paragraph_text: Kolanjski ugljen bio je druge klase. Koristio se za loženje. Prema nekim podatcima još u mletačkim vremenima otvorena je prva kava rudnika, 1757. godine. Francuska okupacija nije omela proizvodnju, nego je proširila posao. Austrijska vlast nastavila je dalje eksploataciju i intenzivirala je vađenje. Radnici su većinom bili Slovenci i Nijemci, kod lokalnih Hrvata zvanih "Kranjci". Najmanje su u tim rudnicima radili Kolanjci. U Kolanu je osnovano 1904. Prvo Montanističko društvo u Dalmaciji, a ekipe iz tog društva otkrile su velike naslage ugljena. Pravo vađenja od Nijemaca otkupila je jedna talijanska firma sa sjedištem u Zadru. Tri banke iz Zadra: Hrvatska-venecijanska banka, Srpska banka i kao glavna Banka Popolare uplaćivale su dionice, a također i splitski, zadarski i tršćanski trgovci. 1905. otvoreno je veliko poduzeće. Osnivačka skupština Kolanjskih rudnika (Societa de la Roma, Miniera di carbone e Kolan) održana je 1906. godine održana u Teatru Verdi u Zadru. Velika organizirana proizvodnja ugljena krenula je 1906. godine. Brodom je dovezena lokomotiva. U Kolanjskom polju bila su tri-četiri rudarska okna.Slobodna Dalmacija Mišel Kalajžić: Kolan je imao i prave ugljenokope, 7. veljače 2016. (pristupljeno 15. ožujka 2017.)