section_heading: Hegelijanizam i rani aktivizam: 1836. – 1843.
paragraph_text: Nakon razmatranja akademske karijere, Marx se okrenuo novinarstvu. Preselio se u Köln 1842., gdje je počeo pisati za radikalne novine Rheinische Zeitung (Rajnske novine). U novinama je izražavao svoje sve izraženije socijalističke stavove o politici.<ref>Wheen 2001. str. 34–36. Kritizirao je vlade Europe i njihove politike, ali također i liberale te druge članove socijalističkog pokreta čije je ideje smatrao neučinkovitima ili izravno antisocijalističkima.<ref>Wheen 2001. str. 42–44. Novine su s vremenom privukle pozornost pruskih vladinih cenzora, koji su provjeravali svako izdanje prije tiskanja radi potencijalnog poticanja na bunt. Marx je rekao: "Naše se novine moraju dostaviti policiji da ih pronjuška, te ako policijska njuška nanjuši išta ne-kršćansko ili ne-prusko, zabranjeno nam je novine tiskati".<ref>Wheen 2001. str. 47. Nakon što je u novinama izdan članak koji je žestoko kritizirao monarhiju u Rusiji, ruski car Nikola I., saveznik pruske monarhije, zahtijevao je da se Rheinische Zeitung zabrane. Pruska je vlada ugasila novine 1843.<ref>Wheen 2001. str. 47–48. Marx je potom pisao za mladohegelovski časopis Deutsch-Französische Jahrbücher (Njemačko-francuski godišnjak) u kojem je kritizirao naredbu o cenzuri izdanu od pruskog kralja Fridrika Vilima IV. Njegov je članak cenzuriran, a časopis su ugasile vlasti neposredno poslije toga.<ref>Wheen 2001. str. 36.