section_heading: Životopis
paragraph_text: Ivo Perišin rodio se 1925. godine u Kaštel-Kambelovcu, kod Splita, gdje je završio osnovnu školu, a gimnaziju u Splitu. Školovanje je bilo prekinuto za vrijeme rata u kojem sudjeluje od 1941. godine. Studira ekonomske znanosti na Financijsko-ekonomskom institutu u Lenjingradu, s kojeg (nakon završena 4 semestra) prelazi na Ekonomski fakultet u Zagrebu gdje diplomira 1949. godine. Nakon diplomiranja radi u Ministarstvu financija u Zagrebu i Osijeku, a zatim nekoliko godina radi kao profesor na srednjoj ekonomskoj školi gdje predaje "financije" i "ekonomiku". Godine 1956. postaje profesor Visoke privredne škole u Zagrebu, a zatim Ekonomskog fakulteta. Tu počinje njegov sustavni znanstveni rad na pitanjima novca, kredita i bankarstva. Ulaskom Visoke privredne škole u sastav Zagrebačkog sveučilišta (1958.) izabran je za izvanrednog profesora, a 1967. godine za redovnog iz predmeta "financije" (monetarno-kreditna politika). Godine 1959. doktorira u Beogradu tezom "Novčana kretanja i njihov značaj u privrednom životu". Zatim odlazi na specijalizaciju u Francusku, Belgiju i Italiju radi proučavanja zapadnoeuropske monetarno-kreditne politike. Iako je od 1963. godine, kao istaknuti financijski stručnjak, obavljao značajne dužnosti (među ostalim generalni direktor NB Hrvatske, podsekretar u Saveznom sekretarijatu za financije, guverner Narodne banke Jugoslavije, predsjednik Izvršnog vijeća Sabora, predsjednik Sabora SRH, a od 1978. – 1986. godine predsjednik Saveznog Savjeta za privredni razvitak i ekonomsku politiku), nastavno-znanstvenu djelatnost nije nikada prekidao.<br> Od 1965. do 1967. godine bio je splitski gradonačelnik.<br> Nastavnička i znanstvena djelatnost prof. Perišina se tako isprepletala s njegovim višegodišnjim angažmanom na najodgovornijim mjestima našeg financijskog, a posebno monetarnog sistema.<br> Nekoliko godina sudjelovao je u radu skupština i konferencija Međunarodnog monetarnog fonda, Svjetske banke i Banke za međunarodne obračune u Baselu te na nekoliko međunarodnih simpozija. Do kraja 2007. godine objavio je 30 knjiga i 160 studija, a uz to velik broj članaka u dnevnom tisku, recenzija i referata.