section_heading: Povijest
paragraph_text: Iskra je započela razvoj novog mikropreadnika 1975. godine u suradnji s Elektrotehničim fakultetom u Ljubljani te s američkom tvrtkom American Microsystems Inc (AMI) (kasnije AMI Semiconductor). Pošto Iskra nije posjedovala dovoljno naprednu opremu za izradu mikroprocesora i u to vrijeme nije bilo moguće uvesti tu opremu zbog blockade od strane zapadnih zemalja zbog Comecon blockade, nakon uspješnog razvijanja ovog mikroprocesora posao je bio podijeljen tako što je AMI proizvodio silicijske pločice, dok je Iskra vršila završno ispitivanje mikropreradnika. Isto tako prije nego što su se mikropreradnici EMZ 1001 pojavili na jugoslavenskom tržištu, oni su se pojavili na zapadnom tržištu 1977. i nosili su naznaku AMI S2000. Prema iscurenim telegramima s wikileaks Iskra je puno puta kontaktirala američke političke prestavnike da be se ovaj mikropreradnik mogao proizvodiiti u AMIu te da se dozvoljavao izvoz gotovih proizvoda u Jugoslaviju.<ref>https://wikileaks.org/plusd/cables/1976STATE266209_b.html U rujnu 1978. Iskra Commerce je izdala katalog Iskra – Industrija elementov za elektroniko – Mikroelektronika gdje se spominje mikroračunalnik EMZ 1001.<ref>Miljan, Šilc, Kolbezen; 1982., 63. a poslije su proizvodni primjerci proizvedeni u Iskirnoj tvornici i prodavani na jugoslavenskom tržištu 1979. Kod razvoja ovog mikropreradnika američki partner u ovom razvoju trebao je obaviti prijenos te tehnologije proizvodnje no ovo je bilo kočeno puno puta bila je potrebna dozvola od američke države koja je strogo kontrolirala prijenos određenih tehnologija prema zemljama van zapadne političe domene, što je bila uobičajena praksa za vrijeme Hladnog rata.<ref>Skupina autora, Računalništvo in informatika 1 : e-učbenik za informatiko v gimnaziji, ver. 2.05, Ljubljana, 2015., str. 219. godine. Mikroprocesor poslije nije doživio veću primjenu,Darko Grundler, Uvod u mikroprocesore, II. prošir. izd., Tehnička knjiga, Zagreb, [u svibnju] 1986., ISBN 86-7059-015-8, str. 159. zbog slabe programske podrške, nerazvijenog tržišta i cijene. Ako se mikropreradnik EMZ 1001 usporedi s mikropreradnicima svog vremena, iako je bio napredan u mnogim pogledima, i što po arhitekturi je bio fleksibilan, po svojim performansama kaskao je iza mikroprocesora koji su se pojavili u slično vrijeme kao Zilog Z80 (1976.), Intel 8080 te MOS 6502. EMZ 1001 bio je puno sporiji od svojih vršnjaka, nisku memoriju, i 4 bitnu arhitekturu. Isto tako tadašnje jugoslavensko tržište nije imalo mnogo sposobnih manjih inovativnih tvrtki koje bi mogle razviti nove proizvode zasnovane na EMZ 1001.