section_heading: Povijest
paragraph_text: upright|desno|thumb|Portal korčulanske katedrale. Venecija ponovo zauzima Korčulu 1420. i zadržava vlast nad gradom i otokom sve do 1797. Od početka 15. do sredine 16. stoljeća domaći majstori sagradili su katedralu sv. Marka. na najistaknutijem mjestu u gradu, na vrhu poluotočića. Godine 1557. orgulje orguljara Colombija postavljene su u korčulansku katedralu,<ref>Organum Orguljari u Hrvatskoj u prošlosti Autor: Božidar Grga, Šibenik, 20. veljače 2012. a oslikao ih je Tintorettov učenik.<ref>The Organ: An Encyclopedia Napisao/la Douglas Earl Bush,Richard Kassel, ISBN 0415941741, str.129, Google Knjige Sami slavni Jacopo Tintoretto oslikao je oltarnu palu u korčulanskoj katedrali sv. Marka, a prikazuje Sv. Marka sa sv. Bartolomejom (Bartulom) i sv. Jeronimom (Jerolimom), korčulanskim zaštitnicima.<ref>Korčula, Tintorettovo djelo iz korčulanske Katedrale na izložbi u Zagrebu, napisala Claudia Tarle, 29. studenoga 2011. Portal je djelo majstora Bonina iz Milana. Koncem 15. st. u neposrednoj blizini Korčule sukobili su se Napulj i Genova, a sam je grad pretrpio razaranja. Nepuno stoljeće nakon te bitke, godine 1571., Korčulu je napala turska flota predvođena alžirskim pokraljem Uluz–Alijom i zapovjednikom Valone Karakozijem. Predvođeni arhiđakonom Rozanovićem Korčulani su obranili svoj grad.<ref>Antun Rozanović: [http://www.korcula.net/history/rozanovic.htm Obrana Korčule od Turaka god. 1571.], Korcula.net. povodom 400-te obljetnice priredio don Ivo Matijaca, korčulanski opat. Pristupljeno 20. svibnja 2016. Najznamenitija je ličnost svjetskog značaja u 16. st. u Korčuli dominikanac Vinko Paletin - teolog, filozof, pomorski toretičar, kartograf i putnik, jedan od rijetkih Hrvata koji su već u 16. st. boravili u Južnoj Americi. Njegovo najzačajnije djelo u kojem se bavi pitanjima međunarodnog prava jest “O pravu i opravdanosti rata protiv Indijanaca“.