section_heading: Neoromanika u Hrvatskoj
paragraph_text: Među stilovima i međustilovima 19. stoljeća koji su svoju inspiraciju pronašli u povijesti arhitekture, na našem su području neke od najznačajnijih gradnji ostvarene u neoromaničkom stilu. On podrazumijeva različite inspiracije, od formalno-stilskih ostvarenja srednjovjekovne arhitekture, ali i bizantskih, istočnjačkih te maurskih elemenata arhitekture i arhitektonske dekoracije. Bullen, J. B., "Byzantium rediscovered", New York: Phaidon Press Limited, London, 2003.  Neoromanika je u 19. stoljeću često poistovjećivana s bizantskom arhitekturom i njeno je tadašnje shvaćanje bilo vezano uz tadašnju percepciju romanike i srednjovjekovlja što s današnjeg pogleda na srednji vijek rezultira definiranjem tih građevina kao romatičarskim i stilski eklektičnima. To se vrlo dobro vidi u arhitekturi pravoslavnih bogomolja i sinagoga, sakralnih građevina koje su naglašavale istočnjački identitet i nejasnu granicu između neobizanta i neoromanike. Najznačajniji utjecaj na našu neoromaniku došao je s područja Austrije i tadašnjeg konteksta Rundbogenstila Bergdoll, Barry, "European Architecture 1750-1980", Oxford University Press, Oxford, 2000., str. 184, 187, 188 čija je odlika korištenje oblog luka kao temeljnog elementa na pročeljima bila izrazito bliska romanici, premda nije isključivo bila vezana uz ovaj arhitektonski stil. Kontekst Austrije za naš materijal važan je i zbog samih arhitekata. Tako bečki arhitekt Karl Rösner gradi đakovačku katedralu, naš najveći i najzanimljiviji primjer neoromanike.