section_heading: Srednji vijek
paragraph_text: Knut Veliki preuzeo je englesko prijestolje godine 1016., vladajući gradom i zemljom do 1035., kada je njegova smrt rezultirala povratkom pod saksonsku vlast pod njegovim pobožnim posinkom Edvardom Ispovjednikom, jednim od suosnivača Westminsterske opatije i susjedne Westminsterske palače. London je bio daleko najveći i najbogatiji grad u Engleskoj u razdoblju od 11. do 13. stoljeća, premda je službeno sjedište vlasti i dalje bilo u Winchesteru. Nakon bitke kod Hastingsa, Vilim I. Osvajač, tada vojvoda od Normandije, okrunjen je za kralja u netom dovršenoj Westminsterskoj opatiji na Božić 1066. 1097, kralj Vilim II. započeo je graditi Westminster Hall, u blizini istoimene opatije, koji je bio temelj nove Westminsterske palače, glavne kraljevske rezidencije kroz srednji vijek. Westminster je postao sjedište kraljevskog dvora i vlade, dok je susjedni londonski City bio poslovno i trgovačko središte, prosperitetno pod jedinstvenom vlastitom upravom, Korporacijom grada Londona. 1100. populacija je iznosila 18 000 stanovnika, dok je do 1300. narasla na skoro 100 000 stanovnika. Postojala je znatna židovska populacija dok nisu 1290. izgnani iz Engleske proglasom kralja Edvarda I. Katastrofa je pogodila grad kada je u doba kuge sredinom 14. stoljeća izgubio trećinu stanovništva. London je ostao relativno neokrznut raznim građanskim ratovima tijekom srednjeg vijeka.