section_heading: Širi povijesni kontekst
paragraph_text: Unatoč tome što je perzijska dinastija Ahemenida nestala u doba Aleksandra, odnosno što je Grčka pala pod rimsku vlast 146. pr. Kr., grčko-perzijski sukob nastavio se u širem kontekstu konfrontacije između europskih i azijskih sila, koji datira još od doba Trojanskog rata. Nakon pada pod rimsku vlast Grčka je unatoč sveprisutnom kulturnom helenizmu potpuno izgubila svoju vojno-političku snagu u korist Rimske Republike koja se nametnula kao jedina europska supersila. S druge strane, nekadašnje Ahemenidsko Perzijsko Carstvo obnovilo je nekadašnju snagu usponom iranskih dinastija Parta,<ref>Parti (Iran Chamber) te kasnije Sasanida.<ref>Sasanidi (Iran Chamber) Pokušajem rimskog vojskovođe Marka Krasa da osvoji Partsko kraljevstvo 53. pr. Kr.<ref>Bitka kod Harana (Unrv.com) započeo je višestoljetni rimsko-perzijski sukob koji je trajao sve do islamskog osvajanja. Navedeni sukobi uključuju ratove Rimske Republike i Carstva protiv Parta, odnosno ratove Sasanida protiv Rimskog carstva te kasnije Bizanta. Tijekom više od sedam stoljeća ratovanja vojna sreća izmjenično se mijenjala na rimsku ili perzijsku stranu, no niti jedna od dvije supersile nije uspjela osvojiti ili podčiniti drugu.