section_heading: Povijest
paragraph_text: Čerin se prvi put spominje 16. srpnja 1397. godine u analima Dubrovačke Republike kad je Veselko Milosavić odlukom Malog vijeća grada Dubrovnika primljen u dubrovačko građanstvo. Na prvoj stranici matice krštenih, svezak 1., iz 1846. stoji napisano da je odlukom franjevačkog starješinštva na Širokom Brijegu odvajanjem od župe Brotnjo 25.travnja 1846. osnovana samostalna kapelanija Čerin. Čerin je se nalazio u distriktu srednjovjekovne hrvatske župe Večenike u Humskom kneštvu. Gusto je napučeno od prapovijesti do danas. U predrimsko i antičko doba po svoj ga je prilici nastavalo stanovnišvo ujedinjeno u delmatski plemenski savez. Rimljani su i u Brotnjo dospjeli potkraj pretkršćanske ere. Kršćanstvo je u ovaj kraj doprlo dolinom rijeke Neretva posredstvom ranokršćanske općine u Naroni. Tijekomm kasnog srednjeg vijeka, do osmanlijske okupacije oko 1470. bilo je u vlasti kneževskog roda Komlinovića. Rimljani su pod svoju vlast stavili Brotnjo (samim time i Čerin) kad su ugušili veliki ilirsko-panonski, odnosno Batonov ustanak (6. – 9.) koji je zahvatio krajeve od Jadrana do Drave i Dunava. Čini se da je plodno Čerinsko polje privuklo pozornost rimskih kolonista ubrzo nakon sloma spomenutoga ustanka. O ranoj prisutnosti Rimljana u Čerinu svjedoči i ulomak rimske cigle s pečatom Pansiana pronađen 60.-ih godina 19. stoljeća u antičkoj grobnici u tadašnjem starom,danas opet aktivnom katoličkom groblju ispod ceste jugoistočno od župske crkve u Čerinu. Na ranu prisutnost Rimljana u Čerinu ukazuje i žrtvenik Dijane i Silvana na kojemu je natpis : Dian(ae) Aug(ustae) sacr(um)/Silvan(o) Aug(usto) sacr(um, pronađen u ruševinama nekog antičkog objekta koji se nalazio negdje istočno od vrela Čerinca. Ova božanstva štovana u svetištu koje se vjerojatno nalazilo pod stijenom iznad samog vrela Čerinca gdje je podignut spomenik poginulim Brotnjacima. U Čerinu se još nalazi nadgrobni spomenik koji s je oklesan sa svih strana te tako prikazuje muško tijelo, motiv nage Andromede ruku i nogu svezanih lancima i okovima pričvršćenima za stijenu te motiv njezinoga izbavitelja Perzeja s harpunom u lijevoj i odsječenom Meduzinom glavom u desnoj ruci te još s likom konjanika zaogrnutoga u togu. Tu se još nalaze miljokaz iz rimskoga doba te sarkofag sa znakom cruxa na sebi sličnog staroegipatskom ankhu. U Čerinu se nalaze 3 nekropole stećaka. Najmanja ima 4 neukrašena stećka, srednja ima 10-ak stećaka gdje je jedan ukrašen s križom te najveća s tridesetak stećaka od kojih je više od pola njih ukrašeno. Jedan veliki stećak u dvorištu Crkve nosi natpis na sebi: Asci leži Radovan Raković, proklet tkoće tuđin leć veće njegovo pleme!