paragraph_text: Polovicom lipnja 2019. otkriveni su nalazi koji svjedoče da je bio naseljen u starijoj fazi mlađega kamenog doba, prije nešto više od 7000 godina. U podmorju između otočića Ričula i Galešnjaka otkrivena je kamena konstrukcija kojom je premoštena pličina. Ronioci su ju pronašli na dubini od šest metara. Konstrukcija je od krupnijega amorfnog kamena. More je tad bilo oko pet metara niže razine od danas. Prapovijesna zajednica je obavila zahtjevni graditeljski poduhvat kojim je građevinom od oko 80 metara premostila onodobnu pličinu te došla do Galešnjaka te se je nastanila na otoku. Vrijeme gradnje je bilo između 6100 i 5400 godina prije Krista. Ovime je ovo najstarija podvodna konstrukcija u hrvatskom dijelu Jadrana. Nađena je i impresso keramika (keramika utiskivanjem) koja potvrđuje datiranje. Stanovnici nisu poznavali kovine, bavili su se stočarstvom i poljodjelstvom, a iz mora su se također djelimice opskrbljivali hranom. Na području sjeverne Dalmacije Galešnjak je četvrto nalazište iz starijeg neolitika, uz Crno vrilo, Smilčić i jedan lokalitet kod Nina.<ref>R.F.B.: Na Galešnjaku su ljudi živjeli prije 7000 godina , Culturenet.hr. 18. lipnja 2019. Pristupljeno 19. lipnja 2019.<ref><ref><ref><ref><ref><ref>