section_heading: Povijest
paragraph_text: Americi ne odgovara da Indijanci slobodno lunjaju floridskim močvarama, i nastoje ih sve prabaciti preko Mississippija na Indijanski Teritorij (kasnije Oklahoma). Toga radi dolazi do Drugog Seminolskog rata, koji će se otegnuti od 1835-1842. Sam rat izbija nakon što Osceola 28. 12. 1835. ubije indijanskog agenta Wileya Thompsona. Isti taj dan bojnik Francis Dade i njegovi vojnici napadnuti su iz zasjede od strane 300 Seminola blizu utvrde Fort King (danas Ocala). Po njemu bit će prozvan okrug Dade na ekstremnom sjeverozapadu Georgije. Seminole se tada povukoše u svoje močvare vodivši protiv Amerikanaca rat gerilskom taktikom. Ljudstvo i tehnika u Evergladesu protiv močvare i Seminola bijahu vrhunski neuspješni. Seminole su Ameriku koštali milijune dolara, za veoma loš uspjeh. Godine 1837. uhićeni su Osceola i Coachoochee. Osceola je prvo odveden u Saint Augustine, a tada u Fort Moultrie u Charleston, Južna Karolina, gdje je umro 30 siječnja 1838. Godine 1842. konačno je 4,420 Seminola deportirano u Oklahomu, gdje žive i danas. Seminole ipak još nisu svladani. Ovo pleme Američka vojska nikada nije pobijedila. U močvarama Evergladesa ostalo je još Seminola spremnih za borbu. Njih će povest Billy Bowlegs (Holata Micco), izbit će Treći Seminolski rat (1855–1858). Drugi Seminolski rat financijski i u ljudstvu stajao je SAD 1,500 vojnika i 30 milijuna $.