section_heading: Amerika
paragraph_text: Pri osvajanju Astečkog Carstva 1519. – 1521. španjolski konkvistadori predvođeni Hernánom Cortésom ubili su između 120 000 i 240 000 Asteka. Broj domorodaca u Meksiku smanjio se s 25 000 000 godine 1519. na 2 000 000 godine 1580. Za tristogodišnje španjolske vladavine u Latinskoj Americi smanjeno je domorodačko stanovništvo za devet desetina. Dok je npr. u središnjem Meksiku na početku španjolske vladavine živjelo oko 11 000 000 domorodaca, taj broj je već sredinom 16. stoljeća smanjen na 4 400 000, a polovinom 17. st. sveden na samo 1 200 000.<ref>Opća enciklopedija Jugoslavenskog leksikografskog zavoda, 4 (Iz-Kzy), Zagreb 1978., str. 456. Godine 1697. osvajači kreću protiv Itza Maya s 235 Španjolaca, brojnim pokrštenim Majama, konjima, topništvom, velikim zalihama i ljudima za krčenje džungle. Zauzeli su Taysal nel Peten 13. ožujka 1697. godine. Španjolci su spalili cijelu majansku knjižnicu punu knjiga. Danas na cijelom svijetu postoje samo tri knjige kodeksa Maja. Kasnije se cijela vojska dala u posao uništavanja majanskih idola. Tako je okončana posljednja neovisna domorodačka država Srednje Amerike. U Meksičkim indijanskim ratovima 1519. – 1933. stradali su deseci tisuća Španjolaca, deseci tisuća domorodaca koji su se borili zajedno sa Španjolcima i stotine tisuća domorodaca Mexica/Chichimeca/Apachean koji su se borili protiv Španjolaca. U ratovi Apača i Meksika 1600-ih-1915. identificirano je 1 394 pobijenih Meksikanaca i 559 pobijenih domorodaca. U ratovima Comancha i Meksika 1821.-oko 1870. stradalo oko 10 000 Comancha. Ono što je Kolumbo učinio Aravačanima na Bahamima, Cortez je učinio Astecima u Meksiku, Pizzaro Inkama u Peruu, engleski doseljenici iz Virginije i Massachusetssa Powhatanima i Pequotima.