section_heading: Prostitucija i pravo građanstva
paragraph_text: Postojanje muške prostitucije velikih razmjera pokazuje kako homoseksualne sklonosti nisu bile ograničene samo na povlašteni društveni stalež. Ako već manje imućni građani skoro da nisu imali vremena i sredstava prakticirati aristokratske obrede (promatranje športskih priredbi, udvaranje, darivanje), svatko je barem mogao zadovoljiti svoju žudnju okrećući se prostituciji. Zakon je utoliko više štitio dječake, kao i žene, od svakog tjelesnog nasrtaja. Nije se znalo za slučaj spolnog odnosa između roba i njegovog gospodara sve do otkrića jednog Ksenofontovog navoda. Drugi razlog za korištenje usluga muških prostitutki leži u postojanju spolnih tabua. Stari Grci su felaciju kao spolni čin smatrali sramotnom. Samim tim, u homoseksualnoj vezi smatralo se kako erast (ljubavnik) nema pravo tražiti takvu uslugu od svog eromenosa (ljubimca), budućeg sugrađanina; za tako što prije je morao obratiti se muškoj prostitutki. Iako je bilo po zakonu, bavljenje prostitucijom smatrano je društveno nečasnim. Bilo je normalno kada se radilo o robu ili, uopćeno govoreći, o osobama bez građanskih prava. U slučaju građanina povlačila je za sobom značajne političke posljedice, kao što je atimija (ἀτιμία/atimía), gubitak svih građanskih prava. Tako se tumači djelo Protiv Timarha: Timarh je napao Eshina; kako bi se obranio, Eshin optužuje svog tužitelja za prostituiranje u mladosti. Samim tim, Timarh bi morao biti lišen političkih prava, među kojima je i pravo podnositi tužbu protiv nekoga. Dakle, nuđenje novca adolescentu u zamjenu za pružanje spolnih usluga bilo je strogo kažnjivo, jer je to mladića moglo stajati njegovih budućih građanskih prava. Ovakvo rasuđivanje objasnio je Eshin (§ 29), citirajući dokimaziju (grč.: δοκιμασία): građanin koji se bavio prostitucijom (πεπορνευμένος/peporneuménos) ili kojeg je ljubavnik uzdržavao (ἡταιρηκώς/hêtairêkốs) lišen je mogućnosti javnog istupanja jer „onaj koji je prodavao vlastito tijelo kako bi drugi u njemu mogli uživati (ἐφ’ ὕϐρει/eph’ hýbris) ne bi oklijevao prodati interese zajednice u cjelini.“ Optužbe Timeja iz Tauromenija na Siciliji protiv tiranina Agatokla od Sirakuze ponovno uzimaju istovjetnu tematiku; muška prostitutka je po definiciji netko tko se odriče vlastitog dostojanstva ne bi li zadovoljio tuđu žudnju: „Obična muška prostitutka (κοινὸν πόρνο/koinòn pórnon) koja stoji na raspolaganju najrazuzdanijima, jest sojka, mišar, koji nudi svoju stražnjicu svakome tko to poželi.“