section_heading: Asimilacija
paragraph_text: U Hrvatskoj pokušaji denacionalizacije Rusina / Rusnaka i tihe ukrajinske asimilacije počinju još 1909.god. Prvo se osniva Prosvita u Prnjavoru u Bosni i Hercegovini, a zatim je Ukrajinsko društvo Prosvita osnovano 1923. i u Zagrebu. Članovi Prosvite su bjegunci iz istočne Galicije i Volinske, nakon njihove okupacije od Poljaka, dijelom ukrajinski emigranti pobjegli ispred boljševika nakon poraza Ukrajinske Narodne Republike, i dijelom Rusini, studenti, iz Bačke i Srijema. Zadatak Prosvite je bio objedinjavanje svih Ukrajinaca i Rusina u Jugoslaviji, gdje je 1934. prvi put upotrijebljen naziv Ukrajinac-Rusin, obrazlažući da je naziv Rusin zbog svojih interesa podržavala Austro-Ugarska. Grkokatolička Crkva bila je protiv Prosvite.