section_heading: Jugoslavenski klub
paragraph_text: U Austro-Ugarskoj režim 1917. naglo popušta. U svibnju je obnovljen rad parlamenta, što Slovenci, Dalmatinci i Istrani, njih 29, iskorištavaju i izdaju Deklaraciju, kojom traže konstituciju treće po redu države, uz Austriju i Ugarsku, tj. pretvaranje dualizma u trijalizam. Mjesec dana nakon toga (5. lipnja 1917.) pojedini se političari i političke stranke pridružuju Jugoslavenskom klubu u Beču s istom idejom. Tako je nastala kampanja stvaranja južnoslavenske države u Habsburškoj Monarhiji, i to pod vodstvom Hrvata, sa Zagrebom kao glavnim gradom. Realizacija bi toga projekta značila da ne samo Dalmacija već ni Bosna i Hercegovina ne bi pripale Srbiji, što je za Pašića i njegovu vladu bilo upravo strašno. Bojeći se stvaranja nove južnoslavenske države u Habsburškoj Monarhiji te slabljenja pozicije među saveznicima, Nikola Pašić je pristao na sporazum s Jugoslavenskim odborom da bi ojačao i međunarodni i unutarnji položaj Srbije. Tako je došlo do Krfske deklaracije.