section_heading: Povijest
paragraph_text: Naselje na posjedu Gragena čije su međe opisane 1292. kada su Templari ovu zemlju dali u zakup. Međa prema tadašnjem opisu počinje od gornjeg toka potoka Gragena i ispod velikog vinograda u vlasništvu Templara te ide nekom stazom do brda zvanog Berch. Zatim međa ide na jug i istom stazom dolazi do templarske zemlje zvane Zelnicha. Dalje se međa, idući istom stazom, odvaja od imanja Zelnicha i međaši s drugom zemljom templara, a zatim se odvaja od zemlje spomenutog Butka i dolazi do ceste. Međa ide tom cestom do velike ceste koja vodi u Križevce, a zatim, prateći istu cestu, skreće na istok i dolazi do već spomenutog potoka Gragena gdje međaši sa zemljama jobagiona križevačkog grada. Prateći isti potok uzvodno prema sjeveru i dalje međašeći s jobagionima, međa dolazi do drveta gdje međaši s nekim Petrom. Otuda međa ide do gornjeg toka potoka Gragena gdje je i započet obilazak. Templarski posjed Selnica, sjeverni međaš ovdje opisane Gragene, možda ima veze s potokom Zelna, iz prvog opisa međa iz 1209. godine, koji utječe u Glogovnicu. Ovaj posjed možemo prepoznati u pridjevku Tome de Gragena Zenthmiclos koji je 1444. godine, 31 župan kalničkih plemenitaša. U popisima poreza 1495. – 1520. godine Gragena (zapisana i kao Gragenya i Gragyend) je imanje s petnaestak poreznih dimova u vlasništvu obitelji Banfy, a navodi se između Glogovnice i Powsahegh-a. U građanskom ratu kralj Ferdinand oduzima Banfyjima, uz ostale posjede, i Gragyennazenthmiklos te ih daruje Ludoviku Pekryju, što 1529. godine i potvrđuje. Gragena je tada iskazana kao dio posjeda Sveti Martin, odnosno Powsahegh. Nakon rata kralj vraća Banfyjima posjede, a potvrdu za Gragenu (zapisana kao Graykna)daje im 1541. godine. Dio Gragene su držali i drugi plemići što saznajemo iz isprave kojom kralj 1535. godine daruje dio imanja Gragyazenthmiklos Stjepanu Bošnjaku, a prije ga je držao Pavao Bojniković iz Bojnikovca.