section_heading: Povijest
paragraph_text: Egipćani su ustanovili novo središte pokrajine Nubije, grad Napata, kako bi iskorištavale najvrijednije bogatstvo pokrajine - zlato, o čemu svjedoči i korijen egipatske riječi za zlato, nub po Nubiji. Jadna od najstarijih zemljovida na svijetu je Torinski papirus, koji je zapravo staroegipatski zemljovid rudnika zlata u Nubiji iz 1160. pr. Kr. mini|lijevo|<center>Najveće rasprostiranje Kuša oko 700. pr. Kr. mini|lijevo|<center>Kušitske [[Piramida (arhitektura)|piramide kod grada Meroe]] Ubrzo su kraljevi Kuša prihvatili egipatsku religiju, koje su pomiješali s lokalnim običajima, o čemu svjedoče grobnice i hramovi Barkala. Kušansko kraljevstvo je čak okupiralo Egipat i vladalo njime kao 25. dinastija trećeg prijelaznog razdoblja starog Egipta. Najveći vladar ujedinjenog Egipatskog i Kušanskog kraljevstva, koje je bila najveća država starog vijeka u Africi, bio je faraon Taharka (690. – 664. pr. Kr.) koji je obnovio hram u Karnaku i izgradio najveće hramove i piramide u Nubiji. Za njegove vladavine Asirci su osvojili Egipat, ali je Kušansko carstvo nastvailo postojati dugo nakon toga.