section_heading: Gospodarstvo
paragraph_text: mini|[[Vinograd na Lastovu]] Razvijeno je poljodjelstvo: vinogradarstvo, maslinarstvo, povrtlarstvo i uzgoj rogača. Značajno je i ribarstvo i riboprerada te turizam. Lastovo se u turizmu naročito promovira očuvanim okolišom i autentičnom mediteranskom arhitekturom. Na Lastovu, za razliku od velikog dijela drugih otočnih središta u Hrvatskoj, nema apartmanskih naselja, velike izgrađenosti ni betonizacije. Popis poljoprivrede 2003. godine izvijestio je da je općina imala 57 ha (140 jutara) zemljišta koje se koristi za poljoprivredu. Od tih 25 ha (62 jutara) bili su vinogradi,<ref> a na Lastovu je raslo više od 9000 stabala maslina.<ref> Nakon desetljeća izolacije od stranaca, zbog djelovanja Jugoslavenske narodne armije i Domovinskog rata (1991. – 1995.), otok je postao privlačan za turiste, dijelom i zato što je ostao uglavnom nerazvijen; čak je bilo snabdijevanje otoka slatkom vodom teško.