section_heading: Povijest
paragraph_text: Nesuglasje nakon smrti kralja Ljudevita 1382. godine između bosanskog kralja Tvrtka i nadvojvode Sigmunda bilo je početak pripreme osmanlijskih osvajanja Bosne. Turci bez većeg otpora 1463. godine ulaze u Bosnu. Nakon osvajanja Ugarske 1526. godine, početkom rujna 1536. godine osvajaju i Đakovo. Dolaskom Turaka počela je islamizacija, većina đakovačkih sela ne prihvaća Islam. Gospodarstvo su uredili na način da bolju zemlju i veće posjede crkvenog vlastelinstva dodijele našim ljudima kao spahiluke, a slabiju zemlju do 24 jutra nekadašnjim kmetovima. Turci su po okolnim selima tražili da narod izabere svog starješinu - seoskog kneza koji je morao voditi brigu da se obveze sela prema spahiji redovito podmiruju. Život domaćeg puka po okolnim selima odvijao se većinom u rodovskim zadrugama. Tako se lakše živjelo, posjedi se nisu usitnjavali, a i osobna sigurnost za pojedinca bila je veća. Razvijala se rodovska stega, smisao za poslušnost, pošenje i marljivost. U tursko vrijeme stanovnici Budrovaca pripadali su pod Halibegoviće. Kao zadnji turski vlastelin spominje se Halil Beg iz Đakova.