section_heading: Povijest
paragraph_text: Na nadbiskupskoj stolici sjedio je i znameniti hrvatski znanstvenik i teolog Markantun de Dominis (1602. – 1616.), koji je došao u sukob s papom i splitskih klerom pa je napustio službu i grad 1616. godine. Za obnovu crkvenoga života u Splitu i Dalmaciji najviše je učinio nadbiskup Stjepan I. Cosmi (1678. – 1707.) koji je, 1700. godine, u Splitu osnovao Nadbiskupsko sjemenište, a posvetio je i brigu očuvanju glagoljskoga bogoslužja.<ref>Kovačić, Slavko: Salonitansko-splitska Crkva, povijesni pregled, str. 14. Godine 1701. pomogao je osnivanje Ilirske akademije, a izdao je i Nauk krstjanski kratak složen (1708.). Uz to, doveo je u Split isusovce i kapucine.<ref>Stjepan Cosmi - Hrvatski biografski leksikon Njegov nasljednik na splitskoj nadbiskupskoj stolici i bivši trogirski biskup Stjepan Cuppili (1708. – 1720.) nastavio je poticati rad na čuvanju i poticanju hrvatskog jezika i rad Ilirske akademije, koja je bila ključna za obrazovanje glagoljaškoga klera. U promicanju glagoljice istaknuo se i nadbiskup Pacifik Bizza (1746. – 1756.), koji je osnovao glagoljaško sjemenište u Priku kod Omiša.