section_heading: Osnivanje Mallorce
paragraph_text: Od 707. otok neprestano napadaju muslimani iz Sjeverne Afrike, a 902. godine Kalifat Córdoba osvaja Mallorcu, donijevši joj novo razdoblje prosperiteta. Kad je kalifat bio na vrhuncu, Mauri su unaprijedili poljoprivredu navodnjavanjem, a razvili su i lokalne zanate. Pošto se kalifat 1015. raspao, započela je era nazadovanja. Mallorca je došla pod upravu vladara Denija, a od 1087. do 1114. bila je neovisna. Međutim, jedna je ekspedicija iz Pise i Katalonije 1114. osvojila otok i držala Palmu pod opsadom 8 mjeseci. Kad je grad pao, osvajači su se povukli, a zamijenili su ih Almoravidi iz Sjeverne Afrike, koji su vladali do 1203. godine. Almoravide je istjerala dinastija Almohada koji su vladali do 1229. Iskoristivši konfuziju i nerede, kralj Jakov I. Aragonski izveo je invaziju s 15.000 vojnika i 1.500 konja i poslije tromjesečnog vojnog pohoda pripojio otok Aragonskoj kruni. Poslije smrti Jakova I. godine 1276. njegovi su sinovi podijelili kraljevstvo. Jakov II. postao je kralj nove Kraljevine Mallorce. Godine 1344. kralj Petar IV. Aragonski osvojio je i vratio otok kruni. Od 1479. aragonska se kruna brakom između Fernanda Aragonskog i Izabele od Kastilje ujedninila s Krunom Kastilje. U ranom 18. stoljeću Rat za španjolsko naslijeđe okončan je ujedinjenjem španjolske monarhije. Godine 1716. Dekretom iz Nueva Plante Mallorca je postala dio španjolske provincije Baleari, koja odgovara današnjim Balearskim otocima.