section_heading: Kvalija
paragraph_text: Problem objašnjavanja introspektivnog, subjektivnog aspekta mentalnih stanja i svijest uopće u izrazima objektivne neuroznanosti se zove objasnidbeni jaz.<ref>Joseph Levine, Materialism and Qualia: The Explanatory Gap, in: Pacific Philosophical Quarterly, vol. 64, no. 4, October, 1983, 354–361 Postoje nekoliko pogleda o prirodi toga jaza između suvremenih filozofa uma. David Chalmers i rani Frank Jackson interpretiraju jaz kao ontološki u svojoj prirodi tj. tvrde da kvalije nikad ne mogu biti objašnjene jer je fizikalizam netočan. Postoje dvije odvojene kategorije i jedna ne može biti reducirana na drugu.<ref>Jackson, F. (1986) "What Mary didn't Know", Journal of Philosophy, 83, 5, pp. 291–295. Alternativno stajalište je zauzeto od filozofa kao Thomas Nagel i Colin McGinn. Prema njima jaz je zapravo epistemološke prirode. Za Nagela znanost još nije u stanju objasniti subjektivno iskustvo jer još nije došla na razinu ili dobila vrstu potrebnog znanja. Nismo još ni u stanju formulirati problem koherentno. Za McGinna u drugu ruku problem je u trajnim i inherentnim biološkim ograničenjima. Nismo u stanju objasniti jaz jer je područje subjektivnih iskustva nama kognitivno zatvoreno u istom smislu kao kvantna mehanika slonovima.<ref>McGinn, C. "Can the Mind-Body Problem Be Solved", Mind, New Series, Volume 98, Issue 391, pp. 349–366. a (online)  Ostali filozofi eliminiraju jaz kao puki semantički problem.