section_heading: Tematski svjetovi
paragraph_text: Povijesni i mitološki svijet uvelike se dodiruju u Vilinim iskazima o Zadru, njegovu postanku i slavi. Prvo je pjevanje, u kojemu Vila najviše progovara o slavnoj obitelji Pisnikovoj i o padu Zadra pod mletačku vlast, većim dijelom kvazipovijesno. Premda ne dolazi do miješanja dviju sfera, mitske i povijesne, ipak događaji koji se u njemu prepričavaju nisu provjerljivi i smatraju se produktom autorove mašte, unatoč tome što su mnogi zemljopisni lokaliteti stvarni. U drugom pjevanju, koje govori o gradnji zadarskih zidina, čijoj je izgradnji i sam Baraković mogao biti svjedok, nalaze se podaci koje historiografija potvrđuje. Međutim, u drugome dijelu istoga pjevanja dolazi do interakcije mitološkoga i povijesnog svijeta jer se uključuju mitološki likovi, Belona, Zavidost i Karont, čijim se djelovanjem objašnjava početak tursko-mletačkoga, tzv. Ciparskoga rata, opisanoga u trećem pjevanju. Pretpostavlja se da je i sam Baraković mogao sudjelovati u tom ratu. Povijesni i mitološki svijet supostoje i u šestom i u sedmom pjevanju. U šestome, koje je u cijelosti pohvala Zadru i njegovom stanovnicima, nalazi se niz podataka o izgledu grada u to vrijeme koji se poklapaju s povijesnim izvorima. S druge strane, sedmo je pjevanje, koje govori o postanku Zadra, u potpunosti mitska priča, s tim da se na samome početku uvodi i motiv Babilonske kule, biblijskog motiva koji objašnjava davnu prošlost Zadra veličajući time njegovo ime.