section_heading: Kolektiv rijeke Combahee
paragraph_text: Kao socijalistička crnačka feministička organizacija, kolektiv je naglasio intersekcionalnost rasnog, rodnog, heteroseksističkog i klasnog ugnjetavanja u životima Afroamerikanaca i drugih žena drugih rasa. Kao i druge crnačke feminističke organizacije u to vrijeme, Combahee je artikulirao "mnoge zabrinutosti svojstvenih crnkinjama, od bijesa prema crncima zbog ljubavnih veza i brakova s bijelim ženama, do unutarnjeg sukoba oko boje kože, teksture kose i crta lica, do razlika između pokretljivosti bijelih i crnih žena ... također napadajući mit o crnom matrijarhu i stereotipnim prikazima crnačkih žena u popularnoj kulturi."<ref>Hine, Darlene Clark; Hine, William C., and Stanley Harold, "The African-American Odyssey" (Upper Saddle River: Prentice Hall, 2003), 2nd edition. 594–595. Kolektiv je također radio na pitanjima poput "reproduktivnih prava, silovanja, reforme zatvora, zloporabe sterilizacije, nasilja nad ženama, zdravstvene zaštite i rasizma u pokretu bijelih žena".<ref>Guy-Sheftall, Beverly, ed. Words of Fire: An Anthology of African-Feminist Thought (New York: The New Press, 1995). 65. Namjerno je strukturiran tako da izbjegava hijerarhiju i daje članovima osjećaj jednakosti; Smith je ovu strukturu navela kao ključnu za osiguravanje opstanka crnog feminizma "kao radikalnog pokreta".<ref>Smith, Barbara, "Memorandum to Retreat Participants," folder 12, "Black Feminist Retreats: Fourth Retreat," 1975, Barbara Smith Papers. Članovi Combaheea organizirali su rasprave kako bi razgovarali o pitanjima u Izjavi Kolektiva rijeke Combahee, načinima kako uklopiti crni feminizam u svijest crnih žena i bitnim pitanjima u vlastitim zajednicama. No, organizacija je izgubila zamah jer su razgovori o lezbijstvu i obrazovnom napretku otuđili neke članove. Kao rezultat sukoba oko vodstva i loših međuljudskih odnosa, članstvo Combaheeja je opalo. Posljednji sastanak bio je u veljači