section_heading: Srednji vijek
paragraph_text: 200px|minijatura|lijevo|Vrana na zemljovidu iz 16. stoljeća, detaljno prikazana s opkopom i više crkava, kula i zvonika Prema narodnoj predaji, benediktince je pomorila kuga.<ref>Ostojić, Ivan: don Frane Bulić i naši benediktinci, Izvori i građa, 1965. str. 125. Templari koji dobivaju Vranu od pape 1136. godine nastavljaju uživati papinske povlastice i ne podliježu nadležnosti lokalnih biskupa ni velikaša. U vrijeme uprave templara Vrana je utvrđena jakim zidinama (tri prstena zidina i predtvrđava) s pokretnim mostom i obrambenim opkopom.<ref>Vrana, Hrvatska enciklopedija (LZMK). Pristupljeno 5.12.2014. Položaj Vrane odgovarao je templarima, koji su koristili obližnju uvalu Zablaće kao vransku luku za promet s južnom Italijom (Apulijom).<ref>L. Dobronić: Templari u Senju, Senj. zb. 30, 191-200 (2003), str. 191. Na Uskrs 1245. u Vrani boravi ugarsko-hrvatski kralj Bela IV.<ref>Kolanović, Josip: VRANA I TEMPLARI, Povijest Vrane: Političko, kulturno i privredno značenje Vrane kroz stoljeća, Zadar 1971. Unutar zidina Vrane čuva se dugo vremena znamenje hrvatskog kraljevstva, uključujući i krunu, zbog čega i kralj Koloman 1102. godine dolazi na krunidbu upravo u Biograd kao najbližu kraljevsku rezidenciju.