section_heading: Obred krunidbe krunom sv. Stjepana
paragraph_text: Sami obredi krunjenja nikada nisu bili određeni zakonom nego su se odvijali prema običajnom pravu. Krunidba je u početku bila isključivo crkveni čin, ali je malo pomalo sve više dobivala svjetovni, ustavnopravni značaj. Ugarsko-hrvatski kraljevi do Ferdinanda I. krunili su se u Stolnom Biogradu, od Ferdinanda I. u Požunu, a od kraja 18. stoljeća u Budimu. Pravo krunjenja kralja neosporno je imao ugarski primas ostrogonski nadbiskup. Ako bi nadbiskupska stolica bila upražnjena ili nadbiskup bio spriječen, krunidbu je mogao obaviti i neki drugi nadbiskup ili biskup. Od krunidbe Josipa I. 1687. krunu je zajedno s ugarskim primasom na glavu novoga kralja stavljao i palatin kao predstavnik naroda.