section_heading: Opis
paragraph_text: U tu porodicu spadalo je mnogo rodova, a neki od njih su i vrlo poznati (npr. Rodhocetus) među paleontolozima. Do sada otkriveni protocetidi imali su velike prednje i stražnje udove koji su ih mogli podržavati na kopnu, te su vjerojatno živjeli vodozemnim načinom života, i u moru i na kopnu. Nije poznato da li su protocetidi imali horizontalne repne peraje kao današnji kitovi. Međutim, jasno je da su se još više prilagodili životu u vodi od svojih predaka. Kod Rodhocetusa je, na primjer, križna kost, koju kod kopnenih sisavaca zapravo čini pet sraslih kralježaka koji povezuju zdjelicu s kralježnicom, bila podijeljena na više dijelova. Međutim, zdjelica je još uvijek bila povezana s jednim od tih sakralnih kralježaka. Nadalje, nosni otvori sada su se nalazili na pola puta uz njušku, što je prvi korak prema poziciji koja se može vidjeti kod današnjih kitova. Njihov pretpostavljeni vodozemni način života podržava otkriće gravidne jedinke Maiacetusa, kod koje je fosilizirani fetus bio okrenut glavom prema rodnom kanalu, što ukazuje na to da je Maiacetus rađao potomstvo na kopnu. Na ungulatno porijeklo ranih kitova još uvijek podsjećaju karakteristike poput prisutnosti kopita na svakom prstu kod Rodhocetusa.