section_heading: Poslije rata
paragraph_text: Hrvatski predstavnik u bh. predsjedništvu Željko Komšić ipak je nešto učinio za bugojanske Hrvate i potegnuo je nešto na sankcioniranju zločina nad Hrvatima. Upravnik logora "Stadion" i zapovjednik osiguranja tog logora, ratni i poslijeratni načelnik bošnjačke bugojanske policije, časnik za sigurnost, nekoliko čuvara i pripadnika ABiH osuđeni su na zatvorske kazne, koja im je poslije smanjena. Svi u višoj zapovjednoj strukturi nisu sankcionirani. Hrvati prozivaju visokog državnog dužnosnika BiH, Sandžakliju poznatog po izjavi „Ustašama nikad nisam vjerovao, zato sam otvoreno pripremao svoje ljude za rat protiv njih u Bugojnu“, koji je prema službenoj biografiji u Zadru službovao kao oficir JNA - do svibnja 1992. godine, do kad je na Zadar JNA pucala već sedam mjeseci, bio referendum o neovisnosti BiH, Sarajevo su terorizirali srpski snajperisti, a SRJ je već proglašena.<ref>Slobodna Dalmacija Višnja Starešina: Fićo, Selmo i KOS-ovo proljeće, 6. ožujka 2016. (pristupljeno 16. travnja 2017.) Čekajući da pravosuđe obavi svoj posao do kraja, Bugojno je danas duboko podijeljen grad, pa se Hrvati okupljaju u jednom, a Bošnjaci u drugom dijelu grada,Josip Kalaica: Bilo - ne ponovilo se! Razgovarao: Darko Rubčić, Svjetlo riječi, prosinca 2011. Usprkos velikom padu broja Hrvata, župa Bugojno, prema riječima župnika fra Vinka Sičaje, ima i najviše povratnika, oko 3,5 tisuće, Kandija oko 600, 300-tinjak povratnika živi u Glavici, a njih 50-ak u bugojanskom dijelu župe Skopaljska Gračanica. Pretjeranog interesa za povratkom nema. Poneki se Hrvat vrati, ali ima i povratnika koji razmišljaju o odlasku. Veliki broj Bugojanaca živi u Kninu u tuđim kućama koje im je država dala na korištenje i svi oni žive u nadi da će im Hrvatska dati stan ili kuću, premda u Bugojnu imaju svoje kuće. Većina bugojanskih Hrvata koja je ostala riješila je svoj status i imaju mirovinu.