paragraph_text: Borio se za uvođenje hrvatskog jezika u škole, za željezničko povezivanje Splita s Hrvatskom i Slavonijom i, kako piše povjesničar dr. Rudolf Horvat, »njegova je zasluga što u Spljetu pohrvatiše: općinsku upravu, škole i društvo, te što je ondje sagrađeno hrvatsko kazalište«. Bulat je pokrenuo list »Narod« i bio je jedan od najpoduzetnijih podupiratelja kulturno-prosvjetnih društava »Slavjanski napredak« i »Zvonimir«. Njegova narodna stranka mnogo je pridonijela buđenju hrvatske narodne svijesti, pobijedivši autonomaše. Gajo Bulat umro je od kljenuti srca u Beču, 9. lipnja 1900. godine, usred parlamentarnog rada, a pokopan je u Splitu uz velike počasti, kao veliki borac za hrvatske ideje i jedinstvo svih hrvatskih prostora od Jadrana do Drave. Njegov odvjetnički ured preuzeo je njegov sinovac Gajetan koji je kod njega radio,<ref>Pavao Jerolimov: Na današnji dan., Zadarski list, 8. lipnja a dužnost predsjednika Dalmatinskog sabora preuzeo je Vicko Ivčević.<ref>Geni.com, za izvor pozivaju se na Dom i sviet od 1. ožujka 1901.