section_heading: Flora
paragraph_text: Flora Kamenjaka uvelike je određena klimatskim uvjetima koji vladaju na tom području te su biljke prilagođene sušnim uvjetima i visokoj temperaturi. Brojni vegetacijski oblici koje čine travnjaci, garig, makija i šuma pravo su bogatstvo Kamenjaka. Na cijelom prostoru nalazi se oko 600 biljnih vrsta, od kojih se posebno ističu orhideje koje rastu na travnjacima koji zauzimaju jednu petinu površine Kamenjaka. Na Kamenjaku raste 30-ak vrsta orhideja koje su zakonom zaštićene, a 13 vrsta je strogo zaštićeno. Na Kamenjaku rastu i dvije endemske vrste orhideja, Serapias istriaca Perko(istarska kukavica) i Serapias x Pulae Perko, što znači da rastu samo na tom području. Kukcima, gmazovima, vodozemcima, pticama i sisavcima sklonište i izvor hrane čini degradacijski stadij poznat po imenu makija. Na tom staništu brojni su veliki vrijes (Erica arborea), brnistra (Spartium junceum), šmrika (Juniperus oxycedrus), mirta (Myrtus communis) i mnoge druge. Površinu od čak 44 ha zauzima trajni degradacijski stadij bušik (garig). Iako im visina rijetko prelazi jedan metar, otvorene su to i vrlo otporne šikare koje sadržavaju one najotpornije vrste biljaka, kao što su smilje (Helicrisum italicum), majčina dušica (Tymus vulgaris) i brojne druge. Poseban doprinos koloritu Kamenjaka dat će svojim bijelim i ružičastim cvjetovima, u proljeće i ljeto, nekoliko vrsta grmolikih bušina (rod Cistus). Obalni rub u kojem vladaju ekstremni uvjeti za život, zbog velikog prisustva posolice, krije dvije vrlo rijetke vrste biljaka, koje su svoje utočište pronašle na samom jugu Kamenjaka, a to su pustenasti jarmen (Anthemis tomentosa) i uskolisni slak (Convulvulus lineatus). Kombinirani mirisi šume alepskog bora, mora i brojnog ljekovitog i aromatičnog bilja pružaju poseban doživljaj prilikom šetnje Kamenjakom.