section_heading: Povijest
paragraph_text: Generalni staleži sazvani su ponovno tek uoči Revolucije, u trenutku financijsko-ekonomske i političke krize ancien régimea. Godine 1788. ministar Jacques Necker dao je trećemu staležu onoliko zastupnika koliko i plemstvu i kleru zajedno. Na temelju izbora, provedenih u cijeloj zemlji, u Versaillesu se 5. svibnja 1789. godine – nakon 175 godina – okupilo 1200 zastupnika u državnim staležima. Pozivajući uzalud predstavnike aristokracije na zajedničko zasjedanje, predstavnici trećega staleža proglasili su se 17. lipnja Narodnom skupštinom (francuski: Assemblée nationale). Kako se većina (149 naprama 137) predstavnika klera pridružila (19. lipnja) trećemu staležu, kralj je naredio da se zasjedanje prekine i dvorana zatvori; zastupnici su tada prešli u dvoranu Jeu de paume, gdje su 20. lipnja prisegnuli da se neće razići sve dok zemlja ne dobije ustav. Taj povijesni čin nepokornosti kralju utjecao je i na dio predstavnika plemstva, koji se također pridružio trećemu staležu, pa su se generalni staleži 9. srpnja 1789. godine proglasili Narodnom ustavotvornom skupštinom (francuski: Assemblée nationale constituante).