section_heading: Filmska djelatnost
paragraph_text: A. Štampara koji je i sam bio kinoamater (snimao je svoje putovanje u Kinu), prihvatio je ideje socijalne medicine o promidžbi putem obrazovnih i namjenskih filmova pa je 1927. godine u Školi utemeljen Foto-filmski laboratorij pod vodstvom Milana Marjanovića, koji je proizvodio, obrađivao i umnožavao filmove.<ref> Vladimir, Mrajcen: Hrvatski etnološki film, 2001, 35. (pristupljeno 18. svibnja 2015.) Do 1941. proizvedeno je oko 100 filmova. Iako je filmski rad često bio anoniman i kolektivan, profilirali su se i istaknuti stvaraoci poput M. Marjanovića, Stanislav Noworyte, Aleksandar Gerasimova, Drage Chloupeka. Među uglavnom dokumentarnim namjenskim i obrazovnim filmovima (s pokušajima animiranog i igranoga filma), o temama iz higijene, medicine i seoskoga gospodarstva, zapaženi su etnografski filmovi : "Plitvička jezera", 1932.; "Velebit", 1932.; "Hrvatsko zagorje", 1934., i dr. Film "Jedan dan u turopoljskoj zadruzi" iz (1933.) godine D. Chloupeka bio je nagrađen 1960. na Drugom međunarodnom festivalu etnografskih i socijalnih filmova u Firenci. Književnik Joza Ivakić napisao je i režirao dva igrana filma ("Birtija", 1929.; "Grešnice: Macina i Ankina sudbina", 1930.), a Mladen Širola je napisao igrani film za djecu pod nazivom "Zapušteno dijete", (1930.). Filmovi Škole bili su stavljeni 1947. odlukom cenzure izvan prometa, a do svojeg ukidanja 1961. godine, Foto-filmski laboratorij proizvodio je nastavne medicinske filmove.