section_heading: Hrvatski narodni vladari u kronici HS
paragraph_text: U šesnaestom poglavlju "O promaknuću nadbiskupa Lovre" (De promotione Laurentii archiepiscopi), Toma piše o nadbiskupu Lovri, koji je bio postavljen "na stolicu salonitanske crkve" 1060. godine i upravljao Crkvom u vrijeme trojice hrvatskih kraljeva, Stjepana, Krešimira i Zvonimira. Podatak o kralju Stjepanu se vjerojatno odnosi na kralja Stjepana II., a ne na kralja Stjepana I., koji je vladao do 1059. godine. Vjerojatno zbog takve zabune, Toma je smatrao da je Zvonimir "bio posljednji kralj Hrvata" (qui fuit ultimus rex Chroatorum). U daljnjem tekstu istog poglavlja, Toma navodi da je "presjajni muž Dmitar, nazvan Zvonimir, kralj Hrvata" (illustris uir Demetrius, cognomento Suinimir, rex Chroatorum) vratio splitskoj nadbiskupiji crkve sv. Stjepana i sv. Marije na Gospinom Otoku u Solinu, kraj Splita, koje je "sagradila i obdarila kraljica Jelena". Kako piše Toma, te crkve su bile, "zbog štovanja kraljevskih grobova, predane na određeno vrijeme nekim redovnicima koji su u njima revno obavljali obrede". Uz to piše, da je tamo bio "pokopan uzvišeni muž kralj Krešimir, zajedno s mnogim drugim kraljevima i kraljicama, u atriju bazilike svetoga Stjepana" (in atrio uidelicet basilice sancti Stephani, tumulatus est cumn pluribus aliis regibus et reginis).<ref>Toma Arhiđakon, Historia Salonitana, Književni krug, Split, 2003., str. 79.-81.