section_heading: Rimska palača u modernoj povijesti
paragraph_text: mini|230px|desno|[[Državna cesta D120|Državna cesta prolazi preko velikog dijela palače. Svjetliji dio na "vratima" kule je posljedica rekonstrukcije uništenog dijela luka.]] Doseljavanjem prvih stanovnika iz Babinog Polja u Polače, članovi obitelji Nodilo i Dabelić nailaze na dobro očuvane dijelove palače uz koju počinju graditi svoje kuće, obilno koristeći pravilno kamenje obližnjih ranokršćanskih bazilika (danas se za to veže lokalna legenda o prokletstvu nad tim obiteljima, koje će prestati tek kad se izgradi crkva u naselju) te glavni zid palače. U određenim dijelovima palače grade magazine za čuvanje ribarskog alata i mreža, dok u drugim dijelovima grade staje za domaće životinje. Danas je to vrlo zanimljiv arhitektonski sklop. Nažalost, palači su, u drugoj polovici 20. stoljeća napravljena dva kulturocida. Prvi se veže za proboj otočne ceste i izgradnju luke u Polačama, kada je dobar dio iskopina palače jednostavno prekriven asfaltom, a drugi se kulturocid dogodio, kada je, zbog nesmotrenosti vozača kamiona, dizalica udarila u luk kule i srušila dio zida. Ubrzo poslije, ta je šteta sanirana. Dobar dio palače je danas, još uvijek, neistražen, poglavito jer Ministarstvo kulture RH ne dopušta nikakav rad na palači pa su Upravi NP Mljet praktički vezane ruke. Zanimljivo je kako je za vrijeme SFRJ postojala ideja da se stanovništvo starog dijela Polača iseli u noviji dio te da se kuće sruše kako bi se na temeljima u potpunosti rekonstruirala palača u kojoj bi bio smješten muzej otoka Mljeta. Skupljena je velika količina novaca za taj projekt, ali je ideja napuštena 1979. godine, kada je sav novac za rekonstrukciju palače preusmjeren za obnovu Dubrovnika i Kotora, koji su teško stradali u potresu. U zadnje vrijeme postoji tendencija da se veća bazilika u potpunosti rekonstruira kako bi, na temeljima stare, bila izgrađena nova crkva.