section_heading: Državno uređenje u doba Rimske republike
paragraph_text: Nakon progona posljednjeg kralja na čelo države su došla dvojica konzula. Birali su se iz redova patricija, a obnašali su vlast godinu dana. Potom su birani novi konzuli, a stari su postali doživotni članovi senata. Konzuli su sazivali senat i skupštinu, presjedali im i brinuli se za provođenje njihovih zaključaka, a tijekom rata bili su zapovjednici vojske. Konzulima je bio podređen isprva samo jedan pretor, a kasnije dvojica koji su obnašali sudsku vlast. Narodna skupština je donosila zakone i birala državne činovnike. Vrhovna vlast je i dalje bila u rukama senata jer su senatori potvrđivali odluke skupštine, vodili vanjsku politiku, brinuli se o financijama, nadzirali rad državnih službenika te stvarali prijedloge zakona koje je skupština trebala samo načelno odobriti. Kada je državi prijetila velika opasnost, birao se diktator. Konzuli bi tada odstupili s položaja i sva je vlast na šest mjeseci predavana u ruke jednog čovjeka. S vremenom su diktatori povećavali moć te su vlast zadržavali i dulje od šest mjeseci. mini|250px|Rimska Republika oko 44. pr. Kr.