section_heading: U Hrvatskoj
paragraph_text: U razdoblju 1941. – 1945. najugledniji su nakladnici, osim Matice hrvatske i Nakladne knjižare S. Kuglija, Hrvatski izdavalački bibliografski zavod (HIBZ), A. Velzek, Suvremena naklada Josipa Čaklovića i Belka Josipa i Z. Milkovića. Početkom 1941. HIBZ je osnovan kao drž. poduzeće koje je imalo »isključivo pravo« izdavati i raspačavati djela enciklopedičkoga, leksikografskog i bibliografskoga značaja na hrvatskom i drugim jezicima. Do svibnja 1945. objavio je 132 naslova različitih knjiga, od kojih su najpoznatije Hrvatska enciklopedija (II–V. sv.), tri knjige enciklopedičkoga zbornika Znanje i radost, Djela hrvatskih književnika koja je uređivao J. Benešić i Suvremeni hrvatski pisci koje su zasebno uređivali M. Ujević i M. Cerovac, zatim Prošlost Dalmacije G. Novaka i časopis Vijenac. Komunistička je vlast 1945. ukinula HIBZ, od njega je nastao Nakladni zavod Hrvatske, a iz enciklopedičkoga programa 1950. Jugoslavenski leksikografski zavod (današnji Leksikografski zavod Miroslav Krleža). Nakon II. svjetskog rata privatne tvrtke poslovale su do 1948., kada ih je država nacionalizirala i one su nestale.