section_heading: O rječniku
paragraph_text: Ne zna se točno kada se rodila namjera stvaranja ovoga djela jer je Karadžić sam rekao da je još dok je radio na sudu u Srbiji znao zapisati poneku riječ koja bi mu se učinila zanimljivom. „Rječnik“ je bio jedan od najvažnijih koraka u borbi za jezik jer je postavljao za osnovu književnog jezika čisti narodni jezik, a uz njega je dolazilo i drugo izdanje slovnice. U „Rječniku“ su prvi put ispoštivane glasovne promjene, a priključena mu je i „Gramatika srpskoga jezika“ koju je 1824. godine na njemački jezik preveo Jacob Grimm. Riječi u rječniku bile su naglašene, a pravila po kojima su naglašene nešto se razlikuju od današnjih. Riječi je na latinski i njemački jezik preveo slovenski slavist i jezikoslovac Jernej Kopitar. Zanimljivo je da je rječnik završen čak dvije godine prije nego što je objavljen. Dva glavna razloga tog kašnjenja su bili nedostatak sredstava kao i mitropolit Stevan Stratimirović. U Karadžiću je vidio neprijatelja svetosavlja i države koji ima namjeru preko reforme pravopisa započeti unijaćenje Srba. Karadžić u jednom pismu Lukijanu Mušickom na pitanje kako napreduje izdavanje „Rječnika“ odgovara: „Ne da se. Ali će se dati!“.