section_heading: Povijest
paragraph_text: O značenju sadašnjeg sela Ričice u ranom srednjem vijeku svjedoče i toponimi o crkvama kao značajnom religijskom središtu, kao što su: Satulija (sv. Ilija) do 9. stoljeća, te Petrova Glavica, vjerojatno crkva sv. Petra. Iz razvijenog srednjeg vijeka u Ričicama su sačuvane tri skupine stećaka od ukupno 42 stećka, koje sam popisao 1980. godine. O stećcima u Ričicama kod Imotskoga pisali su dr. Lovre Katić, Šefik Bešlagić, Marijan Lozo i Vinko Tolić, te posebna studija skupine pisaca, napisana nakon arheološkog iskapanja grobova pod stećcima (koje sam drugim obilaskom zatekao u ispreturanom položaju, kako kostiju, tako i stećaka), pod imenom « Ričice nakropole stećaka «. Vinko Tolić, pišući o Ričicama kod Imotskoga, u spomenutom članku istakao je, opravdano, da « grad (kulu) Ričane valja tražiti na oštroj kosi zvanoj Gradina u Ričicama». Selo Ričice kod Imotskoga i njen grad Ričice (Ričani) iz 1454.godine, te srednjovjekovni grad Proložac kod Imotskoga polovicom 15.stoljeća sigurno su ulazili u okvire srednjovjekovne županije Posušje, o čemu saznajemo iz isprave kralja Alfonza V. Iz 1444.godine, gdje piše: « Prolosac Vposutro « ( Proložac u Posušju). Znači, da srednjovjekovni grad Proložac, barem jedno vrijeme, nije ulazio u okvire županije Imota, ili u županiju Radobilja, već u županiju Posušje, uključujući i Ričice ( naselje i srednjovjekovni grad).