section_heading: Povijest
paragraph_text: Ponajviše potječu od trgovaca i zlatara iz Janjeva koji su 1900-ih otišli iz sela jer je bilo prenaseljeno, a gospodarsku budućnost su vidjeli u Bugarskoj, u Sofiji, jer je ondje za ono vrijeme bilo vrlo malo zlatara u odnosu na potrebe. Hrvati iz Janjeva i okolice doseljavali su se u bugarske velike gradove kao Sofiju, Plovdiv, Jambol i druge, gdje su bili zlatari ili trgovci jednostavnim nakitom. Ti su Hrvati hodili po tržištima, sajmima u gradovima i selima te prodavali umjetnička djela čime su izdržavali svoje višečlane obitelji. Bugarski Hrvati bili su uzorni katolici, održavali živu katoličku vjeru i za vrijeme krutog realsocijalizma u Bugarskoj. Osamdesetak je obitelji bilo u Sofiji 1945. godine, a drugi im je dom bila je tamošnja crkva svetoga Josipa.Matica: Hrvati u Bugarskoj: I mi se nadamo da ćemo jednoga dana ostvariti svoje snove Moja Hrvatska, Večernji list, 24. ožujka 2017. Pristupljeno 3. srpnja 2017. Veliki broj Hrvata bili su katolički redovnici i misionari. Tako danas u Bugarskoj djeluju isusovci iz hrvatske provincije, sestre milosrdnice iz hrvatske delegature, Milosrdne sestre sv. Križa iz Hrvatske provincije, a od 2002. i hrvatski karmelićani, koji danas drže kuću i crkvu sv. Franje u kojoj je djelovao papa Ivan XXIII. Ti redovnici pišu djela na bugarskom jeziku, ali povremeno održavaju i mise na hrvatskom. Zanimljivost je i da su hrvatski kapucini odbili preuzeti voditi katedralu sv. Josipa u Sofiji nakon što je pao komunizam. Danas tu katedralu vode Poljaci.