section_heading: Antropogeografski rad Jovana Cvijića
paragraph_text: Težnje Srbije o izlasku na Jadran preko Albanije opravdava geografskim uvjetima i povijesnom tradicijom. Crnogorce smatra dijelom srpskog naroda, Bugare promatra kao konkurentski narod kojeg kao i sve susjedne narode omalovažava. Makedonce je prozvao "makedonskim slavenima" ne mogavši zbog bugarskih pretenzija prema Makedoniji pojednostaviti pitanje nacionalne pripadnosti, ali ne propušta istaknuti kako su neke oblasti "više" srpske, predstavljajući Makedoniju kao zajedničku državu Srbije i Bugarske prema kojoj se one šire. Bosna i Hercegovina spada pod srpske zemlje, a muslimani su Srbi. Dosljedno se izbjegava riječ Hrvat, uz eventualno spominjanje katolika ili eventualno Srbo-Hrvata, no najčešće se rabi definicija "katoličko stanovništvo srpskog jezika". U svojem djelu Aneksija Bosne i Hercegovine i srpsko pitanje, koje je objavljeno na francuskom, engleskom, ruskom i češkom jeziku, namijenjeno u prvom redu svjetskoj javnosti i opremljeno dvjema geografskim kartama razvija tezu o području Bosne i Hercegovine kao jezgri srpskog naroda, uključujući u to područje cjelokupnu Hrvatsku, računajući i s Makedonijom i Vojvodinom, procjenjujući broj Srba na oko 10 milijuna, a rasprostranjenost katolika označava kosim crtama i to samo oko gradova Agram, Spalato, te u slabijim dijelovima oko Fiume i Oseka.