section_heading: Hrvatsko Kraljevstvo
paragraph_text: Poznati njemački povjesničar Ernst Dümmler, imajući na umu, da je u doba kralja Tomislava Srbija i snagom i prostorom bila malena, a Hrvatska, naprotiv, da je imala vrlo jaku vojnu silu na moru i na kopnu (80 većih i 100 manjih brodova, 100.000 pješaka i 60.000 konjanika) zaključuje ovako:<ref>Alt. Gesch 373 S Dummlerom se slaže čitav niz povjesničara, koji nisu ni Srbi ni Hrvati, kakav je npr. Rus Hilferding, Bugarin Drinov, Englez Bury, Čeh Niederle, Mađari Pauler i Thalloczy itd. mini|desno|200px|[[Trpimirova Primorska Hrvatska]] mini|200px|[[Tomislavovo Hrvatsko Kraljevstvo]] mini|desno|200px|[[Petar Krešimir IV.|Krešimirovo Hrvatsko Kraljevstvo]] mini|desno|200 px|Hrvatsko kraljevstvo za vrijeme narodnih vladara mini|desno|200 px|Smanjivanje hrvatskog kraljevstva u doba smrti kralja Zvonimira Ovi povjesničari temelje svoje mišljenje o pripadnosti Bosne Hrvatskoj i na drugim činjenicama, koje je povijest zabilježila. U 9. stoljeću Hrvatska je neposredno graničila s Bugarskom. To potvrđuje i bizantski povjesničar Cedrenus. Porfirogenet pripovijeda o borbama Hrvata i Bugara, negdje poslije god. 870., dakle za kana Borisa i kneza Trpimira.<ref>Migne, P. G. 113, 286. Bugari u ratu nisu uspjeli nego učine mir s Hrvatima, obilno ih podarivši i primivši uzdarje od njih. Papini legati godine 886. idu neposredno iz Hrvatske u Bugarsku kanu Borisu, da krste bugarski narod. Slična stvar događa se i godine 926. za kralja Tomislava. To je novi dokaz zajedničke bugarsko-hrvatske granice. S ozirom na to da je Slavonija u to vrijeme bila franačka, jer je na Limu i gornjoj Drini bila samostalna Raška, a Bugarska se protezala čak Srijemom i sjevernom Srbijom, morala je Hrvatska obuhvaćati Bosnu, osobito krajeve oko Tuzle. Bugarsko-hrvatska granica bila je na Drini, a Bosna u sklopu Hrvatskog Kraljevstva.