section_heading: Povijest
paragraph_text: Povijest Narragansetta, slično susjednim Algonquianskim plemenima, je burna i krvava. Od njihove populacije od 10,000 (1610.) broj im je spao na polovicu do 1674. Neka teška zaraza koja je pogodila Novu Englesku 1617. desetkovala je mnoga manja plemena, koja su tada pohrlila pod zaštitu Narragansetta, što ih pak učini najsnažnijima među svojim susjedima. Poglavica Narragansetta, Canonicus, prodaje (1636) zemlju Rogeru Williamsu, za potrebe naseljavanja engleskih kolonista. Ovaj Williams očito je imao veliki utjecaj među Narragansettima, jer ih je i pridobio da stanu 1637. na stranu massachusettskih kolonista u Pequotskom ratu, a na ruku mu je išla i činjenica da su s Pequotima bili na ratnoj nozi. Naime još 1622. Narragansetti su bili napadnuti od Pequota, prvih rođaka Mohegana. Narragansetti tada sklapaju savez s plemenima Pocomtuc i Mattabesic protiv Mohegana. Ratni Poglavica Miantonomo (Miontonimo) 1644. s 900 Narragansett-ratnika napadne moheganski glavni 'grad' Shetucket. Bili su bolji u borbi, ali tada Mohegani zarobiše Miantonomoa, pa se Narragansetti 'obezglaviše' bez poglavice. Uhvaćenog Miantonomoa smakoše bacajući u njega tomahawke dok ga nisu ubili. Napadom Wampanoaga 1675. na grad Swansea započne Rat Kralja Filipa (1675-1676), nakon čega će indijanske snage Nove Engleske biti desetkovani. Snage Narragansetta su kod Kingstona u Rhode Islandu. ovdje ih napadnu kolonisti pod vodstvom Josiah Winslowa. Narragansette predvodi poglavica Canonchet, i u bici poznatoj kao  'Swamp Fight' , Indijanci će izgubiti gotovo 1,000 ratnika. Neki se tada pridružiše Mahicanima a drugi plemenima Abenaki, Brotherton i drugima, a neki budu zarobljeni, a među njima žena i sin Kralja Filipa. Preostalih 500 Narragansetta zajedno s ostacima Niantic Indijanaca 1682. smješteno je nakon potpisanog mira, na rezervat blizu Charlestowna u Rhode Islandu, gdje obje grupe preuzmu ime Narragansett.