section_heading: Glavne ideje
paragraph_text: Donekle različito, objašnjavajući svoje gledište o odnosu Rusije i Ukrajine, Predsjednik Ruske Federacije Vladimir Putin u srpnju 2021. god. - nakon što izlaže detalje o povijesti slavenskih područja na istoku Europe - zaključuje kako usprkos postojanju značajno različitih jezika i stoljetne podjele između ruskih područja pod utjecajem tatarske Zlatne Horde i onih uključenih u Poljsko-Litvansku uniju, za formiranje odvojene ukrajinske nacije "nije postojala historijska osnova - niti se takva osnova mogla pronaći", nego da je riječ o zbrda-zdola skrpanoj ideji koju su u 19. stoljeću počeli promovirati poljski intelektualci, a od kraja tog stoljeća i Austro-Ugarska državna politika. Putin s kritikom konstatira da su ruski komunisti nakon Oktobarske revolucije u dijelu Rusije formirali Ukrajinu kao članicu Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika, uvrštavajući tu odluku u niz socijalnih eksperimenata koje su boljševici provodili nad ruskim narodom. Podsjeća Putin, da unutar SSSR-a granice Ukrajine i drugih republika ipak "nikada nisu bile sagledavane kao državne granice; one su bile nominalni dijelovi jedne jedinstvene države, koja je, iskazujući sve atribute jedne federacije, zapravo bila visoko centralizirana". Putin konstatira da su Ukrajina i druge države i narodi 1991. god. napustili Sovjetski Savez i našli se "odjednom u inozemstvu, otuđeni, ovaj put uistinu, od svoje historijske domovine". Putin kaže da te odlaske iz saveza s Rusijom treba tretirati "s poštovanjem", dodajući značajan "ali", nakon 30 godina neovisnosti 15 bivših republika SSSR-a: "''Želite uspostaviti vlastitu državu: dobrodošli! Ali pod kojim uvjetima? Podsjetio bih na ocjenu jedne od najistaknutijih političkih figura nove Rusije, prvog gradonačelnika Sankt Petersburga'' (op.: 1991.-1996.). ''Kao pravni stručnjak koji je vjerovao da svaka odluka mora biti legitimna, 1992. godine je iznio mišljenje: republike koje su bile osnivači Saveza i potpisale Sporazum o uniji 1922. god., moraju se vratiti na granice koje su imale prije pristupanja Sovjetskom Savezu. Sve druge teritorije su predmet razgovora i pregovora, obzirom da je osnova opozvana. Drugim riječima, kada odlazite, možete uzeti ono što ste donijeli.''" Analizirajući u daljnjem tekstu odnose koji su nastali nakon Sporazuma o osnivanju SSSR-a iz 1922. god. što su ga bile potpisale (samo) Bjeloruska SSR, Ukrajinska SSR i Zakavkaska SSR - Putin nudi zaključak da preostalih desetak republika SSSR-a ne bi imalo blagodat da njihovo samo postojanje ne bude i danas "predmet razgovora i pregovora". U svojem članku V. Putin jasno problematizira i suverenitet Ukrajine nad svojim zapadnim područjima, koje obuhvaćaju teritorije koji 1922. god. nisu bili dijelom SSSR-a, pa Ukrajina ne bi mogla u pogledu tih teritorija postupiti prema uputi "kada odlazite, možete uzeti ono što ste donijeli". Dodajući dodatnu nesigurnost o pretenzijama ruskih vlasti kojima je on na čelu, Putin odmah potom dodaje "da su boljševici krenuli prekrajati granice čak i prije osnivanja Sovjetskog Saveza, manipulirajući teritorijima kako im se svidjelo i ne mareći za mišljenje naroda", a spominje kao relevantnu i okolnost da su boljševici koji su proglasili Donjecko-Krivojrošku Sovjetsku Republiku u istočnoj (približno) polovici Ukrajine bili već 1918. godine zatražili stupanje u uniju s boljševičkom Rusijom. Nadalje s pozitivnim naglaskom spominje Putin koncepciju "trojedinog naroda" za kojega je Carska Rusija službeno smatrala da obuhvaća bjelorusko, "velikorusko" (tj. rusko) i "malorusko" (tj. ukrajinsko) "pleme", te iznosi ocjenu da svi problemi Rusije s okolnim narodima koji su bili dio Ruskog Imperija proistječu iz neprihvatljivog miješanja stranih sila u odnose s tim povijesnim ruskim pokrajinama.<ref>"Article by Vladimir Putin ”On the Historical Unity of Russians and Ukrainians“", službene stranice Predsjednika Ruske Federacije, 12. srpnja 2021. Pristupljeno 4. lipnja 2022. Slijedom tih Putinovih riječi, Vladimir Gligorov ocjenjuje u prosincu 2021. god. da Putin ne ostavlja uopće otvorenom opciju da primjerice Ukrajina ostane neovisna u svojim današnjim granicama - ili se na neki način mora ponovo ujediniti su Rusijom, ili će se od nje tražiti da preda Rusiji vrlo veliki dio svojega teritorija.<ref>"Ruski svet", VLADIMIR GLIGOROV, "Peščanik", 31. prosinca 2021.