section_heading: Povijest
paragraph_text: Godine 1691. Slavonija je oslobođena od Turaka. Mirom u Srijemskim Karlovcima granica je razdijelila slavonski od bosanskog dijela Gradiške. U oslobodilačkim akcijama Habsburške Monarhije i Gradiška na južnoj obali Save došla je u sastav Habsburške Monarhije. U sastavu bila od 1716. do 1739. godine, no nikad više dvije Gradiške nisu činile jednu cjelinu. Na starim zemljovidima sjeverna je bila Gradiška, a južna Turska Gradiška. U 18. stoljeću Osmanlije nisu napale sjevernu Gradišku. Aktivnu ulogu preuzela je habsburška država. Iz sjeverne Gradiške napadali su Habsburgovci osmansku Bosnu od 1716. do 1718. godine i od 1737. do 1739. godine. Sve do 1745. i do konačnog odvajanja vojnog od civilnog, na gradiškom je području funkcionirala je mješovita vojno-komorska uprava, što je bila karakteristika cijelog Slavonskog Posavlja. U terezijanskom razdoblju od 1740. do 1780. Staru Gradišku zahvaćaju modernizacije i reforme kao i druge gradove po Monarhiji. Zahvaljujući temeljitoj graditeljskoj rekonstrukciji tvrđavskog naselja, dobila brojne nove urbanističke elemente: zidane i drvene objekte, gradski magistrat, uličnu mrežu, novi gradski trg, nove crkve (katoličku i pravoslavnu), franjevački samostan te novi fortifikacijski pojas s petorim vratima. Gradnja masivnih tvrđavnih bedema prema novim mjerilma značilo je zasijecanje trase u dotadašnji grad, pa su rušene civilne kuće i ini objekti. Dotadašnju građevinsku baštinu zamijenila je u potpunosti barokna građevinska šema. 1740-ih ostupno se ustrojava glavna trgovačko-prometna magistrala u dolini rijeke Save te naselja s prevladavajuće vojno-strategijskim funkcijama preuzimaju i važne trgovačko-prometne funkcije. 1748. godine osnovana Nova Gradiška 20 km dalje, pa se otad za naselje na savskoj obali upotrebljava naziv Stara Gradiška. Osmanlije su tad naselje s južne strane Save po novoj tvrđavi nazvali Berbir. To ime naselja na južnoj obali u uporabi je do 1882., kada je Berbir službeno postao Bosanska Gradiška. Sredinom 18. stoljeća organizira se krajiške pukovnije na krajiškom i županije na civilnom podrućju Slavonije i Srijema, čime se jasnije razgraničuje ozemlja i pravne nadležnosti. Godine 1753. Staroj Gradišci priznat je status vojnog komuniteta na osnovi Engelshofenove uredbe.Josip Kljajić: [https://hrcak.srce.hr/file/245919 '' Stara Gradiška u 18. stoljeću''] Peristil : zbornik radova za povijest umjetnosti, br. 1, 2003.  Godine 1787. je na prijedlog nadzornika komuniteta Thaddäusa Österreichera najviša je vojna vlast početkom travnja 1787. odredila pripojenje "slabijih vojnih općina" pukovnijama, među njima i općinu Staru Gradišku. Treći val napada ih sjeverne Gradiške na osmansku Bosnu Habsburgovci su poduzeli 1788. i trajalo je to do 1790. godine.