section_heading: Gospodarstvo
paragraph_text: Pitanje gospodarstva kod Židova Bosne i Hercegovine uključuje u sebi koliko kulturna toliko i društveno-politička razmatranja. Elastičniji po načinu ophođenja s inostranim svijetom i po gospodarskoj koncepciji, Židovi su u pet stoljeća u Bosni i Hercegovini utisnuli jednom dobrom dijelu gospodarstva svoju individualnost. Sama povijest preduprijedila je i predraspoložila Židove za ulogu koju su zapremali u gospodarstvu Bosne i Hercegovine. Osmanske vlasti, a osobito slavensko gradsko stanovništvo, pružalo im je ne samo zaštitu nego se odnosilo i s puno razumijevanja prema Sefardima. Mediteranci, kao što su bili španjolski Židovi, dolaze u planinske krajeve Bosne i Hercegovine, gotovo nepristupačne za velike komunikacije sa Zapada i nailaze tu na jedno stanovništvo koje nema jačih i redovnih veza s inostranstvom. Oni tih veza imaju u izobilju duž svih obala Sredozemnog mora. U vrijeme kad su isključivo države, s jednim malim izuzetkom Indijskog orijentalnog društva s nekim državnim privilegijama u 17. i 18. stoljeću, imale svoja politička i gospodarska predstavništva, Židovi Balkanskog poluotoka, a posebno Bosne i Hercegovine, imali su svoje konzule po svim većim pristaništima (Trst, Venecija, Genova, Livorno, Marseille, Dubrovnik itd.) preko kojih su vršili trgovinu s najudaljenijim zemljama.