section_heading: Vjerska uvjerenja
paragraph_text: Za njega se vrlo značajan pomak u vjerskim mišljenjima dogodio poslije 1380. godine. Prije je među nositeljima viših crkvenih titula (biskupi, nadbiskupi, kardinali) vladalo mišljenje da osim duhovne brige za svoj narod, imaju pravo i neke ovozemaljske zadatke. Tako je i Jan od Jenštejna vjerovao da ima pravo na odlazak u lov i turnire, proučavanje klasičnih znanosti, slušanje i skladanje klasične glazbe za ples, a uz sve bio je i također vrlo dobar plesač. Nakon što je preživio svoju bolest, njegova osobnost se promijenila i postao je vrlo netolerantan pustinjak koji je spavao na kamenom podu, nosio okove, trenirao samokažnjavanje na što ga je njegov ispovijednik nekoliko puta upozoravao. U toj svojoj promjeni osobnosti prekinuo je sve odnose s Francuskom i usmjerio se isključivao na odnose s Rimom i Svetom stolicom.<ref> Weltsch, Ruben Ernest: Archbishop John of Jenstein (1348-1400): Papalism, Humanism and Reform in Pre-Hussite Prague, Michigansko sveučilište, Mouton, 1968., Google knjige