section_heading: Povijest
paragraph_text: U gradu su živjeli Hrvati, Talijani, Slovenci, Mađari kao i druge nacionalnosti. Nacionalna se pripadnost mijenja od popisa do popisa stanovništva, jer austrijske vlasti zapravo i ne pitaju za etničku pripadnost, nego za jezik kojim se osoba služi. Poseban status grada između nekoliko država vremenom stvara pojavu fiumanstva kao nacionalnog opredjeljenja znatnog dijela stanovništva. Službeni su jezici bili mađarski i njemački, poslovna komunikacija obavljala se na talijanskom jeziku. U obiteljima na užem području grada se 1920.-ih godina većinom govorio fiumanski, talijanski dijalekt s nešto posuđenica iz čakavskog: njime su govorili kako etnički Talijani, tako i etnički Hrvati - te se među 24 tisuće osoba kojima je talijanski materinji jezik ubraja i znatan broj etničkih Hrvata kojima je taj jezik bio glavni jezik komunikacije. U područjima oko grada govorila se hrvatska čakavica: predgrađa Rijeke predstavljaju dio čakavskog područja koje spada u etnički najhomogenije pokrajine nastanjene Hrvatima.