section_heading: Astronomska predavanja na zagrebačkom sveučilištu
paragraph_text: <!-- nevezano uz temu, brisati? Godina 1874. značajna je za razvoj znanosti u Hrvatskoj. Kako je govorio Franjo Rački, nauk je rezultat narodne individualnosti, a ta se ostvaruje preko visokih škola, koje daju pravi smjer narodnoj individualnosti. Nijedno se znanstveno područje ne može izostaviti, jer bi se u tom području naši ljudi odgajali u stranim zemljama, u tuđem duhu, stranom narodnoj ideji i narodnoj znanosti. A u svojoj zemlji valja imati sve profile stručnjaka koji odgovaraju narodnim ciljevima. Rezultat ovakvih razmišljanja i borbe bilo je otvaranje Kraljevskog sveučilišta Franje Josipa I. Ovo proširenje postojeće visokoškolske ustanove odnosilo se u prvom redu na matematičke i prirodne znanosti. --> Vrlo brzo nakon svečanoga otvaranja sveučilišta, godine 1875., otvara se Matematičko-prirodoslovni odjel Mudroslovnog fakulteta i Pilar preuzima katedru za minerologiju i geologiju. Prema čl. 50 zakonskoga članka od 5. siječnja 1874. godine, po kojem se imala odvijati nastava na Kraljevskom sveučilištu, bilo je na Matematičko-prirodoslovnom odjelu predviđeno i predavanje iz astronomije. Pritom je astronomija spadala u neobavezne predmete za koje slušatelji mogu birati žele li ih slušati, a predavanja bi se trebala održavati svake ili barem svake druge ili treće godine. Čini se, međutim, da je astronomija imala tu nesreću da na zagrebačkom sveučilištu tada nije bilo stručnjaka koji bi je htio ili mogao predavati, a poticaj za predavanja iz astronomije potekao je tek nakon osnutka katedre za geografiju, godine 1883. Tih je godina Đuro Pilar upisivao svoje ime u povijest geoloških znanosti, a godine 1879., sa svoga geološkog putovanja po zapadnoj Bosni daje i doprinos književnosti, putopisom: Putopisne crtice iz Bosne, Zagreb, 1879. Sljedeće godine bolestan je, vjerojatno od posljedica napornog putovanja, da bi potom u Zagrebu doživio Veliki potres 9. studenoga 1880. godine i svim se žarom posvetio proučavanju seismijskih odnošaja zemlje. Temeljem tih proučavanja piše djelo o tekućoj Zemljinoj unutrašnjosti i dosta tankoj čvrstoj kori. Godine 1884. izabran je za rektora u školskoj godini 1884/85., a u inauguracijskom predavanju zalaže se za što skorije otvaranje medicinskoga fakulteta u Zagrebu.