paragraph_text: Filip Škiljan i Barbara Riman nakon znanstvenog istraživanja među izgnanicima na područje NDH, iznose 2019. god. da su glavni problemi slovenskih izgnanika proizlazili iz poteškoća da u ratom pogođenoj zemlji priskrbe za svoje uzdržavanje, da su neki bili mobilizirani u vojne postrojbe NDH, te su zbiljskoj opasnosti od službi NDH bili izloženi oni koji su se odlučili pristupiti partizanima. Među populacijom slovenskih prognanika u NDH su sjećanja na to progonstvo desetljećima bila "tabu", te se među njima nije formiralo kolektivno sjećanje; stoga mnoge stvari potisnute u sjećanju i posve zaboravljene. Kolektivna svijest se među samim izgnanicima počela formirati tek 1991. godine, kada je formirano Društvo izgnancev Slovenije 1941 - 1945.<ref>"Sjećanja slovenskih izgnanaca iz Zagreba na prisilno iseljavanje iz Slovenije tijekom Drugog svjetskog rata", Filip Škiljan i Barbara Riman, Pilar : časopis za društvene i humanističke studije, Vol. XIV No. 27-28 (1-2), 2019. Pristupljeno 23. lipnja 2021. U najnovije vrijeme su o toj temi ipak ponešto govori i piše u slovenskoj javnosti.<ref>"Izgnani in pregnani iz Slovenije: To se je dogajalo nam!", Kristina Bočič, "Dnevnik", 12. ožujka 2016. Pristupljeno 23. lipnja 2021.