section_heading: Životopis
paragraph_text: Za hrvatsku je povijest bitan kao gramatičar (slovničar). Za potrebe francuske vojske napisao je gramatiku hrvatskog jezika Nova ricsoslovica ilircska i Nova ricsoslovica ilircsko-franceska 1812., koju ju je bio preveo s njemačkog. Važnost njegove gramatike (slovnice) je ta što je za razliku od prijašnjih hrvatskih gramatika (slovnica), prva koja je na hrvatskom jeziku. Ricsoslovica Šime Starčevića je prva gramatika hrvatskoga jezika pisana hrvatskim jezikom. Druga njegova gramatika je također nastala za potrebe Napoleonovih vlasti. Objavljena je u Trstu. Ističe se po tome što je pisana ikavskim govorom hrvatskog jezika. U ovoj drugoj gramatici do izražaja dolazi i Starčevićev prijedlog hrvatskog pravopisa (slovopisa) koji je bez dijakritičkih znakova za č, ć, š i ž, nego je kao u zapadnoeuropskim jezicima. Važan je i kao prvi hrvatski filolog koji je potanko opisao četiri novoštokavska naglaska.<ref>Senjski zbornik, Vol.24 No.1 Prosinac 1997. Julije Derossi: Croatian Philologist priest Šime Starčević, preuzeto 12. kolovoza 2012.