section_heading: Aktivnosti za Prvog svjetskog rata
paragraph_text: Godine 1913. izabran je za saborskog zastupnika za kotar Gospić na listi Hrvatske ujedinjene samostalne stranke. 1915. i 1916., ljetujući u Švicarskoj, imao je kontakte s predstavnicima Jugoslavenskog odbora. Pokušavao je utjecati na njih kako bi hrvatska ideja ipak pobijedila južnoslavensku.<ref>Mira Kolar Dimitrijević: O političkom opredjeljivanju bana Antuna Mihalovića, str. 177., Zbornik u čast Hrvoju Matkoviću 29. lipnja 1917., za banovanja Antuna pl. Mihalovića, imenovan je podbanom i odjelnim predstojnikom za unutarnje poslove. Jedini uvjet prilikom imenovanja bio je povratak na staro radno mjesto - katedru Prava u Zagrebu, jer mu je obitelj u Senju bila slabijeg imovinskog stanja.<ref>Mira Kolar Dimitrijević: O političkom opredjeljivanju bana Antuna Mihalovića, str. 175., Zbornik u čast Hrvoju Matkoviću Kao podban, kako je kasnije napisao u autobiografiji, bio je "poslije Mažuranića jedini pučanin političar Hrvat što je imao pristup k carskom dvoru". Naime, neumorno radeći na ojačavanju državnopravnog položaja Hrvatske unutar Monarhije, uspio je privoliti ugarsko-hrvatskog premijera Istvána Tiszu, a, posredno, i posljednjega habsburškog vladara Karla da u svojoj inauguralnoj prisezi kao ugarsko-hrvatski kralj, na Silvestrovo 1916. u Budimpešti, zajamči teritorijalnu cjelovitost Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Zbog toga car i kralj nije mogao prisegnuti na austrijski ustav - 20. svibnja 1917., u prisezi Carevinskom vijeću u Beču, nije mogao spomenuti inače dogovoreni tekst prisege u kojem stoji da je Dalmacija austrijska krunska zemlja.