section_heading: Sava Šumanović
paragraph_text: Unatoč materijalnom neuspjehu izložbe Šumanović ne odustaje od neokubizma i svoju bitku nastavlja po zagrebačkim kavanama. U Zagrebu više nije izlagao, ali je svoja platna slao na izložbe pariških salona. S vremenom je Lhoteov najbolji đak, kojega je on sam prozvao Michelangelom ateljea potpisao predaju i odustao od kubizma. Zauvijek napušta Zagreb i ponovno posjećuje Pariz u kojem se okreće klasičnim strujanjima te ondje stvara jedno od remek-djela jugoslavenske umjetnosti - Pijanu lađu. Konačan povratak označio je novu etapu u Šumanovićevu stvaralaštvu i prisutnost na beogradskoj likovnoj sceni. Unatoč tome što danas mnogi kritičari podupiru Bašičevićevu tezu o tome kako je „Lhote usporio njegov razvoj za dobrih nekoliko godina“, neupitan je Šumanovićev utjecaj u prenošenju novih postulata i ideja na tadašnju zagrebačku likovnu scenu. Zbog njih je i prozvan propovjednikom kubizma. Šumanovićev utjecaj možemo prepoznati u djelima Milivoja Uzelca, Vilka Gecana, Vladimira Varlaja i Marijana Trepšea.