section_heading: Prva ofenziva
paragraph_text: Naselje Kaćuni bilo je najslabija karika u hrvatskoj obrani, a ovdje je i raskrižje putova, onog regionalnog Busovača – Kiseljak s lokalnima, koji su se kroz Kaćune protezali na istok kroz Mihaljeviće, Kondžilo i Brezovik do Visokog, kao i Podbare - Sebje - Donja Papratnica - Kakanj, zatim na sjever Mihaljevići - Dusina - Lašva - Zenica i na kraju preko Mehurića, Rizvića na jug prema Fojnici. Malobrojne snage HVO-a ne uspijevaju zaustaviti snažan, koordiniran udarac na Kaćune, započet 19. siječnja, i povlače se prema naselju Polje, koje odolijeva svim napadima. Procjene Vojnoobavještajne službe HVO-a govore da je Armija RBiH u napadu na Kaćune, a kasnije i na Busovaču i Kiseljak, angažirala oko 12.000 vojnika, što najrječitije govori o bošnjačkim planovima. mini|[[Bošnjačko-hrvatski sukob: Dolina Lašve#Busovača|Bošnjački napadi na područje Busovače]] U samoj Busovači, Bošnjaci su, neposredno prije napada na grad, zaredali s brojnim incidentima, uključujući i one u kojima su Hrvatima oduzimali oružje i hapsili ih. Armija RBiH pokušala je 22. siječnja uhititi i Ignjaca Koštromana, generalnog tajnika Herceg-Bosne i HDZ-a BiH, a Bošnjaci dva dana potom podižu barikade. Neposredno prije napada 25. siječnja, bošnjačke žene i djeca iz Busovače iznenada bježe iz grada, najviše prema Zenici. Napad Armije RBiH na područje Busovače započeo je u popodnevnim satima 24. siječnja, iz pravca Kaćuna. Sljedećeg dana, nakon pregrupiranja, ARBiH je osvojila Bilalovac te je uslijedilo čišćenje sela oko Kaćuna, Nezirovića, Oselišta, Gustog Graba i Donjeg Polja. U čišćenju Gustog Graba ubijeno je sedam civila, hladnim i vatrenim oružjem. Sjeverno od Kaćuna Armija RBiH je uspostavila liniju, zauzevši sela Lašvu i Dusinu. U selu Dusina počinjen je prvi masovni ratni zločin u bošnjačko-hrvatskom sukobu. Ubijeno je deset civila, uključujući lokalnog zapovjednika HVO-a, kome je izvađeno srce.