section_heading: Izvori zaraze
paragraph_text: Stafilokokno trovanje hranom nastaje zbog prisustva toksina u hrani, koji je izlučio mikroorganizam (egzotoksina) ili je nastao njegovim raspadanjem (endotoksin). Glavni, ali ne i jedini, rezervoar stafilokoka je čovjek kao bolesnik ili kliconoša, ali to mogu biti i životinje, posebno krave koje boluju od stafilokoknog mastitisa. Staphylococcus aureus (zlatni stafilokok) u ljudi najčešće uzrokuje upalu grla, nosa i sinusa ili gnojne prištiće na koži, najčešće lica i ruku. Stoga su kašljanje i kihanje ili dodirivanje hrane inficirane osobe načini kontaminacije hrane. Čovjek se može zaraziti i pijući mlijeko oboljelih krava. Stafilokoki se brzo razmnožavaju u hrani bogatoj ugljikohidratima (mliječni sladoledi, kolači s kremama, pire-krumpir i sl.). Držanje hrane na temperaturi okoline, izvan hladnjaka, pospješuje brzo razmnožavanje stafilokoka, pri čemu zagađena hrana ne pokazuje promjene senzorskih svojstava, tj. mirisa, boje, okusa ili konzistencije. Zlatni stafilokok u takvoj hrani počinje stvarati termostabilan otrov, koji se kasnijom termičkom obradom ne može uništiti (temperatura vrenja ne uništava ga kroz sat vremena). Znakovi trovanja stafilokoknim toksinom javljaju se 6 do 12 sati nakon konzumacije kontaminirane hrane, a obilježeni su jakim povraćanjem, grčevima i bolovima u trbuhu, a često i proljevom, uz opću slabost i glavobolju. Bolest traje do dva dana.<ref>http://www.zzjzpgz.hr/nzl/58/opasnos-vreba-iz-hrane.htm (pristupljeno 18. ožujka 2012.) s dopusnicom