section_heading: Djelovanje
paragraph_text: Kako su Turci pokušavali osvojiti Beč, rad na kartografiranju Ugarske i susjednih zemalja postajao je sve važniji. Kralj Ferdinand I. nije bio zadovoljan Lazarusovom kartom, te je odlučio izraditi bolju i veću. Taj posao povjerio je Laziusu, koji je bio dvorski historiograf i upravitelj umjetničkih zbirki kralja Ferdinanda I. Na putovanjima po ugarskim i slavonskim županijama, od 1552. do 1555, pratili su ga većinom domaći ljudi, poznavatelji zavičaja. Proveo je astronomsko-geodetska opažanja i mjerenja. Najviše mu je pomagao prijatelj i kolega Philipp Gundelius. Kada je terenski rad bio završen, nacrtao je veliku kartu Ugarske i susjednih zemalja u mjerilu oko 1:500 000, koja je sastavljena od devet listova. Kartu je tiskao u drvorezu bečki nakladnik Michael Zimmerman. Objavljena je 1556. u maloj nakladi. Danas je poznat samo jedan primjerak, a nalazi se u Sveučilišnoj knjižnici u Baselu. Faksimil tog primjerka izradili su Eugen Oberhummer i F. R. von Wiesner 1906.