section_heading: Gospodarstvo
paragraph_text: mini|desno|200px|Tramvaj u Puli Istra je bila pretežno poljoprivredna zemlja. Okosnicu gospodarstva činilo je maslinarstvo i vinogradarstvo, uz zanemariv obrt. Čak 80% ulja i vina se izvozilo. Pojava lužnjače 1853. nanijela je goleme štete vinogradarstvu, tako da je godišnja proizvodnja vina s 250-280.000 hektolitara pala na 85.000 hl 1869.Marino Manin i Nevio Šetić: Prilike u Istri uoči i tijekom objavljivanja Naše Sloge, ČSP, br. 3., 515.-849., Zagreb, 2007. No, vinogradarstvo se vrlo dobro oporavilo, pa je 1882. proizvedeno 183.280 hl vina. Na kvarnerskim otocima bilo je izuzetno razvijeno ribarstvo i brodarstvo. Samo je Lošinj 60-ih godina imao flotu nosivosti 84.000 tona, no kriza jedrenjaštva uzrokovala je značajan pad na svega 26.000 t 1890. Lošinjski brodari prebacuju se u Trst, dok se oni sa zapadne obale Istre prebacuju u trgovinu vinom i u manju industriju. Industrija je uglavnom bila skoncentrirana u brodogradnji (kasnije pogotovo u brodogradnji za austro-ugarsku ratnu mornaricu). Rudnici smeđeg ugljena u Labinu i Buzetu zapošljavali su 1890-ih 1.169 radnika te su iskapali 82.682 tone ugljena.