section_heading: Bosna i Srbija
paragraph_text: U takvu su predodžbu bili uključeni i podaci o političkoj pripadnosti Bosne u početku njezine povijesti. Porfirogenetu je, kako je istaknuto, "zemljica Bosna" u sredini 10. stoljeća u sastavu Srbije. Slična je i prostorno-politička predodžba o kontinentalnom zaleđu u popa Dukljanina, odnosno Grgura Barskoga, dva stoljeća poslije. U sredini 12. stoljeća dukljanski kroničar Primorju (lat. Maritima), koje dijeli na Bijelu i Crvenu Hrvatsku, suprotstavlja Srbiju ili Zagorje (Surbia, Transmontana), sastavljenu od Bosne i Raske.<ref>Sisic, Letopis, 307; Mosin, Ljetopis, 54-55; takvu podjelu prenosi i Hrvatska kronika (Mo`sin, na i. mj.). U takvom su misaonom ozračju i papinske bule potkraj 12. i u prvoj polovici 13. stolječa, sadržaj kojih se očigledno temeljio na dubrovačkim obavijestima, poistovjećuju Srbiju s Bosnom (lat. regnum Servilie, quod est Bosna).<ref>CD II, 206-208, 28.III.1187; 226-229, 2l.VI.1188; III, 274-276, 24.VII.1227; IV, 54-55, 26.III.1238; usp. i uvjerljivo tumacenje tih izricaja u: Draganovic 1942, 730-733. U čašu kad nastaju te papinske bule, u razdoblju bana Kulina i Mateja Ninoslava, Bosna, razumije se, nije bila sastavnim dijelom Srbije, ali su reminiscencije na njezinu prvobitnu političku pripadnost još u prvoj polovici 13. stoljeća bile veoma jake, prije svega u gradovima (Bar, Dubrovnik).