section_heading: Rane hipoteze o matrijarhatu
paragraph_text: Suvremenim kontroverzama oko matrijarhata prethodio je Johann Jakob Bachofen (1815-1887), švicarski pravnik, sudac i profesor rimskog prava na bazelskom sveučilištu, knjigom "Majčinsko pravo" ("Das Muterrecht", 1861). U drevnim društvima, kaže Bachofen, vladao je promiskuitet, brak nije postojao, i djeca najčešće nisu znala tko im je otac. Majčinstvo je, pak, bilo očito. Zbog toga su ta društva bila matrilinearna (kao npr. kod židova), jer su ljudi mogli znati svoje pretke samo preko majčine linije. I to, dakako, samo ženske pretke – od majke do majke. To je, opet, utjecalo i na prava vlasništva. Tako su žene, prema Bachofenu, postupno stekle političku prevagu. Bilo je to u vrijeme neolitičke revolucije, kad su ljudi otkrili poljodjelstvo i kad su nastali mitovi o Amazonkama i Furijama. Ljudi su tada, kaže Bachofen, "osjećali jedinstvo svega života i harmoniju svemira" i prihvatili su filozofiju "reguliranog naturalizma", u kojoj je majčinska ljubav činila osnovu svih društvenih veza. Bachofen je u mitovima vidio nagovještaje i tragove tog drevnog života. Zeus, koji pobjeđuje Titane; Had, koji siluje Perzefonu, Edip, koji ubija Sfingu, odjek su davne revolucije, u kojoj muška prevlast nasilno smjenjuje žensku.