section_heading: Društveno uređenje
paragraph_text: Dubrovačko društvo činili su vlastela (patricijat, plemstvo, lat. nobiles, cives de consilio), građani (lat. cives) i seljaci (lat. districtuales, subditi, contadini). Vlastela se ponekad dijeli na staru (salamankeze) i novu (sorboneze) obzirom na višestoljetne nesuglasice među dvjema skupinama vlastele koje su uglavnom počivale na temeljima pragmatične politike i suradnje s Turcima, odnosno politike uključivanja u protuturske ratove, kasnije i na tome to da li su taj društveni status stekli prije ili poslije potresa 1667. Građani su bili bez političkih prava, a bavili su se trgovinom, obrtom, ribarenjem i brodarstvom, stoga su se radi zaštite interesa udruživali u trgovinske i zanatske bratovštine među kojima su najpoznatije bratovštine sv. Antuna i sv. Lazara, članovi kojih se nazivaju antunini i lazarini. Članovi bratovštine sv. Antuna bili su bogatiji građani među kojima su nakon 16. st. obično birani kancelari i tajnici - najviše službe dostupne građanima neplemićima, tako da je i među građanima došlo do raslojavanja pa se tijekom kasnog srednjeg i novog vijeka spominju bogatiji građani kao cittadini (uglavnom antunini) i oni na nižem položaju u društvenoj stratifikaciji kao artigiani i populo minuto. Najbrojniji, ali također politički bespravni sloj, činili su seljaci, među kojima su se razlikovali zakupnici zemlje, kmetovi, te oni koji su obrađivali vlastitu zemlju.P. Krmpotić, Kazneni postupak prema srednjovjekovnom statutarnom pravu Dubrovačke Republike, Pravnik, 40, 2 (83), 2006