section_heading: Nakon 1867./68.
paragraph_text: Sklapanjem (Austro-ugarske nagodbe 1867. god. Ugarski sabor (mađ. Országgyűlés, njem. Reichstag) je priznat za jedan od dva državna parlamenta ( Reichstag ) unutar Austro-Ugarske Monarhije, naspram ostalih predstavničkih tijela koja su imala status zemaljskih skupština (njem. Landtag), te se konačno ustrojavaju dva doma parlamenta: Zastupnički dom (mađ. Képviselőház) koji će konačno imati 453 zastupnika (40 iz Hrvatske) i Dom velikaša (mađ. Főrendiház) s neograničenim brojem članova. Predsjednika i dva potpredsjednika doma imenovao je kralj na prijedlog ministarskog vijeća. Dom velikaša će postojati od 1867. do 1918. god, te od 1927. – 1945. god. Sjedinjenjem Velike Kneževine Erdelj Kraljevini Ugarskoj 1867. god u Dom velikaša će ući i predstavnici iz Erdelja; velikaši, veliki župani, župan Saksonaca, predstavnici saksonskih i sekeljskih stolica (lat. sedes ,mađ. szék ,njem. stuhl), te poglavari protestantskih crkava (Reformirane, Evangeličke i Unitarijanske Crkve). Sklapanjem Hrvatsko-ugarske nagodbe 1868. članovima Doma velikaša će postati i posebni zastupnici Sabora Kraljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije.