section_heading: Doba Stjepana Tomaša
paragraph_text: mini|lijevo|Pretposljednja kraljica [[Katarina Kosača-Kotromanić]] mini|193x193px|desno|Kralj [[Stjepan Tomaš Kotromanić]] Godine 1443. plemstvo postavlja na vlast kralja i bana Stjepana Tomaša, izvanbračnog sina kralja Ostoje. Potvrdio je svoje katoličanstvo 1445. i čvrsto se povezao s Ugarsko-hrvatskom državom zbog sve većih turskih napada. Stjepan Vukčić Kosača, najmoćniji plemić na jugoistočnom području kraljevstva odbija u početku priznati Stjepana Tomaša za novog kralja što je rezultiralo unutarnjim sukobom koji je okončan 1446. bračnom vezom bosanskog vladara s Katarinom Kosačom, kćeri moćnoga vojvode. Nastojao je dobiti potporu Ivana Hunjadija, koji mu plaća godišnju pomoć od 3.000 zlatnika. Radivoj Ostojić se tako kao turski pretendent na prijestolje nije uspio nametnuti. Neki od plemića potvrđuju svoje katoličanstvo, a Crkva bosanska ubrzano nestaje. Stjepan Vukčić Kosača ipak nastavlja vrlo jak utjecaj na svome posjedu što potvrđuje činjenica da 1448. uzima titulu hercega i po kojoj će ovaj dio zemlje, stari Hum ili Zahumlje, kasnije biti i prozvan Hercegovina.