section_heading: Kabalist i filozofija
paragraph_text: Kabala i filozofija imaju mnoge dodirne točke, sliče jedna drugoj, ali se i razlikuju međusobno. Filozofija<ref>http://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=19629: "...nastojanje oko temeljnog uvida u ono što jest poradi uvida samog. U širem značenju filozofija označuje čovjekovo sveukupno promišljanje o njegovu duhovnom odnosu prema zbiljnosti, Bogu, bližnjemu i samomu sebi, promišljanje o ispravnim načinima spoznavanja i praktičnoga djelovanja." se u svojim spoznajnim postupcima – metodologiji, oslanja isključivo na razum, ona je strogo racionalna što znači da uspostavlja strogo logičke odnose između pojmova koje upotrebljava, i koji moraju prethodno biti precizno definirani. Tako, na primjer ako filozof govori o biti čovjeka, on mora prethodno odrediti što označuje riječ „bit“, a što riječ „čovjek“. Kabalist je blizak filozofiji po tome što poštuje racionalni pristup, to znači poštuje logično mišljenje i preciznost izraza. Razlikuje se po tome što su simboli koje koristi dobiveni intuitivnim uvidom u prirodu svijeta i čovjeka, i tako dobiveni simboli se nasljeđuju u učenju Kabale. Tako na primjer kabalist ne uvodi svoje vlastite pojmove, nego koristi naslijeđene pojmove En Sof, sefiroti, svjetovi (olamot), razine duše, Božje sebe-povlačenje (cimcum), popravljanje svijeta (tikkun olam) i ostalo. Kad je riječ o biti čovjeka, kabalist ne samo da tek misli tu bit, nego je nastoji dohvatiti (shvatiti) kroz vlastito iskustvo (doživljaj) te biti; kabalist je stoga mistik jer želi kroz vlastiti, intimni doživljaj doći do spoznaje,<ref>Rachel Elior, Jewish mysticism. Str 3: „ Misticizam pretpostavlja da postoji jedan skriveni svijet iza ovog otkrivenog i da postoji put za čovjeka da putem duha dosegne taj skriveni svijet kroz imaginaciju i kontemplaciju te da zadobije duboko unutarnje iskustvo sjedinjenja s višom zbiljom.“ u našem primjeru, biti čovjeka.