section_heading: Putanja bombe pri vjetru
paragraph_text: mini|Putanja bombe i nišanska shema pri bombardiranju iz horizontalnog leta s bočnim vjetrom Pri rješavanju ovoga problema polazi se od pretpostavke da se cjelokupna zračna masa, u kojoj leti zrakoplov i pada bomba, kreće horizontalno i ravnomjerno s vjetrom koji vlada na visini otpuštanja bombe. Zrakoplov i bomba podjednako sudjeluju u tom kretanju. Brzina zrakoplova u odnosu na zemlju, putna brzina W je vektorski zbroj brzine zrakoplova u odnosu na zrak, tj brzine zraka V i brzine vjetra U. Između linije kursa LK zrakoplova i njegove stvarne linije puta LP nastaje, zbog zanošenja, kuta zanosa UZ. Otpor zavisi od brzine koju bomba ima u odnosu na zrak. Zbog toga su balistički elementi koji su zavisni od otpora — vrijeme pada T i duljina usporavanja Δ — pri vjetru iste veličine kao i u mirnom zraku pod jednakim početnim uvjetima (C, H<sub>O</sub> i V<sub>O</sub>). Da nema vjetra, zrakoplov koji otpusti bombu O, stigao bi poslije vremena pada u točku A, dok bi bomba pala u točku P<sub>O</sub>, iza zrakoplova za duljinu usporavanja <math>\Delta=A'O_O</math>. Krećući se linijom puta, zrakoplov zbog vjetra prelazi put <math>OB=W\cdot T</math> i stiže u točku B koja leži niz vjetar od A za put vjetra <math>U\cdot T</math>. Bombu je vjetar odnio za jednaku duljinu P<sub>O</sub>P i ona će pasti u točku P. Zbog usporavanja i vjetra točka P ostaje iza projekcije točke zrakoplova B' u smjeru paralelnom A'P<sub>O</sub> i nešto niz vjetar od projekcije linije puta OB', a na razmaku 𝛿 koje se zove bočni otklon. Da je zrakoplov odbacio više bombi, one bi sve pale na liniju LE paralelnu liniji LP, nazvanu linija padnih točaka (linija eksplozija). Ravan OO<nowiki></nowiki>PB položena kroz točku spuštanja O i liniju LE zove se ravan bombardiranja''. U odnosu na vertikalu, ona je nagnuta niz vjetar za kut bočnog otklona 𝛿°.