section_heading: Osnivanje slobodnih kraljevskih gradova
paragraph_text: Iz pojedinih slavonskih naselja dugotrajnim gospodarskim, društvenim i pravnim procesima izrastaju gradovi, kao što se to događačo u cijeloj Srednjoj Europi tijekom srednjovjekovlja. Dio domaćeg stanovništva prestaje se baviti poljoprivredom kao primarnom djelatnosti, počinju naseljavati važna prometna čvorišta na kojima nstaju prvi srednjovjekovni gradovi. Bitne povlastice kolonista ili novih naseljenika u povijesnim izvorima nazivani su hospites jesu: sloboda kretanja (libera migracio) i sloboda oporučivanja pokretne i nepokretne imovine.<ref> Nada Klaić, Povijest Zagreba, 1982., 1, str.73  Tijekom 13. stoljeća gradovi u Slavoniji ne nastaju samo na kraljevskom teritoriju, nego i sve više na velikaškim i crkvenim (biskupskim) posjedima.<ref> Šematizam Zagrebačke nadbiskupije, Zagreb, 1966.  Iz gradskih povlastica, koje je tridestih godina 13. stoljeća dijele u Slavoniji kralj Bela IV. i njegov brat Koloman, može se zaključiti da su sinovi hrvatsko-ugarskog kralja Andrije našli u slavonskim građanima vjerne saveznike. Davanjem povlastica i prije provala Tatara gradovima Varaždinu (1209.), Nada Klaić, Povijest Hrvata u razvijenom srednjem vijeku, Zagreb, 1976., str. 257.258  Perni (1225.), Dragutin Pavličević, Gora - glavni grad srednjovjekovne Banije, Jednistvo, Sisak, 21./1971. čime dolazi do naglašenijeg osamostaljivanja ovh gradova u odnosu prema slavonskim velikašima, crkvenim dostojantvenicima i samom banu Slavonije, ponajprije u privrednom i pravnom životu. Nesumnjivo, tu je riječ o gradovima koji kao naselja postoje otprije, samo što neke od njih upoznajemo tek u trenutku dobivanja povlastica slobodniog kraljevskog grada. Kraljevske povalstice su svjesno dijeljene u odabranim, pograničnim naseljima.<ref> Nada Klaić, Povijest Hrvata u srednjem vijeku, Zagreb, 1990., str. 259.  Samobor i Varaždin su na samoj granici prema "Teutoniji" tj. slovenskim zemljama, Perna i Petrinja su uz Petrovu goru, što znači na granici prema srednjovjekovnoj Hrvatskoj, dok je Vukovar važno naselje na Dunavu, istočnoj granici Slavonije.<ref> Nada Klaić, Povijest Hrvata u srednjem vijeku, Zagreb, 1990., str. 260-261.  Herceg Koloman podjeljujući privilegije slobodnim kraljevskim gradovima, pa tako i Petrinji, vrlo je dobro znao kakve će uzajamne koristi imati ovo povezivanje vladara i građana protiv slavonskih velikaša. Zato u uvodnom dijelu svih povlastica ističe da ih izdaje, ne samo zato što je "dužan dijeliti pravdu, nego i zato što će varošani u budućnosti njemu pružati pomoć."<ref> Nada Klaić, Povijest Hrvata u srednjem vijeku, Zagreb, 1990., str. 302