section_heading: Napadi barbara na zapadu
paragraph_text: Goti su bili Germani koji su krenuli iz današnje Švedske, a pratili su ih Vandali, Burgundi i Gepidi. Nadirući prema jugoistoku, prema Crnom moru, oni su za vrijeme Marka Aurelija odgurnuli Markomane, Kvade i Sarmate na rimski limes. Rimljani su postali svjesni prisustva Gota kad su ovi 238. godine napali grčke gradove na crnomorskoj obali. Pretorijski prefekt Timesitej borio se protiv njih pod Gordijanom III., a za vrijeme Filipa i Decija opsjeli su, pod vodstvom svojih kraljeva Ostrogota i Knive, gradove Mezije i Trakije. Od 253. godine pojavljuju se krimejski Goti i Heruli; oni su se otisnuli na more i počeli pustošiti obale Crnog i Egejskog mora, kao i neke grčke gradove. Tako su 267. godine zauzeli i opljačkali Atenu, usprkos obrani koju je organizirao povjesničar Deksip. Poslije Galijenove pobjede na Nestu i Klaudijeve kod Naisa, opasnost je nakratko bila otklonjena. Međutim, područje srednjeg Dunava još su uvijek pritiskali Markomani, Kvadi, Jazigi, Sarmati i Karpi iz slobodne Dakije, a njima su se kasnije priključili Roksolani i Vandali. Usprkos otporu, Dakija su postupno preplavili barbari pa su je rimske postrojbe napustile. Kad je Valerijan bio zarobljen (259./260.), barbari su teško pritiskali Panoniju, pa je Regalijan, jedan od uzurpatora kojega su proglasile panonske postrojbe, poginuo u borbi protiv barbara. Obrana je bila usredotočena oko Sirmije, Siscije i Petovija, starih tvrđava koje je Galijen obnovio, a brojni su gradovi bili spaljeni.