paragraph_text: Virilist (lat. virilis od vir = muškarac)<ref>virilist, Hrvatski obiteljski leksikon (pristupljeno 30. rujna 2018.) je nazvan iz povijesti ustavnog prava Hrvatske, ostalih zemalja Austro-Ugarske Monarhije, Njemačke i Poljske za poseban ustavnopravni institut kojim su se u 19. st. i prvoj polovici 20. st. nazivali članovi zakonodavnih tijela koji su uživali osobno pravo glasa (lat. votum virile) kao članovi parlamenta. Virilisti su svoje članstvo u parlamentu mogli uživati po osnovi svoga službenog položaja (ban, veliki župani, suci, rektori sveučilišta), dostojanstva (vjerski velikodostojnici), nasljednog prava (pripadnici plemstva) ili imenovanja od strane državnog poglavara (vladara). Institut virilista nastaje još tokom staleških predstavničkih tijela, a tokom preobrazbe srednjoeuropskih društava iz staleških u građanska društva on opstaje kao pokušaj pronalaženja novog položaja za stare predmoderne političke elite, bilo formiranjem zasebnog gornjeg doma rezerviranog za prvenstveno pripadnike visokog plemstva i svećenstva (Pruska 1850–1918., Austrija 1861–1918) ili pak njihovim zadržavanjem kao članova općega doma u jednodomnim parlamentima. Ožujskim ustavom iz 1849.god. nije bilo predviđeno bilo da parlament carstva (njem.Reichstag ) bilo zemaljski sabori krunovina imaju članove viriliste, osim u Ugarskoj, Hrvatskoj i Erdelju. Nakon što je Listopadskom diplomom 1861. god. vraćena ustavnost u Austrijsko Carstvo, te sazvani zemaljski sabori u svim krunovinama monarhije, položaji virilista će biti uvedeni u sve zemaljske sabore, a na razini austrijskog dijela carstva bit će uveden dvodoman parlament, čiji će se gornji dom - Dom gospode (njem.Herrenhaus ) sastojati od prvenstveno pripadnika visokog plemstva i crkvenih velikodostojnika. U austrijskom dijelu monarhije virilisti u zemaljskim sabori će biti malobrojni i isključivo ograničeni na dijacezanske biskupe i rektore sveučilišta, te predsjednike akademija znanosti, dok u ugarskom dijelu monarhije na položajima virilista će i dalje dominirati prvenstveno plemstvo. Do najkasnije nakon II. svj. rata ovaj politički institut je nestao iz svih srednjoeuropskih zemalja. Danas virilisti postoje u Velikoj Britaniji kao članovi Doma lordova.<ref>virilisti,