section_heading: Egipat
paragraph_text: mini|lijevo|250px|Kraljica Nebettawy Prve kulture razvile su se u dolinama rijeka Nila, Eufrata i Tigrisa. S razvitkom običaja čovjek u cvijeću i biljkama nalazi životni simbol, amajliju. Iz svitka znamo koje su se biljke uzgajale u najranijim Egipatskim vrtovima. Egipćani su sadili vinovu lozu, lopoč i palme. Voljeli su cvijeće a posebno lotos i papirus. Obje biljke upotrebljavali su za ukrašavanje zgrada te pri obredima štovanja bogova i dostojanstvenika a umetali su ih i u vijence u počast mrtvih. Mnoge kamene, zlatne i srebrne vaze bile su aranžirane lopočima. Na mnogim svitcima i reljefima vidi se žena s lotosovim cvijetom u ruci ili kosi. Egipćani su od cvatova papirusa izrađivali kitice a slagali su ih poput snopova. Voljeli su svijetle boje i živo obojene vrste. Male cvjetne vjenčiće stavljali su i u sarkofage. U vrtovima su također sadili akacije, tamarise i grmove sljeza. Perunika je imala posebno mjesto u vrtovima Egipćana, a uzgajali su i ljekovito bilje. Njihova ljubav prema cvijeću vidljiva je u grobnom slikarstvu u Tutankamonovoj piramidi (vladao je oko 1333. do 1323. g. pr. Kr.). Biljke su se upotrebljavale za izradu parfema i kozmetičkih preparata. Mirisne svežnjeve cvijeća ili samo jedan cvijet, nosili su pri ceremonijama i žene i muškarci. Banketski stolovi ukrašavali su se kuglama cvijeća i vijencima koji su ispunjavali zrak svježim mirisom.