section_heading: Vladavina Stjepana II. Kotromanića
paragraph_text: mini|lijevo|Smrt bana Stjepana II. Kotromanića, detalj sa zadarske [[Škrinja Sv. Šimuna|škrinje Svetog Šimuna]] Poslije sloma moći bribirskih knezova Šubića, njihovi rođaci Kotromanići nastavljaju njihovu politiku, jačaju i šire svoju vlast. Uskoro ban Stjepan II. Kotromanić pridodaje 1326. veći dio humske zemlje te tako prvi put trajnije povezuje (Vrh)Bosnu s Humom, odnosno Hercegovinom. Do tada je Hum bio pretežito samostalan pod vlašću lokalnih plemićkih obitelji. Svojoj banovini je pripojio i hrvatski teritorij od Neretve do Cetine (oko dvjesto kilometara dalmatinske obale), Donje krajeve, Usoru i Soli. Uspostavlja veoma dobre odnose s kraljem, te pomaže sa svojim vojnim trupama u gušenju pobuna plemstva. Sklapa trgovački ugovor s Dubrovnikom 1334. godine, a 1335. godine i s Venecijom. Povelja Dubrovčanima iz 1332. imenuje stanovnike srednjovjekovne (vrh)bosanske banovine kao Bošnjane. Kao regionalno imenovanje, ime Bošnjana se očituje na svim službenim dokumentima bosanske banovine i kraljevine te na mnogim neslužbenim kao što su glose na krstjanskim vjerskim knjigama i natpisima na stećcima gdje se i stanovnici tog prostora tako nazivaju.