section_heading: Povijest
paragraph_text: Austrijski general koji je sprovodio politiku slabljenja Hrvatske, Ivan Josip Herberstein, 1666. godine je ugušio pobunu graničara u Križevačkoj kapetaniji. Godine 1777. osnovana je grkokatolička biskupija kojoj je od 1791. godinesredište u Križevcima u 1782. godine napuštenom franjevačkom samostanu. U 18. stoljeću nastavljeni polagani demografski rast i otklanjanje neposredne opasnosti od Osmanlija stvorili su potrebu za jačenjem proizvodnje. Sredinom 18. stoljeća u Križevcima djeluje sedam cehova (kovački, krojački, postolarski, čizmarski, lončarski, remenarski i gumbarski). U Križevcima je osnovana jedna od prvih hrvatskih manufaktura – tvornica keramike baruna I. Magdalenića, ali je proizvodnja trajala samo šest godina (1775. – 1781.). U Križevcima se razvija i svilarstvo (1776.), a pojačava se obujam trgovine pa je grad 1780. godine od Josipa II. dobio pravo na održavanje dva, a 1784. godine još četiri nova sajma, dok je pravo na tjedni sajam imao od 1846. godine. U drugoj polovici 18. stoljeća vojska je napustila Križevce i oni ponovno postaju središtem osamostaljene Križevačke županije (1759.), a u gradu Križevcima jačaju društvene djelatnosti poput glazbene škole (1813.), čitaonice (1839.), kazališta itd. Srpnja 1848. godine u Križevcima se je za banova boravka sastavila jedinstvena ženska vojna postrojba, Križevačka djevojačka straža.<ref>Djevojačka straža, Grad Križevci, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 29. siječnja 2015.), pristupljeno 24. srpnja 2017. Magda Logomer Herucina je posljednja suđena vještica u Hrvatskoj, što se dogodilo u 18. stoljeću. Bila je nadahnuće za knjigu "Grička vještica" Marije Jurić Zagorke.