paragraph_text: Radikalni Roscelinov nominalizam preuzeo je Vilim Okamski, no on živi i u nadolazećim stoljećima filozofije, ako toga filozofi i nisu uvijek svjesni. Nominalistički se nauk provlači kroz teoriju spoznaje, antropologiju, etiku, filozofiju politike. Prepoznajemo ga u raznim oblicima pozitivizma i uopće antimetafizike, te empirizma - senzualizma, u individualističkom egoizmu jednoga Maxa Stirnera, u filozofiji egzistencije Sörena Kierkegaarda ili Jeana - Paula Sartrea, u anarhizmu i liberalizmu (pa, načelno, i u komunizmu), koji uime pojedinca manje ili više niječu državu kao zajednicu općosti; napokon, u otporu protiv univerzalističkih ideologija što ga pruža filozofsko-politička teorija Nove Desnice (Neue Rechte, Nouvelle Droite) na čelu s Arminom Mohlerom i Alainom de Benoistom.