section_heading: Kultura
paragraph_text: Grude su do 18. stoljeća bile sastavnim dijelom nekadašnje starohrvatske župe Imota, a u tursko doba i dio Nahije Imotski (imotsko-bekijska ikavica: naija) te baštine izuzetnu i raznovrsnu kulturnu povijest. Bogate su nalazištima stećaka (poglavito Gorica i Ledinac), a u Gorici je otkrivena ranokršćanska bazilika sv. Stjepana, najstarija na području stare imotske županije. Imaju svoju radio-postaju, a povremeno objavljuju i novine Hrvatska gruda, pokrenute u tijeku Domovinskoga rata. Jedina kulturna manifestacija od širega značenja u Grudama su Šimićevi susreti, pokrenuti inicijativom hrvatskoga pjesnika studenta romanistike u Sarajevu Mile Pešorde i prvi put održani u jeku Hrvatskoga proljeća godine 1970., u subotu 30.05.1970. u Grudama i nedjelju 31.05. u Drinovcima (vidi: KRŠNI ZAVIČAJ br.1, Drinovci, 1970., Oslobođenje, Sarajevo, 6.06.1970. str.6., Vjesnik, Zagreb, 16.06.1970.), a po "novom" kalendaru i lažnom rodnom listu od 1964. godine u Drinovcima,<ref> kad je postavljena spomen ploča u čast braći Šimić na njihovu rodnu kuću, a tom su značajnom događaju prisustvovali mnogi uglednici iz tadašnjeg kulturnog, književnog, političkog i javnog života, među kojima i pokojni Dragutin Tadijanović. U Grudama je vrlo aktivna Matica hrvatska Ogranak Grude, koja je do sada objavila više od deset knjiga, a njezin je rad obnovljen 2005. godine. Također Matica hrvatska Grude izdaje i godišnjak "Susreti". U svibnju 1968. u Grudama je objavljena revija "Ogledalo" (gl. i odg. urednik i pokretač Mile Pešorda), koju su vlasti trajno zabranile i uništile. Suvremeni hrvatski pisci rodom iz ove općine: Ivan Alilović, Anđelko Mijatović, fra Andrija Nikić, Mile Pešorda, Milka Tica, Zdravko Kordić, Ljubica Benović, Natalija Palac, Zdravko Nikić. Likovni umjetnici: Veselko Zorić, Drago Bušić i drugi.