section_heading: Knez Milan Obrenović i namjesništvo
paragraph_text: Ipak, na međunarodnom planu, Srbija je još uvijek, 70 godina nakon Prvog srpskog ustanka, tretirana kao dio Osmanlijskog carstva. Namjesništvo je vladalo do 1872. godine, a 1869. je donesen Namjesnički ustav, koji će omogućiti prvi prodor parlamentarizma u Srbiju. Po njemu je Srbija bila nasljedna ustavna monarhija s narodnim predstavništvom. Iako je ustav bio nedemokratski i uveliko je sužavao vlast skupštine ukorist kneza, on predstavlja veliki korak u razvoju Srbije u modernu građansku državu. U Srbiji su prisutne dvije političke struje: konzervativci i liberali. Konzervativci (Ilija Garašanin) su se zalagali za ograničavanje narodne slobode u korist kneza, za razliku od liberala (Jovan Ristić) koji su se zalagali za šire političke i građanske slobode, suzbijanje birokratske samovolje i umjerenu decentralizaciju vlasti. Svetozar Marković je u časopisu "Zastava" u članku "Srpske obmane" žestoko kritizirao birokratski sustav u Srbiji. Iako je Srbija u tom periodu još uvijek vazalna država, Osmanlijsko carstvo ipak nije reagiralo na donošenje Ustava.