section_heading: Djela
paragraph_text: Kao mlad napisao je povijesnu raspravu o imenu Hrvat.<ref>Igor Žic, [https://issuu.com/vedranaspadonitefanic/docs/kr_1-2_2017. Deset biografskih sličica iz povijesti Rijeke], Janko Polić Kamov, prokletnik s Pećina, str. 92., Književna Rijeka 1-2, 2017., pristupljeno 20. siječnja 2019. Kamov je ispred svog vremena. Roman Isušena kaljuža, po povjesničaru književnosti Jakovu Ivaštinoviću, prethodi Joyceovom Uliksu, Huxleyevu Kontrapunktu života i Sartreovoj Mučnini te Krležinim Na rubu pameti i Gospodi Glembajevima. Miroslav Krleža kao da je bio zavidan. Premda je najbolje poznavao Kamovljev životopis, sve je Krleža učinio da se roman Isušena kaljuža nikad ne pojavi. Svoju najbolju priču Hodorlahomor Veliki posvetio je Kamovu, ali je posvetu uklonio već 1923. godine.<ref>Denis Derk, Krleža nije plagijator jer je bio previše talentiran i radišan:, vecernji.hr, 27. svibnja 2012., pristupljeno 14. travnja 2019. Gospodu Glembajeve napisao je nadahnut Kamovljevom dramom Mamino srce (1. činom, o propasti nekad bogate obitelji Polić), a od Kamovljeve Isušene kaljuže preuzeo je pisanje u prvom licu i pristup stvarnim događajima i ljudima za svoj roman Na rubu pameti. Time Krleža svoju najbolju dramu i najbolji roman duguje Kamovu.<ref>Igor Žic, [https://issuu.com/vedranaspadonitefanic/docs/kr_1-2_2017. Deset biografskih sličica iz povijesti Rijeke], Janko Polić Kamov, prokletnik s Pećina, str. 94.-95., Književna Rijeka 1-2, 2017., pristupljeno 20. siječnja 2019.