section_heading: Putanja bombe iz obrušavanja
paragraph_text: To vrijeme je utoliko kraće od odgovarajućeg vremena slobodnog pada s iste visine, ako je vertikalna komponenta početne brzine veća, tj. ako je veća brzina zrakoplova i strmije obrušavanje. Za to isto vrijeme bomba će preći po horizontali domet <math>X=V_O\cos\lambda \cdot T</math>. Ako se uzme u obzir otpor zraka, stvarno vrijeme pada je duže od gornje teorijske vrijednosti, a domet kraći od puta zrakoplova OB za duljinu usporavanja Δ tako da iznosi <math>O'P=X=V_O\cos\lambda\cdot T-\Delta</math>. Kut bombardiranja određuje se po formuli <math>\varphi=\arctan\frac{X}{H_O}</math>, ali se koristi kao nišanski samo izuzetno, i to pri bombardiranju pod vrlo blagim kutom. Pri tom načinu bombardiranja primjenjuje se isti nišanski postupak koji se koristi pri upotrebi nišanskih sprava za čvrsto ugrađena vatrena oruđa koja djeluju u pravcu leta. Radi toga se nišanski kut određuje od osi nišanske sprave, koja je, manje-više, paralelna uzdužnoj osi zrakoplova. Zamišljena točka A u kojoj bi produžena linija obrušavanja OA sjekla horizont cilja, zove se točka preticanja. Bomba će pasti iza te točke na odstojanju <math>F=H_O\cot\lambda-X</math>nazvanom duljina preticanja. Kut kojim se ta duljina obuhvaća iz točke O, jest kut preticanja i iznosi <math>\psi=90^\circ-(\lambda+\varphi)</math>. Pilot upravlja zrakoplov tako da mu cilj ostane ispod osi nišana za nišanski kut ψ<sub>N</sub>, koji se nešto razlikuje od balističkog zbog napadnog kuta zrakoplova i kuta centriranja nišana. Kos suvremenih uređaja os nišanske sprave može se spustiti iz svog osnovnog centriranog položaja za kut ψ<sub>N</sub>, što omogućava pilotu da nišani neposredno na cilj.