section_heading: Primjena
paragraph_text: Kako su paralelna računala postajala veća i brža, postajala su sposobnija rješavanju problema čija su rješenja prije bila nedostižna. Paralelna obrada se koristi u širokom spektru primjena, od bioinformatike (slaganje proteina) do ekonomije (simuliranja matematičkih financija). Česti tipovi problema koji se nalaze u primjenama paralelne obrade su[2]: - Gusta linearna algebra, - Rijetka linearna algebra, - spektarne metode (kao što su Cooley-Tukey brza Fourierova transformacija), - N-body problemi (kao što su Barnes-Hutova simulacija), - Strukturirani grid problemi (kao što je KLattice Boltzmannova metoda), - Nestrukturirani grid problemi (kao što se nalaze u analizi konačnih elemenata), - Monte Carlo simulacije, - Kombinacijska logika (kao što su brute-force kriptografske tehnike), - Traversali na grafu (kao što su algoritmi pretraživanja), - Dinamičko programiranje, - Metode grananja i ograničavanja, - Grafički modeli (kao što je traženje Skrivenih Markovih modela i konstruiranje Bayesovih mreža), - Simulaciji stroja s konačnim brojem stanja.