paragraph_text: Glavna premisa serijala jest to da je matematičar Hari Seldon proveo život razvijajući granu matematike poznatu pod imenom psihohistorija (engl. psychohistory). Koncept psihohistorije razvio je Asimov sa svojim urednikom Johnom Campbellom: koristeći zakone psihologije mase može se predvidjeti budućnost, ali samo u velikim razmjerima; metoda je podložna greškama kada se radi o malenim razmjerima. Funkcionira na principu da je ponašanje mase ljudi predvidivo ako je kvantiteta ove mase veoma velika (jednaka ukupnom stanovništvu galaksije koja ima oko bilijardu stanovnika). Što je veća masa, to je predvidivija budućnost. Koristeći ovu metodu Seldon predviđa pad Galaktičkog carstva, koje obuhvaća cijeli Mliječni put, i mračno doba koje će potrajati trideset tisuća godina do pojave drugog velikog carstva. Kako bi skratio barbarsko doba, Seldon osniva dvije Zaklade - malena, skrivena utočišta svega ljudskoga znanja - na suprotnim krajevima galaksije. U trilogiji je naglasak na Zakladi na planetu Terminusu. Ljudi koji tamo žive rade na sveobuhvatnoj enciklopediji i nisu svjesni Seldonovih pravih namjera (jer kad bi bili, varijable bi previše izmakle kontroli). Svrha Enciklopedije je da sačuva znanje fizikalnih znanosti nakon pada Carstva. Lokacija za Zakladu je odabrana tako da ona može biti žarišna točka sljedećeg carstva za nekih tisuću godina (a ne za predviđenih trideset tisuća godina).