section_heading: Gajret u Sandžaku i Srbiji
paragraph_text: Gajret je u Sandžak pokušavao s otvaranjem čitaonica prema svom programu rada. tako je 1925. osnovana čitaonica u Pljevljima, Prijepolju i Novoj Varoši 1929. godine i nešto kasnije i u Sjenici. Ponegdje su one bili jedini kulturni centri, a uprava Gajreta je računala da će one biti značajan čimbenik saživljavanja naroda s njim i njegovom ideologijom, kao i za što češća sastajanja i kontakte Gajretovih radnika i članova radi izmjene mišljenja, održavanja predavanja, pokretanja raznih akcija kulturno-prosvjetnog značaja. Svaka od ovih čitaonica imala je i svoju knjižnicu sa skromnim fondom knjiga koje su stajale na usluzi članovima, a bile su također pretplaćene na veći ili manji broj listova i časopisa. Tako je 1940. Gajretova čitaonica u Pljevljima pored dobro opremljene knjižnice imala tamburaški orkestar, diletantsku sekciju i potrebnu opremu za organizaciju zabava. Zahvaljujući akciji pljevljanskih studenata te godine čitaonica je dobila preko 200 knjiga koje su kupljene u Beogradu. Upravu nad Gajretovim čitaonicama u Sandžaku imali su mjesni odbori, a imovina čitaonica pripadala je Gajretu dok su troškove izdržavanja snosili članovi čitaonice. Pored čitaonica, Gajret se zalagao i za održavanje analfabetskih tečajeva, pa je u njegovoj organizaciji održano nekoliko tečajeva opismenjavanja u Prijepolju, Brodarevu, Novom Pazaru kao i više popularnih predavanja.