section_heading: Ugarska od 1440. do 1456.
paragraph_text: Smrću Vladislava I. Jagelonca, 1444. godine, Ugarska je ostala bez vladara. Državom je upravljalo vijeće koje je izvršnu vlast povjerilo sedmorici kapetana. Potvrđen je izbor Ladislava V. za kralja, a odlučeno je da se do njegovih osamnaest godina vlast povjeri jednom od guvernera. Ova dužnost dodijeljena je Ivanu Hunjadiju 1446. godine. Hunjadi se aktivno borio protiv Turaka. Ipak, 18. listopada 1448. njegove snage su poražene na Kosovu polju. Ovom prilikom Hunjadi je zarobljen, ali je uspio pobjeći, da bi potom ponovno pao u zarobljeništvo srpskog despota Đurađa Brankovića. Odnosi među njima su se poboljšali tek 1451., kada su despotu vraćena neka imanja u Ugarskoj, ali će oni ostati složeni i u sljedećem razdoblju. Za vrijeme Hunjadijevog odsustva ponovno je postalo aktualno pitanje izbora vladara. Godine 1452., car Svetog rimskog carstva Fridrik III. se pod pritiskom pobune staleža u Beču morao odreći skrbništva nad Ladislavom i dozvoliti mu povratak u Ugarsku. Za novog skrbnika dvanaestogodišnjeg Ladislava izabran je Ulrich Celjski. Kao naknadu za ovaj položaj Hunjadi je dobio neke posjede, imenovan je za nasljednog bistričkog župana i za zapovjednika (kapetana) ugarske vojske. Poslije povratka kralja u Ugarsku, položaj guvernera je ukinut jer su Hunjadijevi protivnici smatrali to nepotrebnim.