section_heading: Moderna Armenija
paragraph_text: mini|<center>Parada Armenske vojske ispred zgrade vlade u Erevanu Armenija je proglasila neovisnost 23. kolovoza 1991. godine kao prva ne-baltička zemlja koja je izašla iz unije. Postsovjetske godine u Armeniji su obilježene gospodarskim problemima i otvorenim oružanim sukobom Armenaca iz Gorskog Karabaha s Azerbajdžanom. Azerbajdžan je, još dok su obje države bile dio SSSR-a, produbio gospodarsku krizu blokadom željezničkih i zračnih putova Armenije, čime je 85% armenskog gospodarskog prometa bilo obustavljeno.<ref>Michael P. Croissant, The Armenia-Azerbaijan Conflict: Causes and Implications, 1998., London: Praeger. ISBN 978-0-275-96241-8. God. 1993., Turska je dala podršku Azerbajdžanu blokadom Armenije sa zapadne strane.<ref>"[The Ties That Divide]" na stranicama Global Heritage Fund, 17. lipnja 2006. Posjećeno 8. ožujka 2011. Rusi su posredovali u okončanju "Karabaškog rata" 1994. godine, i pretpostavlja se kako je do tada u sukobima poginulo oo 30.000 ljudi, a više od milijun osoba je raseljeno. Armenci Gornjeg Karabaha su dočekali prekid vatre kao svojevrsni "pobjednici" osiguravši 14% teritorija međunardno priznatih granica Azerbajdžana i spojivši se fizički s Armenijom. Od tada Armenija i Azerbajdžan, uz posredovanje OSCE-a, pokušavaju uspostaviti trajni mir i rješenje statusa Gorskog Karabaha. Do tada, gospodarstva obje države pate, a granice Armenije s Azerbajdžanom i Turskom ostaju zatvorene.<ref>A Conflict That Can Be Resolved in Time: Nagorno-Karabakh , Herald Tribune 29. studenog 2009. Posjećeno 8. ožujka 2011.