paragraph_text: U to je vrijeme Matica hrvatska u Gospiću objelodanila tri zbirke pjesama - "Zir" Zlatka Tomičića, "Tisuću konjanika" Ranka Šimića i "Kamen Krekovače" Jovana Price te Lički kalendar (1968.), a postavila je i šest spomen ploča književnicima i umjetnicima, u Gospiću: Josipu Draženoviću, Vjenceslavu Novaku, Budi Budisavljeviću, Juri Turiću i Miroslavu Kraljeviću, a u Vrhovinama Silviju Strahimiru Kranjčeviću. Nakon nasilnog prekida u trajanju od 18 godina, nakon što je jugoslavenska, komunistička vlast 1972. godine zabranila i raspustila Maticu hrvatsku, 1990. godine Dr. Ante Rukavina, predsjednik i Milan Milinković - Milček, tajnik među prvima u Hrvatskoj ponovo osnivaju Ogranak Matice hrvatske u Gospiću, kojim međutim zbog razaranja Gospića tijekom velikosrpske agresije na Hrvatsku nije mogao djelovati sve do 1994. godine kad je održana skupština ogranka, nakon tragične smrti dr Ante Rukavine, i od kad je počeo rad novoimenovanog predsjedništva. Od 1994. do konca 2001. godine Matica hrvatska u Gospiću organizirala je 45 javnih, kulturnih manifestacija - znanstvenih predavanja, književnih susreta, koncerata i promocija knjiga, osnovala je podružnice Matice hrvatske u Karlobagu, Korenici, Perušiću i Udbini, a tiskala je i "Gospićki spomen zbornik", antologiju gospićke poezije " 100 pjesama 10 gospićkih pjesnika" i tri zbirke pjesama - "Hrvatska jest" Grge Rupčića, "Povratak moru" Ivana Svetića i " Kad nas otme vrijeme" Miroslava Zdunića. Za Gospićki spomen zbornik Matičin ogranak u Gospiću dobio je visoko priznanje - Zlatnu povelju Matice hrvatske, a od Gradskog vijeća Grada Gospića Priznanje Grada Gospića s plaketom "za sveukupan rad i kulturno izdavački doprinos tijekom Domovinskog rata".