section_heading: Vikinško razdoblje (800. – 1066.)
paragraph_text: mini|200px|<center>[[Vikinški brod Oseberg u Vikinškom muzeju u Oslu.<center>]] Razdoblje od 800. – 1066. god. u Norveškoj povijesti se naziva Vikinškim razdobljem u kojemu su Norvežani, Danci i Šveđani bili organizirani na sličan način i dijelili vikinšku kulturu. Putovali su na vikinškim brodovima (longship) u inozemstvo gdje su pljačkali, istraživali, trgovali i naseljavali se. Vikinški napadi (Lindisfarne 793., Jarrow 794., Dublin 838., Gijón, Lisabon, Sevilla, Arles i Luna 844., Derry 856., York 866., Santiago de Compostela 968., Algarve 971.) su uveliko utjecale na razvoj europske povijesti. Prva vikinška kovnica novca bila je u Hedebyju (Norveška), a motivi vikinških kovanica bili su brodovi, životinje, kuće. Norveški Vikinzi su većinom putovali na zapad, do Škotske, Irske i Britanije, gdje su bili prvi kolonizatori. Također, su emigranti iz Norveške naselili Island i Škotske otoke (Shetlandsko otočje, Farsko otočje i Orkney). S Islanda, kolonizirali su Grenland i putovali sve do Sjeverne Amerike gdje su pronađena njihova naselja u Newfoundlandu.