section_heading: Izgradnja Grada
paragraph_text: Središte ranog Dubrovnika sastojalo se od prva dva seksterija (Kaštio i Sveti Petar), treći seksterij Pustijerna. Izvan njih područje je „novoga grada” (burgus ili borgo sv. Vlaha). Požar 16. kolovoza 1296. uništio je cijeli novi dio i većinu staroga grada. Zidine su zatvorene na kraju 13. st. Sredinom 15. st. 6 000 stanovnika u gradu i 500 izvan njega. Velikoj obrambenoj moći (utvrđenosti) Dubrovnika dive se Georges Lengherand i Conrad Grünenberg. Zidine su uvelike ojačane tijekom 14. st., u 15. i 16. st. poprimile su koliko-toliko današnji izgled. Između Vrata od Ploča i tvrđave Minčete za 2,5 godine podignut je zid visok 22 m i debeo 4, Prvi rat Svete lige povod za izgradnju Revelina i utvrde sv. Ivana, Drugi za bastion sv. Margarite. Trideset je glavnih utvrda. Svatko tko je dolazio u Dubrovnik iz smjera Gruža ili Ploča morao je donijeti jedan kamen za izgradnju Minčete. Michelozzo Michelozzi gradio je Bokar i Revelin (predviđena dva, izgrađen samo jedan) te ojačao Puncijelu. Juraj Dalmatinac izgradio je kulu sv. Katarine. Minčetu je turski putopisac Evlija Čelebija usporedio s Babilonskom kulom. Već početkom 14. st. postoji preteča Lovrijenca, na njegovom jačanju radi Paskoje Miličević. Lukobran Porporelu izgradili su Austrijanci u 19. st., Veliki arsenal izgrađen je tijekom 14. st., Mali arsenal 1409. – 1574. Valobran Kaše u staroj gradskoj luci dovršen je 1484. Revelin je uz Michelozzija gradio Antonio Ferramolino. Godine 1351. Dubrovnik je dao napraviti prvi top, početkom Rata za Chioggiju već ih bilo puno, tijekom 1380-ih i 1390-ih nekoliko puta slano je oružje za zaštitu Stona. Ljevaonica postoji od 1410. Na njoj su radili strani majstori (talijanski, francuski, njemački), 1504. majstor Ivan Krstitelj s Raba. Godine 1655. osnovana je topnička škola (Antonio Vanini). Sredinom 14. st. zaposleni su čuvari zidina, 1366. radio je 81 čuvar na 29 mjesta. Crkva svetog spasa zavjetne je prirode, izgrađena nakon potresa 1520. Simbol slobode Orlandov stup vjerojatno je nastao za Žigmundovog boravka 1396., novi podignut 1418. Knežev dvor (prije kaštel s kulom) počeo se graditi 10. kolovoza 1435. (Onofrio della Cava, Pietro di Martino), 8. kolovoza 1463. opet izbija požar. Zadržan je sklad stilova i cjelina oblika Kneževa dvora. Onofrio della Cava izgradio je vodovod u 15. st. (Velika Onofrijeva fontana). Skladište se žito, sol i proso. Palaču Sponzu gradio je Paskoje Miličević od 1516. do 1520. Služila je kao skladište, kovnica novca, oružarnica, kasnije kao škola. Tipična dubrovačka palača ima 3 ili 4 kata. 1546. izgrađena je Gundulićeva palača u Božidarevićevoj ulici, 1549. – 1553. građena palača Tome Stjepovića Skočibuhe u Rastićevoj (obje gradili majstori iz Ancone). 1673. 20 000/24 000 ljudi živi izvan grada.