section_heading: Prirodoslovlje
paragraph_text: thumb|upright|200px|[[Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon|Georges Buffon se najviše pamti kao autor djela "Histoire naturelle", enciklopedije u 44 sveska koja opisuje sve znanje prirodnog svijeta.]] Žanr kojemu je značajno povećana važnost je znanstvena literatura. Posebno je prirodoslovlje postajalo sve više popularno među pripadnicima visoke klase. Neki od važnijih radova iz prirodoslovlja su Histoire naturelle des insectes Renéa-Antoinea Ferchaulta de Réaumur i La Myologie complète, ou description de tous les muscles du corps humain (1746) Jacques Gautier d'Agotya. Međutim, kako to tumači François-Alexandre Aubert de La Chesnaye u Boisovu Dictionnaire de la Noblesse (1770), prirodoslovlje je vrlo često bilo i političko pitanje. E. C. Spary piše da klasifikacija koju su naturalisti koristili "klizi između prirodnog svijeta i društvenog&nbsp;... kako bi uspostavila ne samo stručnost prirodoslovaca nad prirodnim, već i prevlast prirodnog nad društvenim".<ref>Emma Spary, "The 'Nature' of Enlightenment" in The Sciences in Enlightened Europe, William Clark, Jan Golinski, and Steven Schaffer, eds. (Chicago: University of Chicago Press, 1999), 281, 282. Iz tih temelja, prirodoslovci mogu izgraditi svoje vlastite društvene ideale bazirane na svojim znanstvenim djelima.<ref>See Thomas Laqueur, Making sex: body and gender from the Greeks to Freud (1990).