section_heading: Predaja o begu Kopčiću
paragraph_text: Prema pisanjima Mehmeda-bega Kapetanovića, koji je zabilježio predaju o Kopčićima, izvjesni alajbeg Kopčić, rodom iz Rame, uhvatio je u jednoj bitci poljskog princa u 15. stoljeću u vrijeme kada je izvjesni sultan ratovao s Poljacima. Prema predaji, kada je Kopčić izveo zarobljenika pred sultana, sultan ga je htio nagraditi čime god želi, a Kopčić je rekao da mu da "onoliko zemlje koliko mogne za jedan dan na svom konju Mlikoti objahati." To mo je sultan odobrio, pa je po povratku počeo objahavti planine, brda i polja kuda je htio, dok su vladini povjerenici za njim postavljali granice.<ref>Šimčik, 1933., str. 38&ndash;39 Sličnu predaju spominje i prozorski kadija Sadik efendija Ugljen, no on konja naziva Šćitonjom, a ne Mlikotom.Šimčik, 1933., str. 40. Alija Ćatić u Glasniku bosanskog muzeja iz 1906., priču prenosi od Kopčićevih potomaka. Radnju datira u vrijeme osmanskih napada na Ugarsku (1525. &ndash; 1542.). Navodi da ga potomci spominju kao vojskovođu koji se istakao u borbama. Poljski princ, koji je navodno bio zarobljen, spominje se kao pripadnik plemićke obitelji Rákóczi, porijeklom iz Erdelja. Sultan iz predaje je, prema pisanju Ćatića Sulejman Veličanstveni.