section_heading: Koledanje
paragraph_text: Koledarske pjesme izvode se u skupinama koje najčešće čini pet do sedam mladića. Kod gradišćanskih Hrvata koledarska je skupina brojala dvadesetak mladića. Koledari idu od kuće do kuće pjevaju, čestitaju imendan ili blagdan koji je toga dana te traže simbolične darove. Koledare su ponekad činili momci i djevojke zajedno. Pokatkad su to bili samo odrasli ljudi, a ponekad muška djeca. Koledari od Sv. Martina do Sveta tri kralja obilaze ulice, kuće i stanove pjesmom (kolendom) nazdravljaju, i čestitaju imendan u onim kućama gdje žive Martin, Martina, Katarina. Barbara, Nikola, Lucija. Također koledari čestitaju Badnji dan, Božić, Stjepandan, Ivandan, Silvestrovo, Novu godinu i Sveta tri kralja. Kolendari mogu nositi i razne glazbene instrumente, najčešće mandoline, gitare i harmonike, čijim sviranjem uljepšavaju kolendu. Koledarski su ophodi trodijelni. Prvi je dio pjevanje pod prozorom, pred kapijom ili vratima doma, a drugi i treći dio izvodili su se u domu domaćina. Uvod čini pozdrav ukućanima. U središnjem dijelu spominju se ukućani poimence. Najprije se pravim imenom obraća najstarijem i ujedno ukućaninu (domaćinu), zatim njegovoj ženi, sinovima, kćerima po uzrastu i mogućim gostima. Završni dio kolede sastoji se od rima kojima koledari traže darove. Koledari se simbolično nagrađuju. U tradicijskoj kulturi Hrvata posjeti koledara smatrani su čašću i pridonosili su jačanju prijateljstva i boljem povezivanju mještana te općem dobrom raspoloženju u vrijeme adventskih, božićnih i novogodišnjih blagdana.