section_heading: Vladavina
paragraph_text: Petar II. Orseolo iskoristio je borbe za hrvatsko prijestolje i 1000. godine je redom zauzeo gradove Split, Trogir i Biograd, te otoke Krk, Cres, Rab, Korčulu i Lastovo. Zadar je još 998. prihvatio mletačku vlast i zaštitu nakon što su Hrvati Neretvani zarobili 40 Zadrana. To potvrđuje oporuka Agape, kćeri zadaraskog tribuna Drage, od 15. srpnja 999. u kojoj se navodio da je sastavljena za vrijeme careva Konstantina VIII. i Bazilija II., biskupa Bazilija i priora Madija.<ref>F. Rački, Documenta historiae chroaticae periodum antiquam illustrantia, Zagreb: JAZU, 1877., str. 26–27.<ref>J. Stipišić i M. Šamšalović, ur. Codex Diplomaticus Regni Croatiae, Dalmatiae et Slavoniae, sv. 1. Zagreb: Izdavački zavod Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, 1967., 48–49. Kad je dužd s vojskom pristao u Zadar 1000. godine, posjetili su ga predstavnici hrvatskog kralja i ponudili primirje.<ref>F. Rački, Documenta historiae chroaticae periodum antiquam illustrantia, Zagreb: JAZU, 1877., str. 426. Taj prijedlog je odbijen. Nakon toga je u Biogradu na Moru stanovništvo prisegnulo na vjernost duždu.<ref>Fonti per la storia d'Italia pubblicate dall'Istituto storico italiano, Rim: L'Istituto storico italiano, 1887., str. 158. U Trogiru, koji je došao pod mletačku vlast, dogodio se susret Petra II. Orseola i Svetoslava Suronje. Tamo je dogovorena ženidba Suronjinog sina Stjepana s duždevom kćerkom Joscellom (Hicela) Orseolo. Suronja i njegova obitelj pronašli su utočište u Veneciji. Nakon državnog udara u Veneciji, Svetoslav Suronja je prebjegao u Mađarsku, gdje je i preminuo.