section_heading: Proces analize sadržaja
paragraph_text: U svojim počecima, koristeći prve novine na kraju 19. stoljeća, analiza je rađena ručno, mjerenjem broja linija i količini prostora dana predmetu. S razvojem zajedničkih računalnih objekata kao što su osobna računala, popularnost računalnih metoda temeljenih na analizi je u rastu. Odgovore na otvorena pitanja, novinski članci, manifestacije političkih stranaka, medicinske evidencije ili sustavna motrenja u eksperimentima mogu biti objekti sustavnoj analizi tekstualnih podataka. Imajući sadržaje komunikacije dostupne u strojno čitljivom obliku, ulaz je analiziran za frekvencije i kodiran u kategorije za kreiranje zaključaka. Philip Robert Weber je zapazio: "Da bi kreirao valjan zaključak iz teksta, važno je da postupak klasifikacije bude pouzdan u smislu da bude dosljedan: 'Razni ljudi bi trebali kodirati isti tekst na isti način.' " Još je jedna razlika između manifesta sadržaja (komunikacija) i njegovog skrivenog značenja. “Manifest“ opisuje što je definitivno napisano (od strane autora ili govornika), dok latentno značenje opisuje što je autor želio reći odnosno napisati. Analize sadržaja mogu biti primijenjene samo na manifestni sadržaj; riječi, rečenice ili sami tekstovi.