paragraph_text: Kada je slika prvi put izložena 1857. godine, Milleta su kritičari optužili kako pokušava igrati na kartu simpatija prema siromašnima i strasti revolucije iz 1848. god.<ref>Marilyn Stockstad, Art History vol. 2, Pearson Education Ltd., 2005., New Jersey, str. 973. ISBN 0-13-145527-13 Zbog prikazivanja siromašnih seljaka okrivili su ga da je socijalistički revolucionar,<ref>Fred Kleiner i Christian J. Mamiya, Gardner's Art Through the Ages, 12 ed., 2005., Wadsworth/Thompson Learning, California, str. 857. ISBN 0-534-64091-5 no njegov pristup je zapravo bio potpuno konzervativan. Njega nije zanimala revolucija već dostojanstvo i fatalnost svakodnevnih poljoprivrednih radova ondašnjeg vremena, koje je kao strastan poznavatelj Svetog pisma povezivao s fatalnom sudbinom čovječanstva koje je osuđeno na mučno priskrbljivanje hrane za opstanak poslije Izgona iz raja Adama i Eve. On je smatrao da je seljačko prihvaćanje teške ljudske sudbine uzorno, i ni u kojem slučaju nešto protiv čega se treba boriti.