section_heading: Prozno stvaralaštvo
paragraph_text: Među onima koji su pratili Aleksandra na njegovim pohodima izdvaja se Aristotelov nećak Kalisten (Καλλισθένης), koji u Grčkoj povijesti (Ἑλληνικά) obrađuje period od 387. pr. Kr. do 357. pr. Kr., i pod čijim se imenom sačuvao i spis O Aleksandrovim djelima (Ἀλεξάνδρου πράξεις). Ovo Pseudo-Kalistineovo djelo postalo je veoma popularno i tijekom mnogih stoljeća prerađeno je na mnoge druge jezike. Tu se Aleksandrov život pretvara u legendu, a njegovi pohodi u putovanja po bajkovitim i legendarnim krajevima. Lokalnu povijest obradio je Timej (Τιμαῖος, oko 345. – 250. pr. Kr.), čija je Povijest Sicilije (Σικελικά) u 38 knjiga obuhvaćala razdoblje od najstarijih vremena do 289. pr. Kr. U Ateni su tzv. atidografi analistički bilježili događaje u Ateni i u Atici. Sličnoga su oblika bile i kronike, među kojima je važan tzv. Parski mramor (Marmor Parium), mramorna ploča nađena 1627. na otoku Parosu, na kojoj su ispisani događaji u Atici od mitskog kralja Kekropa do 263. pr. Kr.