section_heading: Kratki prikaz razvoja
paragraph_text: Pripremajući oružani ustanak, KPJ je 27. lipnja 1941. ustrojila "Glavni štab Narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije", na čijem je čelu Josip Broz Tito. Odredi koji se osnivaju na terenu često (pa tako i u Hrvatskoj) u to doba usvajaju ime "gerilski" a ne "partizanski". Tijekom jeseni 1941., svugdje je nametnuto ime "partizanski". 26. rujna 1941. Glavni štab NOPOJ preimenovan je u Vrhovni štab. Osnivaju se glavni štabovi (stožeri) za pojedine dijelove zemlje, pa tako i Glavni štab narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Hrvatske. Glavni štab NOPO Hrvatske imao je pod svojim neposrednim zapovijedanjem pet operativnih zona uključujući Slavoniju sa SrijemomIvo Perić, ''Hrvatski državni sabor : 1848. – 2000.'', III. sv. : 1918. 2000., Hrvatski institut za povijest, Hrvatski državni sabor, Dom i svijet, Zagreb, 2000./2001., ISBN 953-6491-37-0 (cjelina), ISBN 953-6491-40-0 (III. sv.), str. <span class="plainlinks">96.</span>,  (bez Baranje),Milivoj Kujundžić, ur., Doprinos Hrvatske pobjedi antifašističke koalicije, Odbor za obilježavanje 50. obljetnice pobjede antifašističke koalicije u Europi i svijetu Sabora Republike Hrvatske, Zagreb, 1995., str. 46. (zemljovid),  Dalmaciju do Neretve s livanjskim krajem i zapadnim dijelom Pelješca, Ostatak južne Dalmacije dolazi pod nadležnost GŠ NOPO Hrvatske ukidanjem nadležnosti Operativnoga štaba za Hercegovinu.