section_heading: Povijest
paragraph_text: Pod današnjim imenom prvi put se spominje 1340. godine kao posjed 'Jablanovch'. Međutim, lokaliteti Gipka i vrh strme gore 'Zelemen' (Kameni svati odnosno Zakićnica) koji se nalaze na njegovom južnom rubu prema Ivancu, spominju se već 1209. godine u povelji kralja Andrije II danoj zagrebačkom županu Vratislavu. U toj povelji ova dva lokaliteta navode se kao sjeverna međa Vratislavovog podsusedskog posjeda pri crkvi Sv. Martina. Međaš tog posjeda prema sjeveru je vrlo vjerojatno posjed Poljanica ili Lubenik. Za Lubenik isti dokument samo kratko navodi da se nalazi niže međa crkve Sv. Nikole. Sama crkva se prema tom dokumentu nalazi u Poljanici, međutim već 1334. godine se Sv. Nikola u popisu župa zagrebačke biskupije locira u Lubenik. Jablanovec se nekoliko puta tijekom 16. stoljeća (1501. i 1574. godine u popisu župa zagrebačke biskupije) navodi kao mjesto gdje se nalazi župa i crkva Sv. Nikole. Međutim, tijekom 15. i 16. stoljeća Jablanovec je sjedište jedne od sudčija susedgradsko-stubičkog vlastelinstva koja je obuhvaćala područje bistranskog podgorja Medvednice izuzevši Ivanec. Tu sudčiju dokumenti ponekad nazivaju Podgorje, a još češće Jablanovec, pa je vjerojatnije da se Jablanovec kao sjedište župe spominje samo u smislu naziva sudčije u kojoj se nalazi crkva. Ovo potvrđuju podaci iz kanonske vizitacije iz 1622. godine koji izrijekom navode da se niže ondašnje crkve nalazi selo Poljanica. Za prvotnu crkvicu Sv. Nikole se u tom dokumentu kaže da je mala i u vrlo trošnom stanju. Današnja crkva Sv. Nikole nanovo je izgrađena 1631. godine najvjerojatnije na istom mjestu. Nakon toga upravno i crkveno težište sudčije Podgorje seli se prema Donjoj Bistri. Tako je Jablanovec tijekom 19. i 20. stoljeća u sastavu općine Bistra sa sjedištem u Donjoj Bistri (s malim prekidom od 1941. do 1945 kada je postojala općina Jablanovec), dok je od 1955. godine u sastavu općine Zaprešić. Od 1995. godine Jablanovec je u sastavu Grada Zaprešića.