section_heading: Zagreb kao složenica od zagreb, tj. mjesto za utvrdom ili mjesto za brdom
paragraph_text: Na temelju Bezlajeve jezične analize Alemko Gluhak zaključuje „da je postojala praslavenska riječ grebb ... koja je označavala uzvisinu, brdo i slično.“ Pošto je postajala riječ grebb sigurno je postojala i složenica zagrebb, tj. mjesto za brdom ili za nekom uzvisinom (poput zidina). Ta je složenica kasnije toponimizirana u oblik Zagrebb pa kasnije i Zagreb.<ref>Alemko Gluhak, „Još o imenu grada Zagreba,“ Jezik 39/2 (1991): 56–59. mini|351x351px|Prikaz srednjovjekovnih i ranonovovjekovnih zagrebačkih naselja. Gradec i Kaptol dva su glavna i najveća naselja, dok je unutar Kaptola kao zasebnu cjelinu moguće izdvojiti biskupsku utvrdu. Osim dvaju (triju) utvrđenih cjelina u okolici se kroz stoljeća profiliralo nekoliko manjih naselja - Vlaška Ves, Njemačka ili Šoštarska Ves, Podgrađe uz crkvu sv. Margarete te Nova Ves. Danas je najprihvaćenija teorija da naziv dolazi od grebb u značenju nasip ili opkop. Naime, nedavna arheološka istraživanja dokazala su postojanje starije utvrde na prostoru Gradeca, te bi stoga novo naselje – smješteno na kaptolskom brežuljku – doista bilo smješteno „iza stare utvrde”. Upravo ovu teoriju kao najvjerodostojniju uzima skupina autora u najnovijem pregledu zagrebačke prošlosti.