section_heading: Hidrogeografija u Hrvatskoj
paragraph_text: Utemeljiteljem hrvatske hidrogeografije smatra se Josip Riđanović, stipendist Humboldtove zaklade i suradnik Međunarodnog hidrološkog programa. Nakon usavršavanja u Würzburgu, povratkom u Hrvatska uvodi na Geografskom odsjeku zagrebačkoga Prirodoslovno-matematičkog fakulteta, a kasnije i unaprijeđuje kolegij hidrogeografije, kao jedan od rijetkih u Europi, s obzirom na to da je hidrogeografija kao disciplina vezana uz germanofono područje Srednje Europe. Hidrogeografija je u Hrvatskoj usko vezana uz karstologiju i oceanografiju, ponajprije u vidu istraživanja hrvatske istočnojadranske obale.<ref> Riđanović, 1993., 193-198. Najveći doprinos uvođenju hidrogeografije u hrvatsko zemljopisno nazivlje ostavlja upravo prof. Riđanović svojim radovima o hidrogeografskim značajkama Plitvičkih jezera, Središnje i Južne Hrvatske. Uz hidromorfološka i hidrogeološka karstološka istraživanja u suvremenoj hrvatskoj hidrogeografiji prednjače istraživanja o upravljanju vodnim bogatstvima, od vodoopskrbe do sustava pročišćavanja otpadnih voda, što označava približavanje »angloameričkoj školi« gospodarenja (upravljanja) vodama (engl. water management), uz klasična hidromorfološka istraživanja »njemačke škole«, danas ponajviše na području potamologije.<ref> Vidi primjerice: Čanjevac, 2013. ili Perica i sur., 2005. Sintezu suvremenih prirodnogeografskih i društveno-gospodarskih iznašašća predstavlja dugogodišnji projekt »Geomorfološko kartiranje Republike Hrvatske« pod vodstvom prof. Nenada Buzjaka.<ref> |119-0000000-1299|text|project CROSBI