section_heading: Spomenici i znamenitosti
paragraph_text: KRIŽARICE Blagdan Uzašašća Gospodinova u Hrvatskoj tradicijskoj kulturnoj baštini karakteriziraju spasovski ophodi, zvani križarice. Križarski proljetni ophodi ostatak su nekadašnjih spasovskih procesija koje je Katolička Crkva s vremenom napustila. Križarice čini skupina djevojčica (10 ili 15), dječak koji nosi križ, nekoliko dječaka koji sakupljaju darove – prosjaci. Križarice su išle po selu dva puta godišnje i to na Krstovu nedjelju (prva nedjelja prije Spasova) i na Spasovo. Prvi je išao dječak koji je nosio križ nakičen cvijećem, a iza njega su išle križarice dvije po dvije. Ulaze samo u dvorišta čije su kapije otvorene. U dvorištu se uhvate za ruke u kolo i koračaju u ritmu u lijevu stranu. U sredini kola stoji dječak koji drži križ i podiže ga kada se pjeva „ Križ se odiže“. Nakon završenog obreda prosjaci dobivaju darove, a onda svi pjevajući izlaze iz dvorišta te idu dalje selom. Prvo je s križaricama išao gajdaš koji im je svirao kola, ali ga vrlo brzo zamjenjuju grupe tamburaša. Križarice su oblačile najljepše ruho odraslih djevojaka. Oblačile su svilene suknje, oplečak izvezen zlatom, ćošak sa zlatom ili svileni čošak, a na vratu i prsima su imali po nekoliko struka malih i velikih dukata. Glava je počešljana i uređena kao kod odraslih djevojaka i nakićena najljepšim cvijećem. Poslije ophoda u kući glave križarice, njezina majka priprema večeru. Večera se pripravlja od darova koje su sakupili prosjaci. Dok se večera priprema, križarice odlaze svojim kućma i presvlače se u svagdanje ruho. Polije toga se vračaju na večeru, a iza večere igraju razne igre. Ako gajdaš, tj. tamburaši ostanu na večeri znali su nakon objeda zasvirati pa su se križarice zajedno s prosjacima okušale u igranju šokačkog kola.