section_heading: Krateri
paragraph_text: Prstenastim reljefnim oblicima u području kontinenata opći je, zajednički naziv: krater. Krater je ustvari udubina nastala nakon pada meteoroida ili kometa na površinu Mjeseca. Najveći krateri, kojima promjer doseže do 300&nbsp;km, u stvari su kružne ravnice, obrubljene prstenom planina visokim nekoliko kilometara. Ravnica je tako velika da se zbog zakrivljenosti Mjesečeve kugle iz središta kratera rubovi uopće ne moraju vidjeti. Dno kružne ravnice nije mnogo niže od razine izvan prstena, ali zakrivljenost je ista kao i na ostalom dijelu Mjesečeve površine. Primjeri kružnih ravnica su Clavius (250&nbsp;km promjera, visine ruba od 0,5 do 1,5&nbsp;km), Ptolomej (150&nbsp;km), Grimaldi (220&nbsp;km), Platon (100&nbsp;km) na bližoj strani Mjeseca, te Ciolkovski (190&nbsp;km), Joliot (150&nbsp;km) i Lomonosov (90&nbsp;km) na daljoj strani Mjeseca. Ti su krateri ispunjeni materijalom mora. Oni veoma sliče na skrutnute vulkanske kaldere (grotla vulkana).