section_heading: Pojava islama i arapski kalifati
paragraph_text: Neposredno uoči arapske invazije na sasanidski Iran, iransko stanovništvo Medije (koja približno objedinjuje današnje zemljopisne pokrajine Kurdistan i Azarbajdžan) jezično se dijelilo na Kurde na jugozapadu i Azere na sjeveroistoku, a takva podijela uvjetovana je činjenicom kako je Atropatena (tzv. „Mala Medija“, današnji iranski Azarbajdžan) u partskom i sasanidskom razdoblju imala veći stupanj samostalnosti od južne ili tzv. „Velike Medije“. mini|lijevo|280px|[[Abasidi|Abasidski kalifat oko 850. godine]] Islamsko osvajanje Sasanidskog Perzijskog Carstva započinje 633. godine kada arapski vojskovođa Halid ibn Valid osvaja južnu Mezopotamiju, dok prvi prodori prema sjeveru tj. Kurdistanu započinju tri godine kasnije. Rašidinski kalifat početkom 640-ih pokreće opću koordiniranu invaziju na istok prema Iranu i na sjever prema bizantskoj Armeniji, pa su već 645. godine bila osvojena sva područja naseljena Kurdima. Tijekom iduća tri stoljeća njima će vladati moćni kalifati Rašidina (645. – 661.), Omejida (661. – 750.) i Abasida (750. – 935.), a relativna zemljopisna blizina arapskim političkim središtima Damasku i Bagdadu rezultirat će općim širenjem islama kod Kurda. S obzirom na novonastalu geopolitičku situaciju i tradicionalni nomadski način života kod Arapa, dijelove sjeverne Mezopotamije (južni Kurdistan) naseljavaju arapska plemena, no ipak se nije radilo o etničkim migracijama većih razmjera.