section_heading: Mostar
paragraph_text: Mostar je sjedište mješovite hrvatsko-bošnjačke Hercegovačko-neretvanske županije te grad s većinski hrvatskim stanovništvom uz značajan udio Bošnjaka.<ref>Federalni zavod za statistiku: Konačni rezultati Popisa 2013. Ujedno je i jedini veći grad u BiH s hrvatskim stanovništvom te kulturno, obrazovno i gospodarsko središte Hrvata u BiH. Poprište hrvatsko-bošnjačkog sukoba 1993. – 1994., neko vrijeme je funkcionirao kao dva podijeljena grada, da bi nakon rata bio postupno ujedinjen pod zajedničku upravu. Visoki predstavnik Paddy Ashdown 2004. godine nametnuo je poseban Statut za Grad Mostar. Po nametnutom statutu, u Gradskom vijeću od 35 članova nijedan narod ne može imati većinu, iako su Hrvati većinski narod u gradu. To dovodi do sporno skrojenih izbornih jedinica po gradskim četvrtima, tako da jedna većinski hrvatska izborna jedinica, koja može imati četiri puta više birača nego bošnjačka, jednako bira tri predstavnika kao i ova druga. Ustavni sud Bosne i Hercegovine zatražio je izmjenu nametnutog statuta te Izbornog zakona BiH, ocjenjujući ih neustavnim. Navodi se da su neustavne odredbe prema kojima se isti broj vijećnika u Gradsko vijeće Mostara bira s područja šest bivših općina, iako imaju vrlo različit broj birača, kao i činjenica da građani iz središnje upravne gradske zone ne mogu birati predstavnike za Gradsko vijeće. Gradskom vijeću obično treba godina i više dana da izabere gradonačelnika. Usto, od 2008. nisu održani lokalni izbori.Vera Soldo: "Mostar bez glasa Mostaraca", Deutsche Welle, 6. kolovoza 2015. HDZ BiH i SDA, stranke s najvećim brojem mandata u Gradskom vijeću koje ujedno predstavljaju većinu mostarskih Hrvata i Bošnjaka, u više navrata nisu se uspjele dogovoriti o rješenju mostarskog problema.