section_heading: Hrvatska
paragraph_text: 250px|thumb|Naš zajam za naš autoput, plakat iz 1970-ih Izgradnja autocesta u SFRJ počinje početkom 1970-ih izgradnjom dionica Zagreb - Karlovac, Vrhnika - Postojna te urbane autoceste u Beogradu. U vremenu od 1970. – 1979. izgrađeno je 413&nbsp;km autocesta, od toga u Srbiji 131,1 (u njenom užem dijelu), u Sloveniji 109,9, Vojvodini 65,6, Hrvatskoj 62,9 te u Makedoniji 34&nbsp;km što je bilo znatno ispod prosjeka ostalih europskih zemalja. U sljedećem desetljeću izgrađeno je 542&nbsp;km autocesta, a od toga u Hrvatskoj 235,5, užoj Srbiji 128,7, Vojvodini 100,6, Sloveniji 48,6 te Makedoniji 29&nbsp;km. Iako je tzv. Jadranskom orijentacijom bilo predviđeno povezivanje sjevera i juga Hrvatske, aktivnosti su se svodile na tzv. Transjugoslavensku cestu. Prosjek izgradnje cesta u SFRJ za 20 godina iznosio je 48&nbsp;km godišnje, a u Hrvatskoj je on bio znatno ispod tog prosjeka, 15&nbsp;km godišnje.<ref>[http://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=58919 Miroslav Sić - Problematika razvoja autocesta u Hrvatskoj i Jugoslaviji na pragu 90. godina] Hrvatski geografski glasnik, Vol. 52. No.1. Lipanj 1990., pristupljeno 19. srpnja 2014. Prva hrvatska autocesta bila je Orehovica - Kikovica (otvorena 1971.)<ref>Autocesta Hrvatska enciklopedija LZMK, pristupljeno 19. srpnja 2014.