section_heading: Povijest
paragraph_text: Grad je nastao oko pruskog srednjovjekovnog dvorca Ordensburg Marienburg (danas Malborški dvorac) koji su osnovali teutonski vitezovi 1274. godine na obalama rijeke Nogat kilometara od mora do kojega je imala olakšan pristup. I dvorac i grad su ime dobili po zaštitnici grada, Blaženoj Djevici Mariji. Utvrđeni dvorac je postao sjedište teutonskog reda i najveća gotička utvrda u Europi. Teutonski vitezovi su naplaćivali putarinu na riječnom preometu i uveli su monopol na trgovinu jantarom. Kasnije je postao članicom Hanzeatske lige trgovačkih gradova i više sabora ovog udruženja je održano u dvorcu. Tijekom Trinaestogodišnjeg rata teutonski vitezovi su dvorac prepustili carskim vojnicima iz Češke koji su ga 1457. godine prodali poljskom kralju Kazimiru IV. Nakon što su Prusi pružili trogodišnji otpor Poljacima grad je ipak pao i vođa otpora, Bartholomäus Blume, je obješen i raščetvoren, a 14 njegovih oficira je bačeno u tamnicu gdje su preminuli<ref>W.J. Watt, The History of Prussia, str. 184.-191. Blumeu je podignut spomenik 1864. godine kada su Malborkom ponovno vladali Prusi. Nakon Drugog mirovnog ugovora u Thornu (1466.) Malbork je pripao Kraljevini Pruskoj, a anektiran je nakon Prve podjele Poljske 1772. godine. Marienburg je postao dijelom Njemačkog Carstva 1871. godine, a Versjaskim ugovorom je dato stanovnicima grada da se na referendumu odluče hoće li biti dijelom istočne Pruske ili Druge Poljske republike. Nakon što su glasali 11. srpnja 1820., građani su dali 9.641 glasova za Prusku, a samo 165 za Poljsku. Velika ekonomska kriza je snažno uzdrmala Istočnu Prusku koja se teško oporavljala od Prvog svjetskog rata. Kada su Nacisti došli na vlast 1933. godine počeli su progoniti Židove, a nakon Invazije na Poljsku 1939. godine i poljsku manjinu u gradu.