er det en betingelse for udlån til investering, at sikkerheden
på tidspunktet for kredittens etablering udgør mindst 120 %, og at sikkerhedsstillelsen sker i
sådanne aktiver, der efter bankens regler kan lægges til sikkerhed. det bestemmes samtidig, at
etablering af investeringskreditter med en anden sikkerhed end de nærmere opremsede typer
af aktiver kan behandles efter reglerne om erhvervsudlån, og at investeringskreditter med
mindre sikkerhed end 120 % kan ske ved opdeling i en investeringskredit med en sikkerhed
på mindst 120 % og en kredit uden sikkerhed. om erhvervsudlån er anført, at disse kan ydes
med og uden sikkerhed, dog at der altid bør tages sikkerhed, når dette er muligt.
                                            - 1358 -
om dokumentationskrav for debitors økonomi er det i kreditpolitikken pkt. 6 bestemt, at
bevilling af kredit til igangværende virksomheder skal baseres på en grundig analyse af
virksomhedens regnskaber, budgetter, idegrundlag og forretningsgrundlag, omdømme,
ejerkreds, bestyrelse og direktion samt låneformål, og at der, for så vidt angår virksomheder,
der består af flere økonomiske enheder, medmindre engagementet sker på fuldt dækket basis,
skal indleveres materiale, der gør det muligt at bedømme de samlede økonomiske forhold for
den pågældende koncern eller gruppe.
bevilling til privatkunder skal baseres på en grundig analyse af kundens årsopgørelse,
eventuel indkomst- og formueopgørelse og relevante budgetoplysninger, og bevilling til
investeringskreditkunder skal alene baseres på en analyse af kundens årsopgørelse og
eventuel indkomst- og formueopgørelse. ved ændring af kreditpolitikken den 16. maj 2007
bestemmes det, at bevillinger til privatkunder og investeringskreditkunder skal ske på basis af
materiale, der gør det muligt at bedømme kundens økonomiske forhold. ved ændring af
kreditpolitikken den 30. oktober 2007 bestemmes det, at der ved alle bevillinger til
investeringskreditkunder skal ske indlevering af materiale, som giver fuld økonomisk indsigt,
der gør det muligt at bedømme de økonomiske forhold.
efter kreditpolitikkens pkt. 7 om sikkerhedsstillelse ydes lån normalt på baggrund af kundens
dokumenterede tilbagebetalingsevne, og sikkerhedsstillelsen kræves til afdækning af risikoen
for, at tilbagebetalingsevnen svigter. det er anført, at kravet til sikkerhed derfor stiger i takt
med lånets størrelse.
efter kreditpolitikkens pkt. 9 er det centrale element i enhver kreditvurdering kundens
fundamentale evne til at betale sine forpligtelser ud af sit cashflow. kundens aktivmasse skal
dokumentere tilstrækkelig likviditet til at klare forbigående negative handelsforhold, stigende
renter mv. alternativt skal kunden være i stand til via sine aktiver at kompensere for et
længerevarende negativt cashflow.
vedrørende kreditpolitikkens krav om en passende overdækning af investeringskreditter
bemærkes generelt, at bestemmelsen efter sin ordlyd er en hovedregel, der åbner mulighed for
en fravigelse heraf. dette stemmer overens med retningslinjerne i forretningsgangen
vedrørende ”kreditgivning – investeringskreditter, forbrugskreditter og erhvervslån”, der
                                             - 1359 -
angiver, at investeringskreditter med en anden sikkerhed end de nærmere opremsede typer af
sikkerheder kan etableres som erhvervslån, og at investeringskreditter med mindre sikkerhed
end 120 % kan opdeles i en investeringskredit med en sikkerhed på 120 % og en kredit uden
sikkerhed. om erhvervslån er anført, at disse kan ydes med eller uden sikkerhed, dog at der
altid bør tages sikkerhed, når dette er muligt.
landsretten bemærker i øvrigt, at bankens interne politikker udgør retningslinjer for bankens
virksomhed. disse retningslinjer udgør således vejledende kriterier ved vurderingen af, om
banken har udøvet et forsvarligt skøn ved en given bevilling, og indgår herefter i et samlet
overordnet skøn af bevillingens forsvarlighed, der navnlig må baseres på den række af
konkrete faktorer vedrørende de økonomiske forhold og risici, der karakteriserer det enkelte
engagement.
landsrettens bemærkninger vedrørende hver af de 13 investeringskreditter
cc investment aps og cc finans aps (cc investment og cc finans)
sagsøger har gjort gældende, at claus ørskov og lasse lindblad er erstatningsansvarlige for
et tab på 6.480.676,52 kr. vedrørende en kassekredit på oprindeligt 5 mio. kr. til cc finans
bevilget af bestyrelsen den 3. oktober 2006 og et lån på oprindeligt 5 mio. kr. til cc
investment bevilget af bestyrelsen den 22. maj 2007. der er ikke gjort erstatningsansvar
gældende over for henrik juul.
cc finans var et nystartet selskab, hvorfor første årsrapport for selskabet først ville blive
aflagt pr. 31. december 2006.
kassekreditten på 5 mio.kr. bevilget den 3. oktober 2006 findes herefter, idet
selvskyldnerkautionen fra brian petersen ikke kan tillægges selvstændig værdi, i det
væsentlige at være baseret på selvskyldnerkaution fra capital consulting, der gennem cc
investment ejede cc finans 100 %. capital consulting havde i henhold til kreditindstillingen
i 2005 et resultat på ca. 17,5 mio. kr. og en egenkapital på ca. 20,5 mio. kr., herunder en
reserve for nettoopskrivning på ca. 17,4 mio. kr. det fremgik endvidere af kreditindstillingen,
at capital consulting ejede 50 % af aktierne i bristen ejendomsinvest, der ligeledes var
                                             - 1360 -
pantsat som sikkerhed for kassekreditten. om bristen ejendomsinvest var oplyst, at selskabet
pr. 30. juni 2006 havde en balancesum på ca. 671 mio. kr. og en egenkapital på ca. 43 mio.
kr., og at udbytteudbetaling fra dette selskab til capital consulting skulle benyttes til
nedbringelse af engagementet. det var samtidig anført, at risikoen i selskabet var stor på
grund af aggressiv gældssætning.
ved revisionsprotokollatet om forberedende revisionsarbejder 2006 omfattede engagementet
tillige et lån på 6,275 mio. kr. til cc investment til køb af keops obligationer og aktier i
greentech energy systems, der i det væsentlige var baseret på pant i de købte værdipapirer
med en skønnet sikkerhedsværdi på 3,6 mio. kr. og selvskyldnerkaution fra capital
consulting, der angives i 2005 at have et resultat før skat på ca. 25 mio. kr. og en egenkapital
på 20,5 mio. kr. revisionen vurderede, at det samlede engagement havde en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke var behov for nedskrivning, og at det var målt
korrekt. dette engagement blev indfriet i februar 2008.
lånet på 5 mio. kr. til cc investment bevilget af bestyrelsen den 22. maj 2007 til køb af
anparter i growth house var i det væsentlige baseret på selvskyldnerkaution fra capital
consulting i henhold til årsrapporten for 2005, idet selvskyldnerkautionen fra brian petersen
ikke kan tillægges selvstændig værdi.
finanstilsynet gav i juni 2007 engagementet på i alt 16,125 mio.kr. karakteren 2 a svarende til
”kunder med normal bonitet”.
under hensyntagen til selvskyldnerkautionen fra capital consulting med en egenkapital på
ca. 20,5 mio. kr. og et resultat før skat på henholdsvis 17,4 og 25 mio. kr. i det væsentlige
baseret på 50 % ’s ejerskab af bristen ejendomsinvest med en egenkapital på 43 mio. kr.
sammenholdt med revisionens og finanstilsynets vurderinger af engagementet finder
landsretten, trods oplysningerne om stor risiko i bristen ejendomsinvest på grund af aggressiv
gældssætning, ikke grundlag for at anse bevillingerne for uforsvarlige.
det findes heller ikke godtgjort, at 9 måneders prolongeringen af det samlede lån foretaget af
lasse lindblad i marts 2008 under forhandlinger om yderligere pantesikkerhed og med
                                            - 1361 -
efterfølgende omlægning af lånet og sikkerheder har indebåret en forøgelse af den
økonomiske risiko, og prolongeringen er derfor ikke erstatningsretligt ansvarspådragende.
claus ørskov og lasse lindblad frifindes vedrørende dette engagement.
mcs holding aps (mcs holding)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov og lasse lindblad er erstatningsansvarlige
for et tab på 12.386.394,83 kr. vedrørende en oprindelig bevilling på 15,5625 mio. kr.
foretaget af bestyrelsen den 3. oktober 2006, efterfølgende overtræk på cirka 10,7 mio. kr. og
en yderligere bevilling på 8,5 mio. kr. den 28. december 2007. det er tillige gjort gældende, at
lasse lindblad er erstatningsansvarlig for at have stoppet realiseringen af notabene aktier
med deraf følgende tab. der er ikke gjort erstatningsansvar gældende over for henrik juul.
den første bevilling på 15,5625 mio. kr. til brug for køb af capee foreningsbeviser var baseret
dels på debitors økonomi i 2005 med et årsresultat på ca. 3,5 mio. kr. og en egenkapital på ca.
3,7 mio. kr. ud af en balancesum på ca. 11 mio. kr., dels sikkerhed i de købte capee
foreningsbeviser nominelt 15 mio. kr. med en skønnet sikkerhedsværdi på 9 mio. kr. og
eurotrust aktier med en skønnet sikkerhedsværdi på 3,3 mio. kr. svarende til 50 % af
kursværdien.
ved revisionsprotokollat om forberedende revisionsarbejder 2006 udgjorde engagementet en
udnyttet facilitet på ca. 16 mio. kr. med sikkerheder til en skønnet værdi på 11 mio. kr.
revisionen vurderede, at det samlede engagement havde en sædvanlig forretningsmæssig
risiko, hvorfor der ikke var behov for nedskrivning, og at det var målt korrekt.
under hensyntagen til debitors økonomi sammenholdt med de stillede sikkerheder og
revisionens vurdering af engagementet finder landsretten ikke grundlag for at anse denne
bevilling for uforsvarlig.
den 10. april 2007 var der trukket i alt ca. 21,1 mio. kr. på kontoen uden yderligere bevilling,
hvilket efterfølgende blev accepteret af bestyrelsen som et midlertidigt overtræk. den 29. maj
2007 var der trukket i alt ca. 25,85 mio. kr. ligeledes uden yderligere bevilling. det
                                             - 1362 -
oprindelige lån skulle have været indfriet den 15. april 2007. af kreditindstilling af 7. juni
2007, hvor det eksisterende overtræk på ca. 10,3 mio. kr. blev bevilget frem til den 20. juni
2007, fremgår, at kursværdien af de værdipapirer, der var stillet som sikkerhed for hele
engagementet, udgjorde ca. 37,16 mio. kr. og havde en skønnet sikkerhedsværdi på ca. 29,73
mio. kr. den 20. juni 2007 blev der tillige givet sikkerhed i aktier i greentech energy systems
til en ikke nærmere opgjort værdi. bestyrelsen valgte i november 2007, efter en orientering
om et samlet træk på 26,28 mio. kr., ikke at inddække overtrækket på nu 428.000 kr. ved
realisering af sikkerheder, men fortsat at kræve forhøjede renter af overtrækket.
den 27. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder med
normal bonitet”.
under hensyntagen til værdien af sikkerheden for det samlede engagement findes der, uanset
manglende indfrielse af engagementet til forfaldsdag, ikke grundlag for at anse overtrækket
og beslutningen om ikke at realisere sikkerheder for uforsvarlige.
efter bevisførelsen, herunder navnlig lasse lindblads videresendelse af mark szigethys mail
af 28. december 2007 med en anmodning om overtræk til henrik juul uden bemærkninger
sammenholdt med lasse lindblads efterfølgende mail til mark szigethy, hvorefter henrik
juul havde bevilget et yderligere lån på ca. 8,5 mio. kr. til køb af greentech aktier til kurs 98,
lægges det til grund, at denne bevilling var foretaget af henrik juul.
allerede af denne grund er hverken lasse lindblad eller claus ørskov ansvarlige herfor.
efter bevisførelsen, navnlig mail af 23. april 2008 fra michael mikkelsen til henrik juul,
lægges det til grund, at lasse lindblad anmodede om, at realiseringen af sikkerhederne først
skete ved salg af greentech aktier og dernæst ved salg af notabene aktier. efter lasse
lindblads forklaring lægges det endvidere til grund, at begrundelsen herfor især var hensynet
til notabene, der var i forhandlinger om et muligt forestående salg af notabene. det er
herefter ikke godtgjort, at lasse lindblad har meddelt, at realiseringen i det hele skulle
stoppes, eller at der ikke på sigt måtte ske realisering af notabene aktier. det findes endvidere
ikke godtgjort, at det senere fald i kursen på notabene aktier, der først fandt sted fra den 21.
august 2008 og frem, kunne forudses i foråret 2008. herefter findes lasse lindblad ikke
                                            - 1363 -
erstatningsansvarlig for den del af tabet, der skyldes den senere realisering af notabene
aktierne.
som følge heraf frifindes claus ørskov og lasse lindblad vedrørende dette engagement.
flemming herrestrup sørensen
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov og lasse lindblad er erstatningsansvarlige
for et tab på 1.144.856,54 kr. vedrørende en bevilling på 13,6 mio. kr. foretaget af bestyrelsen
den 6. november 2006. der er ikke gjort erstatningsansvar gældende over for henrik juul.
kassekreditten blev bevilget til brug for køb af en investeringspakke bestående af ¾ keops
ejendomsobligationer og 1/3 aktier i greentech energy systems. bevillingen var baseret på
dels debitors økonomi, dels pant i de købte værdipapirer.
af kreditindstillingen fremgår om debitors økonomi, at han havde en skattepligtig formue i
2005 på 4,3 mio. kr., og at en statsautoriseret revisor havde vurderet hans personlige formue
på grundlag af en række ejendomsselskaber til mindst 52 mio. kr. i november 2006. den
skønnede sikkerhedsværdi af de købte værdipapirer var angivet til 7,8 mio. kr.
ved revisionsprotokollatet om forberedende revisionsarbejder 2006 var kreditten udnyttet
med 14 mio. kr., og den skønnede sikkerhedsværdi var angivet til 6 mio. kr. revisionen
vurderede, at engagementet havde en sædvanlig forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke
var behov for nedskrivning, og at det var målt korrekt.
finanstilsynet gav i juni 2007 engagementet karakteren 2 a svarende til ”kunder med normal
bonitet”.
under hensyntagen til debitors økonomi og den stillede sikkerhed, sammenholdt med
revisionens og finanstilsynets vurderinger af engagementet, finder landsretten ikke grundlag
for at anse bevillingen for uforsvarlig.
som følge heraf frifindes claus ørskov og lasse lindblad vedrørende dette engagement.
                                             - 1364 -
lasse nørgård, investeringsselskabet af 1. juli 1998 aps og qvist herman aps
(lasse nørgård, investeringsselskabet, qvist herman)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov og lasse lindblad er erstatningsansvarlige
for bankens tab på hvert af disse engagementer. der er ikke gjort erstatningsansvar gældende
over for henrik juul.
lånene i de 3 engagementer er alle bevilget og til dels prolongeret og forhøjet af bankens
direktører kåre breinholt eller henrik juul uden, at hverken bestyrelsen, claus ørskov eller
lasse lindblad har været involveret i engagementerne.
som anbringende til støtte for, at claus ørskov og lasse lindblad er erstatningsansvarlige i
disse engagementer har sagsøgeren alene gjort gældende, at claus ørskov og lasse lindblad
som henholdsvis bestyrelsesformand og medlem af bestyrelsen ved bevillingerne til cc
finans og cc investment den 3. oktober 2006 og flemming herrestrup sørensen den 6.
november 2006 har fastlagt en uforsvarlig praksis vedrørende bevilling af
investeringskreditter, der er videreført af bankens direktion.
claus ørskov og lasse lindblad er frifundet for erstatningsansvar vedrørende
engagementerne med cc finans og cc investment samt flemming herrestrup sørensen med
den begrundelse af bevillingerne ikke var uforsvarlige.
som følge heraf frifindes claus ørskov og lasse lindblad vedrørende engagementerne med
lasse nørgård, investeringsselskabet og qvist herman.
per bram nielsen og bram gruppen a/s (per bram nielsen og bram gruppen)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov og lasse lindblad er erstatningsansvarlige
for et tab på i alt 36.277.431,09 kr. vedrørende oprindelige bevillinger på henholdsvis 25 mio.
kr. foretaget af bestyrelsen den 19. januar 2007 og 50 mio. kr. foretaget af bestyrelsen den 11.
december 2007 samt efterfølgende overtræk på 5 mio. kr. i juli 2008 og en prolongering af det
samlede engagement foretaget af bestyrelsen den 10. november 2009. sagsøgeren har
                                             - 1365 -
endvidere gjort gældende, at henrik juul er erstatningsansvarlig for et tab på 35.067.517,21
kr. vedrørende den del af engagementet, der vedrører bram gruppen.
bevillingen af en investeringskredit på 25 mio. kr. i januar 2007 til per bram nielsen
personligt var i det væsentlige baseret på dels brams gruppens økonomi, dels sikkerhed i
form af pant i værdipapirer. det fremgår af kreditindstillingen, at per bram nielsen var
eneejer af bram gruppen. om brams gruppens økonomi var oplyst, at resultatet før skat for
regnskabsåret 2005/2006 var ca. 35 mio. kr. og egenkapitalen ca. 116 mio. kr. det var
samtidig anført, at balancesummen på 411 mio. kr. var vokset med 284 % i forhold til året før
i det væsentlige på grund af vækst i værdipapirbeholdningen på nu 345 mio. kr., og at
væksten i driftskreditter var 3 mio. kr. større end væksten i værdipapirbeholdningen.
sikkerheden bestod i pant i værdipapirer med en kursværdi på 35 mio. kr. og en skønnet
sikkerhedsværdi på 21 mio. kr. kreditindstillingen, der lå til grund for bevillingen, forudsatte
etablering af et stop/loss system, spredning på mindst 5 papirer i den stillede sikkerhed, og at
disse var likvide papirer.
kreditten blev etableret, således at banken var berettiget til at realisere sikkerhederne, hvis
belåningsværdien af sikkerheden var mindre end 110 % af det trukne beløb, og således at
banken var berettiget til at kræve yderligere sikkerhed eller nedbringelse af gælden, såfremt
belåningsværdien af sikkerheden var mindre end 120 %, og i modsat fald opsige
engagementet.
den 27. juni 2007 gav finanstilsynet engagementet karakteren 3 svarende til ”kunder med
utvivlsom god bonitet”.
landsretten finder ikke grundlag for at anse bevillingen for uforsvarlig. der er herved lagt
vægt på værdien af den stillede sikkerhed sammenholdt med oplysningerne om bram
gruppens økonomi, der findes at være relevante som følge af per bram nielsens ejerskab af
bram gruppen, og finanstilsynets vurdering af engagementet.
bevillingen af en kredit på 50 mio. kr. i december 2007 til bram gruppen var baseret på dels
brams gruppens økonomi, dels sikkerhed i form af pant i værdipapirer. om brams gruppens
                                            - 1366 -
økonomi var oplyst, at resultatet for regnskabsåret 2006/2007 var ca. 11,8 mio. kr. og
egenkapitalen ca. 135,6 mio. kr. aktiverne udgjorde ca. 394 mio. kr., hvoraf
værdipapirbeholdningen var på ca. 294 mio. kr.
sikkerheden bestod i pant i værdipapirer med en kursværdi på 70 mio. kr. og en skønnet
sikkerhedsværdi på 56 mio. kr. det var angivet, at dette indebar, at der til enhver tid skulle
være en ”overdækning” på 40 %.
ved revisionsprotokollat om forberedende revisionsarbejder 2007 var engagementet med en
ramme på 75 mio. kr. udnyttet med 62 mio. kr. med sikkerheder til en skønnet værdi på 89
mio. kr. revisionen vurderede, at det samlede engagement havde en sædvanlig
forretningsmæssig risiko, hvorfor der ikke var behov for nedskrivning, og at det var målt
korrekt.
under hensyntagen til værdien af de stillede sikkerheder sammenholdt med oplysningerne om
bram gruppens økonomi og revisionens vurdering af engagementet finder landsretten ikke
grundlag for at anse bevillingen af kreditten på yderligere 50 mio. kr. for uforsvarlig. den
manglende opfyldelse af kravet om spredning i de værdipapirer, der var stillet som sikkerhed,
som forudsat ved bevillingen af de 25 mio. kr., findes ikke heroverfor at indebære, at den
senere bevilling på 50 mio. kr. var uforsvarlig. det er endvidere ikke godtgjort, at betingelsen
om sikkerhedsstillelse i form af likvide papirer som ligeledes forudsat ved bevillingen af de
25 mio. kr. ikke var blevet efterlevet. det bemærkes, at det ikke var muligt at opfylde kravet i
kreditaftalen om de 25 mio. kr. om 110 %’s og 120 %’s overdækning, såfremt der er tale om
overdækning i forhold til den skønnede sikkerhedsværdi, med de sikkerheder og det
lånebeløb, der var forudsat ved bestyrelsens bevilling. landsretten lægger derfor til grund, at
kravet om reelt 10 %’s og 20 %’s overdækning må forstås således, at overdækningen skal
beregnet i forhold til kursværdien af sikkerheden. ligeledes må forudsætningen i
kreditindstillingen vedrørende lånet på de 50 mio. kr. om, at der var en overdækning på 40 %,
forstås som et krav om 40 %’s overdækning beregnet i forhold til kursværdien af sikkerheden.
overtrækket på per bram nielsens kredit på ca. 5 mio. kr. i juli 2008 blev i juli 2008
inddækket ved overflytning til bram gruppens kredit indenfor rammen herfor og har derfor
ikke selvstændigt indebåret et tab for banken.
                                              - 1367 -
af kreditindstillingen af 16. juli 2009, hvor det samlede engagement blev prolongeret,
fremgik, at lånet til bram gruppen udgjorde 42 mio. kr. og at den skønnede sikkerhedsværdi
af de værdipapirer, der var lagt til sikkerhed for dette lån, var ca. 29,5 mio. kr. der foreligger i
øvrigt ikke oplysninger om kursudviklingen for disse værdipapirer, herunder hvornår
kursværdien faldt til et niveau, hvor sikkerheden ikke længere udgjorde 40 % ‘s overdækning
beregnet efter kursværdien.
det lægges herefter til grund, at det i juli 2009 må have stået henrik juul klart, at kravet om
overdækning på mindst 40 % beregnet efter kursværdien af sikkerheden på dette tidspunkt
ikke længere var opfyldt. det fremgik endvidere af kreditindstillingen af 16. juli 2009, at
bram gruppen i henhold til årsrapport for regnskabsåret 2007/2008 havde et negativt resultat
før skat på ca. – 64 mio. kr. som følge af tab på værdipapirer, aktiver på ca. 160 mio. kr. og en
egenkapital på ca. 69 mio. kr., men at der var lagt en strategi for nedbringelse af
engagementet, og at forlængelsen blev foretaget efter en afvejning af denne strategi og en
”fornuftig økonomisk udvikling i bram stål” overfor ”sammensætningen af vp-portefølje –
manglende spredning på værdipapirer.”
under hensyntagen til, at der var lagt en strategi for nedbringelse af engagementet, der måtte
antages at ville stille banken bedre end en realisering af sikkerhederne, sammenholdt med, at
der reelt alene var tale om en forlængelse til november 2009, findes det betænkeligt at anse
denne forlængelse for ansvarspådragende for henrik juul.
bestyrelsen var efter det oplyste alene orienteret om forlængelsen. allerede af denne grund
finder landsretten ikke, at claus ørskov og lasse lindblad er ansvarlige herfor.
ved bestyrelsens prolongering af det samlede engagement i november 2009 til december
2010 var engagementet med per bram nielsen på 3 mio. kr. og engagementet med bram
gruppen fortsat på 42 mio. kr. der var pant i værdipapirer til en kursværdi på 3,2 mio. kr.
med en skønnet sikkerhedsværdi på ca. 2,6 mio. kr. for per bram nielsens engagement og
pant i værdipapirer til en kursværdi på ca. 28 mio. kr. med en skønnet sikkerhedsværdi på ca.
21 mio. kr. for bram gruppens engagement. bestyrelsen prolongerede engagementet med de
                                             - 1368 -
allerede etablerede sikkerheder således, at muligheden for yderligere sikkerheder skulle
undersøges.
i januar 2010 gav finanstilsynet engagementet karakteren 2 c svarende til ”kunder med
væsentlige svaghedstegn, men uden objektiv indikation for værdiforringelse”.
landsretten finder ikke grundlag for at anse prolongeringen af det samlede engagement i
november 2009 for uforsvarlig henset til, at en inddækning af gælden ikke kunne opnås ved
realisering af sikkerhederne, og til at prolongeringen forudsatte undersøgelse af mulighederne
for yderligere sikkerheder.
landsretten finder ikke, at de sagsøgte på dette tidspunkt burde have indset, at banken ville
være bedre stillet ved at opgive kautionen fra stena og i stedet have realiseret sikkerhederne.
det bemærkes, at også finansiel stabilitet efter overtagelsen af banken valgte at fastholde
kautionen, hvorefter sikkerhederne faldt betydeligt i værdi frem til tidspunktet for
realisationen i 2012.
claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul frifindes herefter vedrørende dette engagement.
danske industrihuse a/s (henrik schimming)
(danske industrihuse)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 2.366.448,20 kr. vedrørende en oprindelig bevilling på 5
mio. kr. til henrik schimming foretaget af henrik juul den 13. marts 2007.
bevillingen af 13. marts 2007 på 5 mio. kr. var baseret på debitors økonomi og pant i de for
lånet købte værdipapirer. i henhold til en revisorudarbejdet formueopgørelse for 2005 havde
debitor en skattepligtig formue på ca. 13 mio. kr. ud af en ”privatbalance” på ca. 107 mio. kr.
inklusive opskrivninger til forventet handelsværdi var formuen angivet til ca. 48 mio. kr. ud
af en balance på ca. 142 mio. kr. der var sikkerhed i de købte aktier med en angiven
kursværdi på 4,8 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på 3,84 mio. kr.
                                            - 1369 -
finanstilsynet gav i juni 2007 engagementet karakteren 2 b svarende til ”kunder med visse
svaghedstegn”.
henset til værdien af den stillede sikkerhed sammenholdt med finanstilsynets vurdering af
engagementet findes det trods det forhold, at oplysningerne om debitors økonomi vedrørte
2005, betænkeligt at anse bevillingen foretaget af henrik juul den 13. marts 2007 for
uforsvarlig.
som følge heraf frifindes henrik juul vedrørende dette engagement.
claus ørskov og lasse lindblad har ikke været involveret i engagementet. af de grunde, der
er anført vedrørende engagementerne lasse nørgård, investeringsselskabet og qvist herman
frifindes claus ørskov og lasse lindblad vedrørende engagementet med danske
industrihuse.
henrik n invest 1 aps (henrik n invest)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 10.993.410,98 kr. vedrørende en bevilling på ca. 12,56 mio.
kr. den 30. oktober 2007.
bevillingen ses ikke foretaget af bestyrelsen. sagsøger har anført, at bevillingen er foretaget
af henrik juul, og dette er ikke bestridt af henrik juul. bevillingen lå indenfor henrik juuls
bevillingskompetence. det lægges herefter til grund, at bevillingen er foretaget af henrik
juul.
henrik n invest var et nystiftet selskab, hvorfor der ikke forelå noget regnskab. bevillingen
var baseret på pant i værdipapirer og kaution fra henrik n invest a/s og henrik nissen
personligt.
om henrik n invest a/s’ økonomi fremgik i henhold til årsrapport for 2006, at resultatet før
skat var ca. 50,3 mio. kr., egenkapitalen ca. 60,7 mio. kr. og aktiverne ca. 81,6 mio. kr. om
henrik nissens økonomi fremgik af en opgørelse udarbejdet af ham selv, at hans formue i
                                             - 1370 -
2006 var på ca. 22,2 mio. kr. kursværdien af de aktier, der var lagt til sikkerhed, var af
banken angivet til 20,79 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på ca. 5,2 mio. kr.
sikkerheden blev i november 2007 alene etableret delvist med pant i ca. 87.000 stk. aktier og
først i april 2008 i de resterende 43.000 stk. aktier.
den i november 2007 stillede sikkerhed på ca. 87.000 stk. aktier havde på
bevillingstidspunktet efter den kursværdi, der var lagt til grund ved bevillingen, en kursværdi
på over 13 mio. kr. henset hertil og til kautionisten henrik n invest a/s’ økonomi finder
landsretten ikke grundlag for at anse bevillingen for uforsvarlig.
henrik juul frifindes derfor vedrørende dette engagement.
bestyrelsen ses alene involveret ved en kort efterretning om bevillingen uden detaljerede
oplysninger på et bestyrelsesmøde i november 2007. claus ørskov og lasse lindblad har
således ikke været involveret i bevillingen. af de grunde, der er anført vedrørende
engagementerne lasse nørgård, investeringsselskabet og qvist herman frifindes claus
ørskov og lasse lindblad herefter vedrørende engagementet med henrik n invest.
ai holding aps (ai holding)
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 3.463.932,82 kr. vedrørende en bevilling på 10 mio. kr. den
19. december 2007.
bevillingen ses ikke foretaget af bestyrelsen. sagsøgeren har anført, at bevillingen er foretaget
af henrik juul, og dette er ikke bestridt af henrik juul. bevillingen lå indenfor henrik juuls
bevillingskompetence. det lægges herefter til grund, at bevillingen er foretaget af henrik
juul.
bevillingen var baseret på debitors økonomi, pant i værdipapirer og kaution fra anders h.
ibsen. om debitors økonomi fremgik i henhold til en mellembalance pr. december 2007
udarbejdet af en statsautoriseret revisor, at resultatet før skat var ca. 11,9 mio. kr.,
egenkapitalen ca. 11,9 mio. kr. og aktiverne ca. 14,4 mio. kr. aktiverne bestod primært af
                                            - 1371 -
notabene aktier, hvoraf over halvdelen ikke kunne sælges før november 2008. kursværdien
af aktiebeholdningen på 1.741.240 stk. udgjorde på bevillingstidspunktet med en kurs på 6 ca.
10,45 mio. kr. debitors økonomi var således afhængig af kursudviklingen på disse aktier.
kursværdien af de værdipapirer, der var stillet som sikkerhed, var opgjort til ca. 16 mio. kr.
med en skønnet sikkerhedsværdi på ca. 5,2 mio. kr.
kautionisten anders ibsen have ifølge årsopgørelsen for 2006 navnlig en fast ejendom med
en friværdi på ca. 1,8 mio. kr.
efter en samlet vurdering af debitors økonomi og de stillede sikkerheder finder landsretten
ikke grundlag for at anse bevillingen for uforsvarlig.
herefter frifindes henrik juul vedrørende dette engagement.
bestyrelsen ses alene involveret ved en orientering om nedskrivning på engagementet på et
bestyrelsesmøde i november 2009. claus ørskov og lasse lindblad har således ikke været
involveret i bevillingen. af de grunde, der er anført vedrørende engagementerne lasse
nørgård, investeringsselskabet og qvist herman frifindes claus ørskov og lasse lindblad
herefter vedrørende engagementet med ai holding.
strandgaard invest limited
sagsøgeren har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 28.348.788,30 kr. vedrørende en bevilling af et lån på 60
mio. kr. og en kreditramme på 6 mio. kr. foretaget af henrik juul den 8. maj 2008 og
efterbevilget af bestyrelsen den 20. maj 2008 og en bevilling på 20 mio. kr. efterbevilget af
bestyrelsen den 26. august 2008.
bevillingen af 60 mio. kr. var til brug for køb af capee beviser, som banken allerede var
indehaver af. bevillingen var baseret på pant i capee beviserne, på økonomien i strandgaard
holding, som strandgaard limited ejede 100 %, på økonomien i strandgaard danmark, som
                                            - 1372 -
strandgaard holding ejede 100 %, og på kautioner fra henrik strandgaard og strandgaard
danmark.
capee bevisernes kursværdi var af banken opgjort til 65,2 mio. kr. med en skønnet
sikkerhedsværdi på ca. 52,2 mio. kr. svarende til 80 % af kursværdien under hensyntagen til,
at beviserne kunne indløses til kurs indre værdi med et mindre fradrag for omkostninger.
der forelå oplysninger ifølge årsrapporter for 2006, hvorefter strandgaard holding havde et
resultat før skat på 24,3 mio. kr. og en egenkapital på ca. 15,7 mio. kr., og strandgaard
danmark havde et resultat før skat på ca. 19 mio. kr. og en egenkapital på ca. 20,5 mio. kr.
ifølge årsrapporterne for 2007, der først er nævnt i kreditindstilling i juli 2008 vedrørende
bevillingen på 20 mio. kr., var strandgaard holdings resultat før skat ca. 27,9 mio. kr. og
egenkapitalen ca. 33,5 mio. kr., og strandgaard danmarks resultat før skat ca. 26,2 mio. kr. og
egenkapitalen ca. 31,5 mio. kr.
om henrik strandgaards økonomi var der ifølge hans egen revisorgennemgåede opgørelse en
formue på ca. 32,9 mio. kr., der dog i overvejende grad bestod af aktier mv. i 3 af hans
selskaber, som der ikke forelå oplysninger om. ifølge revisorudarbejdet og gennemgået
opgørelse for 2007, der først er nævnt i kreditindstilling i juli 2008 vedrørende bevillingen på
20 mio. kr., var formuen på ca. 102,3 mio. kr. stigningen i formuen skyldtes primært en
stigning i værdien af aktierne i strandgaard invest limited, hvis regnskab ikke forelå.
ved overdragelsen af capee beviserne opnåede banken, at et selskab hæftede for 60 mio. kr.,
mens banken havde sikkerhed i capee beviserne for gælden. banken var således bedre stillet
end før overdragelsen af capee beviserne og den hermed forbundne etablering af lånet. det
bemærkes, at der henset til pantets værdi og oplysningerne om økonomien for de 2 selskaber,
der ultimativt var ejet af debitor og derfor findes relevante for vurderingen af debitors
økonomiske forhold, i øvrigt ikke er grundlag for at anse bevillingen for uforsvarlig. det
forhold, at bevillingen er baseret på disse selskabers økonomi i 2006, findes uden betydning,
idet bevillingen antages at ville være blevet givet, hvis man på bevillingstidspunktet havde
haft oplysninger om økonomien i 2007. der er derfor ikke årsagsforbindelse mellem dette
forhold og tabet.
                                             - 1373 -
bevillingen på 20 mio. kr. i august 2008 var navnlig baseret på sikkerhed i de købte aktier
med en kursværdi på ca. 25 mio. kr. og en skønnet sikkerhedsværdi på ca. 15,2 mio. kr. og
oplysninger om ovennævnte to selskaber ultimativt ejet af debitor, der begge havde betydelige
resultater og egenkapitaler i 2007. henset hertil finder landsretten ikke grundlag for at anse
bevillingen for uforsvarlig.
det er ikke gjort gældende, at de senere omlægninger og prolongeringer af gælden var
uforsvarlige.
som følge heraf frifindes claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul vedrørende dette
engagement.
øvrige engagementer
clarice
sagsøgeren har gjort gældende, at bankens salg af 1.117.550 stk. capee beviser à nominelt
100 kr. til ole vagner holding aps for 74,5 mio. kr., svarende til kurs 66,67, indebar en
erstatningsretligt ansvarspådragende begunstigelse af ole vagner holding aps på 36,2 mio.
kr. og et hertil svarende tab for banken, idet markedskursen for beviserne var 99,06. der er
gjort erstatningsansvar gældende over for claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul.
afgørende for vurderingen af, om der foreligger en begunstigelse af ole vagner holding aps
er, om salget er sket til en kurs, der må anses for at ligge under den kurs, der ville kunne være
opnået på samme tidspunkt og under samme omstændigheder ved salg til anden side.
landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at capee i marts 2007 afgav et betinget tilbud
til banken om køb af clarice for 37,8 mio. euro, heraf 6,5 mio. euro erlagt kontant og den
resterende del af købesummen erlagt i form af capee foreningsbeviser, at banken på dette
grundlag tilbød sælgerne af clarice 28 mio. euro, heraf 6,5 mio. euro erlagt kontant og den
resterende del af købesummen erlagt i form af capee beviser, og at dette tilbud blev afslået af
sælgerne, der ønskede fuld kontant betaling.
                                            - 1374 -
i henhold til bankens direktionsinstruks af 2. oktober 2006, bilag 2, retningslinjer for
bankens virksomhed, investeringspolitik, stk. 3, måtte bankens handelsbeholdning
”intra/day” og ”overnight” af foreningsandele maksimalt indeholde 15 mio. kr. per fondskode.
henrik juuls indstilling til bankens bestyrelse af 20. september 2007 om vedtagelse af
overskridelse af direktionsinstruksen angår dispensation fra denne bestemmelse.
det fremgår af sagen, at capee på lasse lindblads foranledning den12. juni 2007 blev
anmodet om at frafalde forbud mod videresalg af de capee beviser, der ville skulle indgå i en
handel, at advokat dan moalem den 13.juni 2007 afgav et notat om ole vagners købstilbud
til banken vedrørende capee beviser, at ole vagner den 14. juni 2007 tilbød banken at købe
1.117.000 stk. capee beviser for 74,5 mio. kr., og at capee den 18. juni 2007 frafaldt
forbuddet mod videresalg af beviserne. herefter afgav banken den 26. juni 2007 tilbud til
sælgerne af clarice på 28 mio. kr. kontant, og den 12. september 2007 videresolgte banken
clarice til capee for cirka 37,8 mio. euro, heraf 78 mio. kr. erlagt kontant og resten af
købesummen i capee beviser.
de endelige betingelser for købet og videresalget af clarice blev udfærdiget efterfølgende
henholdsvis den 25. og 28. september 2007, ligesom ole vagner holding aps’ overtagelse af
de 1.117.000 stk. capee beviser blev effektueret efterfølgende med valørdag den 1. oktober
2007.
på grundlag af det ovenfor anførte forløb, herunder den tidsmæssige sammenhæng, lægges
det til grund, at det var en afgørende forudsætning for bankens køb og dermed videresalg af
clarice, at en væsentlig del af de beviser, banken ville modtage som betaling, ikke forblev i
bankens ejerskab men allerede var afsat til tredjemand, inden banken afgav tilbud om køb af
clarice, og at denne forudsætning blev opfyldt ved en aftale med ole vagner om køb af
1.117.000 stk. beviser for 74,5 mio. kr. indgået i juni 2007.
aftalen mellem banken og ole vagner blev således indgået i juni 2007 under den særlige
omstændighed, at aftalen var afgørende for bankens gennemførelse af transaktionen og
dermed for bankens opnåelse af fortjeneste. aftalen indebar endvidere erlæggelse af et
kontantbeløb på 74,5 mio. kr., hvilket krævede en betydelig likviditet hos køberen af
foreningsbeviserne.
                                            - 1375 -
under disse omstændigheder findes det ikke godtgjort, at kursen på 66,67 for beviserne var
udtryk for en begunstigelse af ole vagner holding aps. navnlig findes kursen på 99,06 som
angivet i den mellem banken og capee indgåede aftale ikke at være udtryk for en
markedskurs under de angivne omstændigheder. det tilføjes, at kursen 99,06 i henhold til en
efterfølgende vurderingsberetning fra revisor lasse nørgaard af 25. september 2007 i
væsentligt omfang var baseret på indtjeningsprognoser, der hvilede på subjektive
forventninger og skøn.
heller ikke det forhold, at banken næsten et år efter salget til ole vagner holding aps solgte
450.000 og 250.000 stk. capee beviser til strandgaard invest limited til henholdsvis kurs
92,5 og 93 findes at kunne føre til et andet resultat, da disse salg ikke skete under
sammenlignelige forhold.
herefter findes det ikke godtgjort, at bankens salg af beviserne til ole vagner holding aps
indebar en erstatningsretligt ansvarspådragende begunstigelse af tredjemand med et deraf
følgende tab for banken.
claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul frifindes herefter vedrørende dette engagement.
samlet opgørelse over erstatningsbeløbene
det samlede erstatningsbeløb udgør 90.464.376,74 kr., hvoraf claus ørskov hæfter for
56.261.493,87 kr., lasse lindblad hæfter for 82.374.149,26 kr., og henrik juul hæfter for
84.464.376,74 kr.
det samlede erstatningsbeløb fremkommer således:
alpen holidays                            35.812.703,98 kr.
synerco                                     6.000.000,00 kr.
adr                                         3.800.000,00 kr.
savoretti                                   1.182.656,65 kr.
oskar jensen                              19.000.000,00 kr.
                                            - 1376 -
tlp holding                                  4.691.576,21 kr.
nanocover                                    2.215.994,62 kr.
toldbodgade                                10.648.789,89 kr.
administrationsselskabet                     7.112.655,39 kr.
ansvar for bankens konkurs
landsretten finder, at bankens forretningsmodel med store lån til forholdsvis få kunder, der i
betydeligt omfang har været indbyrdes forbundet, har været risikabel og gjort banken særligt
sårbar for konjunkturændringer, herunder finanskrisen i 2008. efter bevisførelsen finder
landsretten imidlertid ikke, at den valgte forretningsmodel, der tillige indebar et betydeligt
indtjeningspotentiale for banken, i sig selv kan anses for ansvarspådragende.
efter en samlet gennemgang af de engagementer, der er omfattet af denne sag, herunder
engagementer, hvor der ikke er lidt tab, og henset til landsrettens erstatningsretlige vurdering
af de enkelte engagementer finder landsretten heller ikke grundlag for at anse bankens
organisering, opgavefordeling og generelle virkemåde for i sig selv at være
ansvarspådragende.
landsrettens vurdering af de enkelte tabsgivende engagementer har ført til, at det alene kan
lægges til grund, at en mindre del af det samlede tab på bankens låneengagementer mv., der
af sagsøgeren er opgjort til ca. 574 mio. kr., er forårsaget af ansvarspådragende handlinger
eller undladelser fra de sagsøgtes side. det samlede tab, som en eller flere af de sagsøgte er
ansvarlige for, udgør således alene ca. 90 mio. kr. når dette sammenholdes med bankens
kapitalgrundlag og de løfter om yderligere kapitaltilførsel, som det efter lasse lindblads
forklaring må lægges til grund, var stillet i udsigt fra capinordic a/s, kan det ikke lægges til
grund, at det tab, der kan tilregnes de sagsøgte, i sig selv ville have medført bankens konkurs.
landsretten finder det således ikke godtgjort, at årsagen til bankens konkurs var
ansvarspådragende handlinger eller undladelser fra de sagsøgtes side, og tager som følge heraf
ikke sagsøgerens principale påstand til følge.
decharge
                                             - 1377 -
på de ordinære generalforsamlinger henholdsvis den 12. april 2007, den 4. april 2008 og den
15. april 2009 var forelæggelse af den reviderede årsrapport for det foregående år til
godkendelse et af punkterne på dagsordenen. decharge var ikke nævnt som et selvstændigt
punkt.
protokollaterne om dette punkt på dagsordenerne var for de 3 generalforsamlinger
indholdsmæssigt identiske og næsten enslydende. af protokollaterne fremgår, at årsrapporten
blev fremlagt til generalforsamlingens godkendelse, at der blev henvist til årsrapportens
ledelsesberetning og forslag til resultatdisponering, og at dirigenten konstaterede disse var
godkendt enstemmigt med samtlige stemmer på generalforsamlingen, ”der samtidig meddelte
decharge til” selskabets bestyrelse, for så vidt angår årsrapporten for 2008 dog til selskabets
ledelse.
de meddelte decharge angår således de dispositioner, der fremgår af årsrapporterne. der er
efter bevisførelsen, herunder om fremskaffelse af yderligere materiale til bestyrelsesmedlem i
capinordic a/s fredrik de mevius, ikke grundlag for at antage, at andre forhold har været
drøftet på generalforsamlingerne.
årsrapporterne indeholder ikke oplysninger om enkeltengagementer. de meddelte decharge
er herefter meddelt på et så generelt grundlag, at disse ikke kan påberåbes som grundlag for
ansvarsfrihed vedrørende erstatning for tab, der måtte være lidt på engagementer de
pågældende år.
lempelse
de sagsøgte har gjort gældende, at erstatningskravet skal bortfalde eller nedsættes i medfør af
selskabslovens § 363 og erstatningsansvarslovens § 24. allerede fordi de sagsøgte ikke har
givet oplysninger om deres økonomiske forhold, finder landsretten ikke grundlag for at
nedsætte erstatningen. landsretten bemærker, at der efter det oplyste er forsikringsdækning
for 25. mio. kr. af kravet.
konklusion
                                            - 1378 -
claus ørskov skal til finansiel stabilitet a/s betale 56.261.493,87 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 20. december 2010.
af det samlede beløb betales in solidum med lasse lindblad 56.261.493,87 kr.
af det samlede beløb betales in solidum med henrik juul 50.261.493,87 kr.
lasse lindblad skal til finansiel stabilitet a/s betale 82.374.149,26 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 20. december 2010.
af det samlede beløb betales in solidum med claus ørskov 56.261.493,87 kr.
af det samlede beløb betales in solidum med henrik juul 76.374.149,26 kr.
henrik juul skal til finansiel stabilitet a/s betale 84.464.376,74 kr. med tillæg af procesrente
fra sagens anlæg den 20. december 2010.
af det samlede beløb betales in solidum med claus ørskov 50.261.493,87 kr.
af det samlede beløb betales in solidum med lasse lindblad 76.374.149,26 kr.
sagsomkostninger
landsretten finder efter en samlet vurdering af sagens resultat sammenholdt med de nedlagte
påstande og anbringender, at hver part bør bære egne omkostninger til advokat, herunder til
fremstilling af ekstrakt og materialesamling, hvorimod udgifterne til bevisførelse skal deles
lige. efter sagens resultat findes de sagsøgte at skulle bære udgiften til retsafgift med i alt
150.000 kr.
landsretten har herved på den ene side lagt vægt på, at de sagsøgte er blevet frifundet for
sagsøgerens principale påstand om, at de er ansvarlige for ethvert tab forårsaget af bankens
konkurs, og at de er blevet frifundet for erstatningsansvar i hovedparten af de engagementer,
hvor sagsøgeren har gjort gældende, at der var lidt tab. på den anden side har landsretten lagt
vægt på, at sagsøgeren har fået medhold i, at de sagsøgte er erstatningsansvarlige for en ikke
ubetydelig del af bankens tab, og at den nødvendige bevisførelse vedrørende de
engagementer, hvor der er statueret erstatningsansvar, i et vist omfang tillige har omfattet
bevisførelse dels vedrørende andre hermed forbundne engagementer, dels vedrørende
                                              - 1379 -
generelle forhold, og endelig at visse dele af bevisførelsen har vedrørt anbringender, som de
sagsøgte ikke har fået medhold i.
udgifterne til bevisførelsen omfatter vidnegodtgørelse samt tabt arbejdsfortjeneste og
befordring for vidner afholdt af sagsøgeren med i alt 6.225 kr., og afholdt af de sagsøgte med
i alt 3.000 kr., idet landsretten ikke finder grundlag for at godkende sagsøgtes udgift på 9.035
kr. til indkvartering af vidnet bo kristensen, da overnatning ikke findes fornøden ved
fremmøde med henblik på afgivelse af vidneforklaring i københavn ved bopæl i kolding.
udgifterne til bevisførelsen omfatter endvidere betaling for diverse udskrifter afholdt af de
sagsøgte med 2.767,25 kr. de samlede udgifter til bevisførelsen udgør herefter 11.992,25 kr.,
således at de sagsøgte til sagsøgeren skal betale 228,88 kr.
claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul skal herefter in solidum betale til finansiel
stabilitet i alt 150.228,88 kr. i sagsomkostninger.
                                     t h i k e n d e s f o r r e t:
claus ørskov skal til finansiel stabilitet a/s betale 56.261.493,87 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 20. december 2010.
af det samlede beløb betales in solidum med henrik lasse lindblad 56.261.493,87 kr.
af det samlede beløb betales in solidum med henrik juul 50.261.493,87 kr.
henrik lasse lindblad skal til finansiel stabilitet a/s betale 82.374.149,26 kr. med tillæg af
procesrente fra sagens anlæg den 20. december 2010.
af det samlede beløb betales in solidum med claus ørskov 56.261.493,87 kr.
af det samlede beløb betales in solidum med henrik juul 76.374.149,26 kr.
henrik juul skal til finansiel stabilitet a/s betale 84.464.376,74 kr. med tillæg af procesrente
fra sagens anlæg den 20. december 2010.
af det samlede beløb betales in solidum med claus ørskov 50.261.493,87 kr.
af det samlede beløb betales in solidum med henrik lasse lindblad 76.374.149,26 kr.
                                             - 1380 -
i sagsomkostninger skal claus ørskov, henrik lasse lindblad og henrik juul in solidum
betale 150.228,88 kr. til finansiel stabilitet a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage fra denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
         *den 20. oktober 2015 berigtiget i medfør af retsplejelovens § 221, stk. 1:
tzarevo invest aps
sagsøger har gjort gældende, at claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul er
erstatningsansvarlige for et tab på 2.900.000 kr. vedrørende en udbetaling af 2,9 mio. kr. den
19. september 2008.
tzarevo invest, der ikke er under konkurs, hæfter fortsat for gælden. det samme gælder de 3
kautionister. det er ikke gjort gældende, at tzarevo invest ikke kan betale. tzarevo invest har
ved anmeldelse i bankens konkursbo gjort et modkrav gældende til modregning i gælden til
banken. retssagen til prøvelse af modregningskravet er efter det oplyste verserende.
det er herefter ikke godtgjort, at banken har lidt et tab på engagementet med tzarevo invest.
af denne grund frifindes claus ørskov, lasse lindblad og henrik juul vedrørende dette
engagement.
