paragraph_text: Austrijski je Lloyd jedan od uzroka propasti jedrenjaštva na istočnom Jadranu. Austrija je favorizirala tršćansku luku i njezino pomorstvo, osobito parobrodarstvo, dok je bila sasvim ravnodušna prema stanju trgovačke mornarice na ostalim dijelovima obale. Zato što je imao državnu potporu u politici i kapitalu, lakše je svladao krizu i slom jedrenjaka duge plovidbe 1880-ih. Ostali istočnojadranski krajevi pod austrijskom vlašću nisu dobili takvu pomoć, nego su naprotiv dobili još visoke i teške namete. Mnogi su tad rasprodali svoje jedrenjake. Tome je osobito pridonijelo što je Austrijski Lloyd odlučio graditi nove parobrode. Društvo je dobilo i dodatnu državnu protekciju. Već 1838. godine carska odluka zabranila je da kabotažnu plovidbu između austrijskih luka obavljaju, nego da to smije samo domaći. Otad je Lloyd postao jedini brodar na tom polju. mini|lijevo|Palača Austrijskog Lloyda u Trstu. Tada su mnogi pomorci nakon propasti svojih jedrenjaka počeli raditi u Austrijskom Lloydu, a s njima su se i njihove obitelji preselile u Trst. Osobito su to bili Hrvati iz Boke kotorske. Iskustvo hrvatskih pomoraca pomoglo je uspostavi prvih Lloydovih linija ka i na Levantu, u Indiji, Kini i Japanu. Procvat Austrijskog Lloyda uvelike je zasluga Hrvata. Iako je mnogo zarađivao na Hrvatima, Austrijski Lloyd nije se zahvalno ponio prema tim krajevima. Gazzetta di Zara je tekstom iz 19. rujna 1850. napada Lloyd zbog takve politike. Prigovorila mu je da na prugu za Dalmaciju stavlja svoje najlošije brodove, premda je ta linija najrentabilnija.