section_heading: Odgovornost
paragraph_text: Zapovjednikom zarobljeničkog logora bio je Nisvet Gasal. Na suđenju 20-ak godina poslije proglašen je krivim jer je bio odgovoran za funkcioniranje logora u kome je u nehumanim uvjetima bilo zatvoreno oko 300 hrvatskih civila. Zbog zločina nad zatočenicima osuđen je zapovjednik straže Musajb Kukavica. Kad su počinjeni zločini nad Hrvatima 1993. i 1994. godine načelnik policijske postaje u Bugojnu bio je Senad Dautović, kojeg je optužnica je teretila za sudjelovanje u planiranju zarobljavanja civila hrvatske nacionalnosti, a bio je optužen i zbog zapovjedne odgovornosti zbog toleriranja zlostavljanja hrvatskih zatočenika od svojih podčinjenih, kao i zbog drugog udruženog zločinačkog pothvata - prisilnog vađenja krvi od zatočenika za potrebe ratne bolnice u Bugojnu. Kao zapovjedniku Stanice javne sigurnosti Bugojno posebno mu se stavlja na teret sudjelovanje na sjednicama općinskog Ratnog predsjedništva, koje je označeno kao središte udruženog zločinačkog pothvata. Na čelu tog Ratnog predsjedništva općine Bugojno, koje je donijelo odluku o formiranju zarobljeničkog logora, bio je Dževad Mlaćo. Na tim sjednicama Ratnog predsjedništva Bugojno bili su i predsjednik Izvršnog odbora Uzeir Mlivo, siva eminencija Mensud Duvnjak, Abdulah Jeleč, Senad Dautović, Ismet Duvnjak. Abdulah Jeleč je tijekom 1993. godine bio načelnik Stožera TO-a pri tzv. Armiji BiH. Mensud Duvnjak bio je tijekom 1993. godine javni tužitelj i sprovodio je istražne radnje nad zarobljenim Hrvatima i hrvatska javnost u Bugojnu smatra ga sivom eminencijom odnosno glavnim kreatorom plana etničkog čišćenja Hrvata iz Bugojna. Ondašnji ministar policije u Županiji Središnja Bosna Enes Handžić, pravomoćno osuđen uz nagodbu na 8 godina, tvrdio je da je naloge za odvođenja na prisilan rad hrvatskih zatočenika, a najvjerojatnije i likvidacije, izdavao po Mlaćinoj i naredbi Selme Cikotića, ratnog zapovjednika Operativne grupe Zapad.Dnevnik.ba Gloria Lujanović:  STRADANJE BUGOJANSKIH HRVATA - SELMO CIKOTIĆ I DŽEVAD MLAĆO Od kreatora progona bugojanskih Hrvata do perjanica SDA 31. srpnja 2018. (pristupljeno 31. ožujka 2019.)