section_heading: Stanovništvo
paragraph_text: Istodobno, planinska unutrašnjost i veći dio Hokkaida razmjerno su rijetko naseljeni. Na Hokkaidu gustoća naseljenosti iznosi o. 70 st./km<sup>2</sup> (jer u Sapporu živi više od polovine stanovništva, najveći dio otoka još je rjeđe naseljen), na sjev. Honshūu o. 150 st./km<sup>2</sup>, u tokijskoj regiji o. 6000 st./km<sup>2</sup>, a još desetak prefektura ima više od 500 st./km<sup>2</sup>. Oko četiri petine st. živi u gradovima. Najgušće su naseljene nizine na istočnoj obali Honshua između Tokija i Kobea s 1200 st/km<sup>2</sup>,a kako je i rečeno vrlo rijetko su naseljeni planinski predjeli. Najveći je Tōkyō (Tokio) s više od 8 mil. stanovnika. Ostali veći gradovi: Yokohama (3 545 000 st.), Ōsaka (2 593 600 st.), Nagoya (2 187 600 st.), Sapporo (1 870 648 st.), Kobe (1 520 800 st.), Kyoto (1 460 900 st), Fukuoka (1 381 800 st) i dr., ukupno 30-ak gradova većih od pola mil. st. Naglim rastom gradovi su se širili i srastali tvoreći neprekinuta urbanizirana područja tzv.aglomeracije. Procjenjuje se da u metropolitanskom području Tōkyja živi više od 32 mil. st. Ostale veće aglomeracije: Ōsaka–Kōbe–Kyōto (17,5 mil. st.), Nagoya (8,7 mil. st.), Fukuoka–Kita-Kyūshū (4,2 mil. st.) i dr. Stanovništvo se vrlo brzo povećavalo između 1870. i 1970., s o. 30 mil. na više od 100 mil. Nakon 1970. stopa rodnosti bitno se smanjila pa je danas prir. promjena spora (prosj. 1980–2002: 4‰) i dalje se smanjuje (2002. stopa rodnosti 10‰, smrtnosti 8,5‰). Zbog visokog standarda života, životni vijek premašuje 80 g., a niska rodnost uzrokom je nepovoljne dobne strukture stanovništva.