section_heading: Hidrologija
paragraph_text: Šurabil se hidrološki tradicionalno klasificira pod kaspijski slijev, a uži slijev sa Šurabilom u žarištu obuhvaća usko područje od oko 25 km² i proteže se oko 18 km prema brdskom jugu. Granični sljevovi uključuju porječje Ardabil-Ruda (uključujući slijev umjetnog jezera Pilas-e Sahran-Gola) na istoku, te porječje Baleklu-Čaja na zapadu s kojim je najviše hidrogeološki povezan. Obje navedene rijeke pritoci su Karasua koji se preko Arasa i Kure nadovezuje na Kaspijsko jezero. Nadmorska visina na području jezerskog slijeva kreće se od 1365 do najviše 1830 m na južnom brdskom lancu, a njime prevladava sredozemna klima (<tt>Csa</tt>) s prosječnom godišnjom količinom padalina od 300 mm. Prosječna temperatura zraka kreće se od najmanje −7,9°C tijekom siječnja do najviših 25°C u srpnju. Tijekom najhladnijih zima površina jezera zaleđena je od prosinca do ožujka. Šurabil je do 2000-ih godina bio jedno od devet jezera s najvišim stupnjem saliniteta i njegove obale bile su prekrivene debelim naslagama soli (uglavnom CaCO<sub>3</sub> i MgCO<sub>3</sub>) koje je lokalno stanovništvo koristilo u terapeutske svrhe. Međutim, izgradnjom kanala kojim je povezan sa slatkovodnim Baleklu-Čajom, njegove limnološke osobine bitno su promijenjene. Usporedno istraživanje kakvoće vode iz 2009. u odnosu na 1999. godinu pokazala su smanjenje ukupne otopljene tvari bikarbonata (HCO<sub>3</sub>) s 5,5 na 3,5 mEq/L, kalcija (Cl) 95 na 3,1, natrija (Na) 109 na 7,1, magnezija (Mg) 35,5 na 2,2, te sulfata (SO<sub>4</sub>) 71 na 3,5 mEq/L. Najveća prirodna dubina zbog navodnjavanja Baleklu-Čaja povećana je s 8,07 na 10 m, a zapremnina na maksimalnih 14 milijuna m³. Vrijednosti pH kreću se iznad 7,0, a tlo sadrži 3,0-12 % organskog materijala. Na jezeru je izmjereno prirodno ionizirajuće zračenje od prosječno 331 μSv/h (min. 120; maks. 707 μSv/h).