section_heading: Hrvatske katoličke misije
paragraph_text: U doseljavanjima nakon II. svjetskoga rata dolazi do većega priljeva Hrvata i nagla povećanja hrvatske zajednice u Kanadi. Uz sam priljev doseljenika, osnivanje župa i gradnju crkava potaknula je i apostolska konstitucija Exsul Familia pape Pia XII., u kojoj je podupro osnivanje nacionalnih župa među katoličkim iseljenicima.<ref> Sopta, 2012., str. 58  Njihova važnost u zajednici je što je „… duhovna korist od župe je od neopisive važnosti za djecu. Naša djeca imaju priliku, da na svom materinjem jeziku slušaju i nauče svoju vjeru. … Gdje se nalazi nacionalna župa tamo je i nacionalni život razvijeniji. Tu naša djeca govore hrvatski. Znaju odakle su njihovi roditelji – znaju za staru domovinu svojih pređa” Čičak-Chand, 1993., str. 125  O. Dragutin Kamber organizira u Torontu hrvatsku zajednicu i potiče gradnju crkve Naše Gospe Kraljice Hrvata, parka i župnoga groblja. Završetkom II. svjetskoga rata počinje i zauzetija pastoralna briga koja se očituje u slanju svećenika i časnih sestara iz Hrvatske.<ref> Sopta, 2012., str. 56  Svećenici u župama daju i poduke hrvatskoga jezika i pokreću folklorne skupine.<ref> Sopta, 2012., str. 57  Uz župe, osnivaju se i župne škole: prvu osniva 1961. vlč. Pandžić u Sudburyju.<ref> Čičak-Chand, 1993, str. 131  Crkva sv. Marka u Sudburyju zalaganjem fra Ljube Krasića postaje sjedištem HIŠAK-a (Hrvatskih izvandomovinskih škola Amerike-Australije-Kanade)<ref> Čičak-Chand, 1993, str. 133 , utemeljena radi koordinacije rada škola hrvatskoga jezika i folklora, izdavanja udžbenika, vođenja seminara za učitelje i povezivanja hrvatskih škola u svijetu.<ref> Jenjić, 2014., str. 94  Glavni ured HIŠAK-a od 1988. je u Norvalu.<ref> Sopta, 2012., str. 87