paragraph_text: Zanimljivo je primijeti kako primjena valne i čestične teorije na tumačenju empirijskog zakona loma svjetlosti daje različite rezultate za brzinu svjetlosti u sredstvu. Po čestičnoj teoriji brzina svjetlosti u sredstvu nužno mora biti veća od one u vakuumu, dok po valnoj mora biti manja. Koja je o tih teorija ispravno tumačila stvarnost moglo se riješiti jedino neposrednim mjerenjem brzine svjetlosti u vakuumu ili nekom prozirnom sredstvu. U doba Newtona i Huygensa takvo nešto nije bilo izvedivo. Naime, 1676. god. Ole Rømer (1644. – 1710.) izmjerio je brzinu svjetlosti astronomskom metodom (i pritom dobio rezultat za brzinu od 215 000 km/s), promatrajući pomrčine Jupiterova satelita. To mjerenje nije se moglo primijeniti na prozirna sredstva. Zbog toga se ispravnost jedne od teorija morala potvrditi na drugi način, tj. pokusima koji su karakteristični samo za valove.