section_heading: Vinčanska kultura
paragraph_text: Kulture brončanog doba se počinju javljati na tlu Srbije oko 1900. godine pr. Kr. i to na području Banata (moriška), Srijema (vinkovačka), sjeverozapadne Srbije (Belotić-Bela Crkva) i južnog Pomoravlja (Bubanj-Hum III-Slatina). Njihov mirni život je poremećen oko 1425. godine pr. Kr., kada sa sjevera nadire nova kultura (kultura grobnih humki) s brončanim oružjem (mačevi, sjekire, bodeži), što dovodi do pokretanja naroda, koja su doprla i do Egipta. Između 1200. godine pr. Kr. i 1000. godine pr. Kr., na prostoru Kosova, Pomoravlja, Bačke i Banata, postoje ljudske zajednice koje imaju ista naselja, posuđe, oblik sahranjivanja, bave se uzgajanjem ječma i pšenice, uzgajaju goveda, svinje i konje, a rjeđe koze i ovce. Krajem drugog i početkom prvog tisućljeća pr. Kr. (razdoblje od 1125. godine pr. Kr. do 750. godine pr. Kr.), dolazi do nastanka željeznog doba i formiranja prvih etničkih zajednica na Balkanskom poluotoku (Dardanaca, Tribala, Ilira i Tračana). Za željezno doba je vezan i dolazak Trako-kimeraca oko 725. godine pr. Kr. iz Kavkasko-pontskih predjela, koji sa sobom donose svoje željezno oružje i nakit. Tijekom sljedeća dva stoljeća dolazi do formiranja etničkog razgraničenja među plemenima na Balkanu, počinje se razvijati razmjena dobara (o čemu svjedoče luksuzni helenski predmeti pronađeni na ovom prostoru), a arheološka istraživanja ukazuju i na procese helenizacije Tribala i Dardanaca, dok se iz povijesnih izvora zna da su između 300. godine pr. Kr. i 100. godine pr. Kr. vodili ratove s makedonskim kraljevima.