section_heading: 2004.
paragraph_text: Spirit je na Mars sletio 4. siječnja 2004. u predio kratera Gusev. Robot se spustio na Mars u 04:35 sati po GMT-ju nakon što mu je trebalo šest minuta da prođe atmosferu Marsa.<ref> Prvu sliku u boji snimio je 6. siječnja iste godine. NASA je očekivala da će rover raditi samo 90 dana, uz prijeđenu udaljenost od 600 m. Međutim, rover je nastavio raditi čak 7 godina i pritom prijeći 7,7&nbsp;km. Dne 21. siječnja 2004. (sol 17) Spirit je naglo prestao komunicirati s kontrolom misije. Sutradan je rover uputio zvučni signal od 7,8 bit/s, potvrdivši da je primio prijenos sa Zemlje, ali naznačavajući da je u kvaru. Na naredbe bi odgovarao samo isprekidano. Ovo je opisano kao vrlo ozbiljna anomalija, ali potencijalno nadoknadiva ako se radi o pitanju programske podrške ili memorije, a ne ozbiljnom greškom sklopovlja. Spiritu je bilo naređeno da šalje inženjerske podatke, a 23. siječnja poslao je nekoliko kratkih sporih poruka prije nego što je napokon poslao 73 megabita putem X opsega na Mars Odyssey. Greška je ispravljena 6. veljače. Za prvo namjerno brušenje stijene na Marsu, ekipa rovera Spirit odabrala je stijenu koja se zove "Adirondack". Da bi došao tamo, rover se okrenuo za 40 stupnjeva u kratkim lukovima, ukupno 95 cm. Zatim se okrenuo prema mjestu stijene i odvezao se četiri kratka poteza ravno, ukupno 1,9 m. Adirondack je izabran preko druge stijene nazvane "Sashimi", koja je bila bliže roveru, jer je površina Adirondacka bila glađa, što je činilo prikladnijom za alat za abraziju stijena ("RAT").<ref> Dne 5. ožujka 2004. NASA je objavila da je Spirit pronašao tragove vode na Marsu u stijeni nazvanoj "Humphrey". 7. ožujka rover je postao prvo svemirsko vozilo koje je uslikalo Zemlju s nekog drugog planeta. Dne 11. ožujka rover je došao do ruba kratera Bonneville. Spirit je vozio izravno iz kratera Bonneville do brda Columbia. Stazu su inženjeri izravno kontrolirali samo kada je bilo teško kretati se terenom; inače se rover vozio u autonomnom načinu rada. Na sol 159, Spirit je postigao prvi od mnogih ciljeva u podnožju brda Columbia, nazvanog West Spur. Unutar jedne šupljine, pronađena je stijena koja sadrži hematit, a ona se jedino može napraviti u doticaju s vodom. Kako se proizvedena energija iz solarnih panela smanjivala zbog zalazećeg sunca i prašine, uveden je način dubokog mirovanja. U ovom načinu rover je potpuno isključen tijekom noći kako bi se uštedjela energija, čak i pod cijenu zakazivanja instrumenata. Ruta je odabrana tako da ploče rovera mogu biti što je više moguće nagnute prema zimskom suncu.