section_heading: Stanovništvo
paragraph_text: Nagli porast broja stanovnika u 20. stoljeću bio je u prvom redu posljedica doseljavanja, u početku iz Europe, u prvom redu Velike Britanije, a poslije 1960. iz Oceanije (1908. Prirodni priraštaj opada zbog smanjenja nataliteta; kod Maora on je viši nego kod bijelaca. Većinu stanovništva čine bijelci (74&nbsp;%), ostali su Maori (15&nbsp;%) i drugi Polinežani (6&nbsp;%) te Azijci (5&nbsp;%, prije svega Kinezi i Indijci). Prilikom dolaska prvih Europljana na Novom je Zelandu živjelo oko 250&nbsp;000 Maora. Zbog bolesti i ratova njihov se broj do 1896. smanjio na 42&nbsp;000, a potom se ponovno počeo povećavati. Maorskim jezikom svakodnevno govori oko 50.000 ljudi. Prema popisu iz 1991. bilo je 87&nbsp;% stanovnika rođenih na Novom Zelandu. Doseljenika je bilo najviše iz Velike Britanije i Irske (239&nbsp;000), Australije (49&nbsp;000), Nizozemske (24&nbsp;000), Samoe (43&nbsp;000) i s Cookovih otoka (15&nbsp;000). Prema popisu stanovnika izvršenom 2001. godine na Novom Zelandu živi ukupno 2502 Hrvata. Prilikom izjašnjavanja etničke pripadnosti stanovnici Novog Zelanda mogli su se izjasniti i kao pripadnici nekoliko različitih etničkih skupina, a zanimljiv je podatak o 297 osoba koje su se izjasnile kao Dalmatinci.