section_heading: Šljaka i pepeo
paragraph_text: 250px|mini|desno|TE Tuzla iz helikoptera s okolnim selima 26. listopada 2006. Radi proizvodnje električne energije godišnje termoelektrane potroši oko 3,3 milijuna tona(boš.) Tuzlarije Centar za istraživačko novinarstvo: ''Šljakište Termoelektrane Tuzla sadrži teške metale. Život na otrovnoj zemlji'', 5. veljače 2015. (pristupljeno 24. studenoga 2017.) do 4 milijuna tona ugljena(boš.) N1 BA Nataša Tadić: Vapaj mještana Divkovića: Ovdje će biti kao u Černobilu, 26. studenoga 2016. (pristupljeno 3. prosinca 2017.) čijim izgaranjem nastaje do 1,000.000 kubika šljake. Pri izgaranju ugljena termoelekrana u atmosferu ispusti 50.000 tona sumpor dioksida. O odsumporavanju se govori, ali ne poduzima gotovo ništa, jer po izgledu stvari svi osim pogođenih stanovnika stavili su dobit ispred zdravlja. Tek su mali pomaci, ali nedovoljni. Termoelektrana odlaže šljaku u obližnjim naseljima. Šljakišta su u pet naselja - Plane, Drežnik, Jezero, Divkovići I, Divkovići II kod Bukinja, sve bivša poljoprivredna dobra koja je TE otkupila od seljana. Na površini od 250 hektara (kao 330 nogometnih stadiona), odložila je više od 30 milijuna kubika šljake. Svi lokaliteti napunjeni su šljakom, pa jedina lokacija Divkovići II od 68 ha, koja je trebala biti korištena do kraja 2015. godine. Četiri su šljakišta zatvorena. Šljaku nastalu izgaranjem ugljena miješa se s vodom i kroz cijevi odvode na deponij (šljakište). Na šljakištima se stvara otvorena površina mulja i blata. Sadrži teške metale. Stručnjaci su utvrdili visoku koncentraciju nikla, kroma, arsena i drugih po život opasnih metala u vodi, zraku i zemljištu na šljakištima i u njihovoj blizini. Ljeti isparava dio površinske tekućine i stvara se pepeo kojeg vjetar raznosi. Kad zapuše vjetar po sasušenoj zemlji, nastaju prave male pješčane oluje. Mještani Bukinja i ponaosob zaseoka Divkovića trpe zbog zagađena zraka, zemlje i vode, šljakišta i visokih dimnjaka pored kuća. Rublje ne smiju sušiti vani, a hranjenje izvan kuće ne dolazi u obzir. Neupućeni mještani na mjestima nekadašnjih deponija šljake i pepela, punoj otrovnih metala, sade krompir, kukuruz, luk te druge žitarice i povrće. Zemlji saniranoj tek pretankim slojem zemlje višegodišnje oranje izvuklo je na površinu slojeve šljake pomiješane sa zemljom čime je povećan rizik ulaska otrova u prehrambeni lanac. Stanovnici žive na otrovanoj zemlji i brojne su smrti od raka. Druge otpadne tekućine termoelektrana ispušta u rijeku Jalu, time i u Spreču čija je pritoka. Neupućeni mještani vodama ovih rijeka navodnjava svoja poljoprivredna dobra.