section_heading: Povijest
paragraph_text: Tvrdalj je postupno građen tijekom stoljeća u Tvrdaljskoj uvali uz brojne pregradnje i nadogradnje. Obitelj Hektorović se tek 1448. spominje kao vlasnik posjeda Tvrdalja kada dobivaju dozvolu za gradnju kuće te ih s vremenom podižu čak četiri. Nakon smrti oca, Petar otkupljuje dijelove Tvrdalja od svojih rođaka (do 1540.) te ga počinje pretvarati u ladanjski kompleks s perivojem oko ribnjaka. Tvrdalj spaja obrambeni i ladanjski tip arhitekture (kaštel i dvorac) što mu daje poseban izgled utvrđene renesansne vile. Uskoro Petar pred Turcima bježi u Italiju odakle se vraća 1541. i započinje s utvrđivanjem Tvrdalja prema vlastitim zamislima i uz pomoć domaćih majstora što se očituje u jednostavnom i rustičnom izgledu kompleksa. Prije toga je sagrađena samo altana na sjevernom zidu koja je danas okružena zgradama na istočnoj i zapadnoj strani. Na SI kutu se gradi dvokatna retirata, a planiran je bio i revelin u JI uglu te kaštel na JZ. 1571. Tvrdalj su napali i zapalili Turci pa Petar nije uspio dovršiti revelin i kaštel, a i ostali dijelovi Tvrdalja su bili dosta oštećeni. Nakon Petrove smrti, Tvrdalj je podijeljen između njegovih rođaka i u ruševnom je stanju, a postepeno se počinje popravljati tek krajem 17. st. i početkom 18. st. 1834. prestaju vrijediti mletački zakoni kojima su bile zaštićene odredbe oporuke Petra Hektorovića o gradnji na Tvrdalju pa Tvrdalj sada doživljava velike građevinske zahvate: ruši se južni zid kompleksa, preuređuje se revelin, grade se svodovi oko ribnjaka, a cijeli kompleks se podiže na dva kata dok se na SI podiže nova dvokatnica. U ovom je razdoblju nasipana i uvala pred Tvrdaljem. U 20. st. veće promjene doživljava revelin 1901. kada je srušen njegov istočni zid i sagrađena kuća iznad svoda i cisterna do vrata kojima se i danas ulazi u taj dio Tvrdalja.