section_heading: Vladavina
paragraph_text: Reakcije na nagle i dramatične političke promjene koje je provodio liberalni kralj izazvale su veliki otpor na merinskom dvoru, i među Andrianama (aristokracija) i među Hovama (slobodni građani). Posebno ih je ljutila Povelja Lambert, koju je ishodio Joseph-François Lambert i njegova kompanija, po kojoj je on dobio ekskluzivitet nad izvođenjem javnih radova i projekata državnog značaja (sječa šuma, gradnja cesta, izgradnja kanala i sl.), nadzor nad kovanjem novca, eksploatacijom ruda i drugim unosnim poslovima. Malgašima je osobito smetala klauzula iz ugovora koja je dopuštala Lambertovoj kompaniji postati stalni vlasnik malgaškog zemljišta. Do tad se po malgaškoj tradiciji zemljište na Madagaskaru smatralo svetim tlom predaka i moglo je eventualno biti samo privremeno u posjedu stranaca (do njihove smrti), a nakon toga je ponovno postajalo imovinom kraljevstva. Prijetnja da se trajno izgubi bilo koji dio svetog narodnog tla i padne u ruke stranaca, za Malgaše je bila duboko zabrinjavajuća. Dramatičan zaokret koji je napravio Radama II. nakon smrti svoje majke narušio je mir tradicionalističkog malgaškog društva. Radamin apsolutistički način odlučivanja i vladanja u cilju ostvarivanja dramatičnih reformi i nepoštivanje savjeta njegovih ministara u konačnici mu se obilo o glavu. Svega dvije godine od stupanja na prijestolje ubijen je u državnom udaru iza kojeg je stajao predsjednik njegove vlade, Rainivoninahitrinioni.