section_heading: Važnost HeLa stanica
paragraph_text: Nedugo poslije njezine smrti počeli su planovi za izradu tvornice stanica HeLa. Razlog je bilo zaustavljanje dječje paralize. Stanicama HeLa za rast je bila potrebna samo staklena površina. Gey je stanice slao po cijelo zemlji i svijetu u svim prijevoznim sredstvima, na sve načine (čak i poštom - nikada prije stanice nisu slane na taj način) i u svim oblicima (smrznute). Brigu oko stanica preuzeo je centar u Tuskegeeju koji je opskrbljivao laboratorije koji su ispitivali cjepivo protiv dječje paralize – koštale su deset dolara + poštarina. Ubrzo su se počele koristiti u istraživanju svih do tada poznatih bolesti. Bile su dragocjene jer su znanstvenicima omogućavale da na njima izvode pokuse koje bi bilo nemoguće izvesti na ljudima. HeLa stanice bile su otporne (moglo ih se odmrzavati, zamrzavati pa opet odmrzavati), jeftine i bilo ih je posvuda pa su bile izlagane raznim virusima: herpesa, ospica, mumpsa, kuge peradi, konjskog encefalitisa, HIV-a da bi se moglo proučavati kako virusi prodiru u stanicu, razmnožavaju se i šire. Na njima su ispitivali posljedice steroida, citostatika, hormona, vitamina, stresa. Zarazili su ih tuberkulozom, salmonelom. Nosili su ih na Daleki istok gdje su zaražene hemoragijskom groznicom koja je ubijala američke vojnike. Pomogle su u razvoju tada još nerazvijenih polja virologije. HeLa su prve stanice koje su znanstvenici klonirali, pomogle su u razvoju oplodnje in vitro, donijele su napredak u novom području – ljudskoj genetici, pomogle su u otkrivanju da ljudske stanice imaju 46 kromosoma, pomoću stanica razvijena je tehnika za bojenje kromosoma višebojnim fluorescentnim bojama koje svijetle pod ultraljubičastim svjetlom (FISH). Stvorile su preduvjete za stvaranje mape ljudskog genoma. U vremenu jačanja hladnog rata izlagane su velikim dozama zračenja da bi se moglo proučavati kako nuklearne bombe razaraju stanice. Stavljali su ih u posebne centrifuge koje su se vrtjele tako brzo da je tlak u njima bio 100. 000 puta veći od onoga u normalnim uvjeti da vide što se događa sa stanicama u ekstremnim uvjetima – ronjenje u velikim dubinama ili let u svemir. NASA je 60-tih godina poslala u svemir nekoliko posudica sa stanicama HeLa u satelitu Discoverer XVIII. Koristile su se kozmetičkim i farmaceutskim tvrtkama (koje su do tada ispitivale na laboratorijskim životinjama) u ispitivanju novih proizvoda da bi se vidjelo izazivaju li stanična oštećenja. Spajale su se sa životinjskim stanicama – znanstvenici su spojili HeLa stanice s mišjim stanicama i stvorili prve ljudsko-životinjske hibridne stanice, poslije su to učinili i s pilećim stanicama.