section_heading: Povijest
paragraph_text: Slovaci su na područje Republike Hrvatske doselili još u 19. stoljeću, manji broj u 20. Pretežno su naseljavali Slavoniju i Baranju, no slovačka naselja nalazimo i u ostalim predjelima Hrvatske, primjerice u Rijeci, a u mnogim naseljima živi samo po nekoliko slovačkih obitelji. Svi ovi Slovaci nastanjeni u našoj zemlji čine slovačku dijasporu. Ovi Slovaci potječu iz pretežno planinskih predjela sjeverne Slovačke koji su bili prenapučeni i ekonomski zaostali. Siromaštvo, nezaposlenost, glad – sve su to čimbenici koji su ih protjerali na raseljeni jug, naime, plodne ravnice bile su opustošene nakon provala Turaka. Ti su teritoriji bili u vlasništvu feudalaca koji su ih dobili kao nagradu za pobjedu nad Turcima. Bili su obrasli šumom, raseljeno stanovništvo poslužilo je kao idealna radna snaga za njihovo krčenje i konačno iskorištavanje plodnog tla. Tako su Slovaci prvo dospjeli u južnu Ugarsku, zatim u Vojvodinu, a tek onda u Slavoniju. Migracije su bile olakšane, s time jer svi navedeni prostori doseljavanja tada pripadali zajedničkoj Austro-Ugarskoj monarhiji. U Iloku je za Domovinskog rata živjelo oko 1000 Slovaka, a kad su velikosrbi okupirali taj grad, ondje je ostalo 500 Slovaka. Kad je područje vraćeno pod hrvatsku vlast, gledalo ih se kao izdajice. No ti Slovaci nisu bili omiljeni ni kod Srba te su dosta propatili. Primjer je da nisu dobivali niti socijalu, a na to su dobivali izjave "neka vam slovačka država pomogne".Razgovor. Ján Petrík, izvanredni i opunomoćeni veleposlanik Slovačke Republike u RH: Želimo u EU, ali ne želimo izgubiti svoj identitet. Razgovarala Margareta Zouhar. str. 5, Hrvatsko slovo, Zagreb, petak, 7. ožujka 2003. Gospodarski krah iločke tvornice tekstila i ciglane nakon rata jednako je pogodio sve, i Hrvate i Slovake, o primanju na radno mjesto ne odlučuje nacionalnost te su po tom pitanju ravnopravno tretirani.