section_heading: Kapitulacija Japana i uspostava DR Vijetnama
paragraph_text: thumb|170px|Min (desno) i general [[Võ Nguyên Giáp (lijevo) u Hanoiju, 1945. godine]] Dana 6. kolovoza 1945. godine Amerikanci bacaju atomsku bombu na Hirošimu (Japan), a tri dana kasnije (9. kolovoza) atomska bomba je bačena i na Nagasaki. Pobjeda Saveznika postaje više nego očita, te IKP tek 13. kolovoza naređuje dizanje općeg ustanka u Vijetnamu. Ho Ši Min je izabran za predsjednika Nacionalnog oslobodilačkog povjerenstva (koji djeluje kao privremena vlada), a 17. kolovoza Ho Ši Min poziva vijetnamski narod na revoluciju. Istog dana Viet Min preuzima kontrolu nad Hanojem, a 25. kolovoza i nad Sajgonom. Tri dana kasnije (28. kolovoza) Viet Min proglašava formiranje privremene vlade Demokratske Republike Vijetnam s Ho Ši Minom kao predsjednikom i ministrom vanjskih poslova. Na dužnosti predsjednika DR Vijetnama ostat će do svoje smrti 1969. godine. Japan se bezuvjetno predaje 2. rujna 1945. godine, a istog dana Ho Ši Min u Hanoiju čita Deklaraciju o nezavisnosti Vijetnama u kojoj, između ostalog, kaže: "Narod koji se hrabro suprotstavljao francuskoj dominaciji više od 18 godina, narod koji se borio rame uz rame sa Saveznicima protiv fašista tijekom ovih nekoliko godina - takav narod mora biti slobodan i nezavistan". Međutim francuske snage počinju preuzimati vojnu kontrolu nad sve većim dijelovima Vijetnama, a u listopadu 1945. godine zauzimaju i Sajgon. Za tri mjeseca osvajaju cijeli južni Vijetnam te napreduju ka sjeveru Vijetnama. Našavši se u sve težoj situaciji Ho Ši Min 1946. godine pristaje na kompromis prema kojem Francuska priznaje DR Vijetnam kao slobodnu državu te pristaje održati izbore u južnom Vijetnamu pod uvjetom da se DR Vijetnam pridruži Francuskoj uniji te pristane na nazočnost malog broja francuskih vojnih snaga u DR Vijetnamu.