section_heading: "Bosansko pitanje"
paragraph_text: Ideja o hrvatskoj naciji u kojoj bi bila uključena kako katolička, tako i muslimanska komponenta proizašla iz povijesnog hrvatskog naroda i područja, imala je svoje pobornike i među muslimanima - primjeri su muslimanski intelektualac i značajni hrvatski književnik Safvet-beg Bašagić (1870. – 1943.) i njegov suvremenik reis-ul-ulema (vrhovni vjerski vođa muslimana u državi) Fehim ef. Spaho (1877. – 1942.); potonji u radu „Hrvati u Evlija Čelebijinu putopisu“ nedvosmisleno dokazuje da su bosanski muslimani sebe u 16. stoljeći zvali, a i od Turaka bili prepoznavani - Hrvatima.<ref> tekst izvorno objavljen u časopisu Hrvatsko kolo, knj. XIII, 1932., 41-50.; usp. "Simpozij o Evliji Čelebiju", Marta Andrić, Scrinia Slavonica, Vol.12 No.1 Rujan 2012. »Politički utjecaji i naša vjersko-prosvjetna i imovinska uprava«, Muslimanska svijest (Sarajevo), 18. VI. 1936., citat prema Zlatko Hasanbegović, »Spahina« Islamska vjerska zajednica. Između obnove vakufske autonomije i stranačkog nadzora 1935.-1938., citat na str. 501) U Sarajevskoj "Muslimanskoj svijesti" možemo 1936. godine naći, gdje se čitatelje poziva sljedećim riječima: "Danas stojimo pred izborima za visoke vjerske predstavnike ...najuljudnije molimo one koji će izbore provoditi, da ne padaju u staru pogrešku, da u ove izbore ne miješaju, makar sasvim posredno politiku. Mi kao osvjedočeni hrvatski nacionalisti, iako se aktivno zanimamo politikom, molimo sve, koji će u ovom pogledu imati utjecaja, da se konačno odluče protiv političkog mešetarenja našom vjerskom zajednicom. Konačno je vrijeme, da uvidimo, da su u vjerskoj upravi potrebni mir, staloženost i sposobnost, da bi mogla poći naprijed."<ref> »Politički utjecaji i naša vjersko-prosvjetna i imovinska uprava«, Muslimanska svijest (Sarajevo), 18. VI. 1936., citat prema Zlatko Hasanbegović, »Spahina« Islamska vjerska zajednica. Između obnove vakufske autonomije i stranačkog nadzora 1935.-1938., citat na str. 501)