section_heading: Povijest
paragraph_text: mini|281x281px|Ostaci rimskog kasnoantičkog fortifikacionog sistema na Krasu u [[Dolina Vipave|Dolini Vipave - Castra ad Fluvium Frigidum]] Pored neolitskih nalaza u plodnijim, nizinskim dijelovima Krasa intezivnije naseljavanje Krasa započinje nakon Druge indoevropske seobe kada ovo područje naseljava ilirsko pleme Japodi. Kašteljerska kulturaš (gradine) karakterizira željezno doba, a nakon najezde Kelta (V./IV. st. pr.n.e.) nastaje japodsko/keltska kultura, U rimsko doba grade se castrumi te pojedina naselja. Kako je Kras važno prometno područje iz rimske Italije na sjever, Panoniju i rim. Dalmaciju grade se rimske ceste, najprije preko Južnog krasa od Tergestea (Trst) do Tarsaticae (Rijeka), te peko Tršćanskog krasa preko Postojnskih vrata do Emone (Ljubljana) (Emona). U kasnoj antici Iuia Carsia naročito dobiva na strateškoj važnosti za obranu Italije od prodora barbara pa se gradi niz obrambenih zidina i utvrda od principije u Tarsatici na sjeverozapad do padina Julijskih Alpa, nazvan Julijski zid ili Kraški zid<ref>Kobler G. Ibidem. Vol. I. pag. 25-29. - Claustra Alpium Iuliarum. (Više o povijesti Krasa u Povijest pokrajine Julije)