section_heading: Životopis
paragraph_text: Rodio se u Zagrebu, kao drugo od sedmero djece, od oca Augusta, poznatog starčevićanca, i majke Kornelije rođ. Senk. Školovao se u Zagrebu na Prvoj realnoj gimnaziji.<ref>Mathematical Communications B. Pavković: Rudolf Cesarec znanstvenik i pedagog, Vol.1 No.1 Lipanj 1996., str. 67 (pristupljeno 25. kolovoza 2017.) Na Mudroslovnom fakultetu u Zagrebu diplomirao 1916. (kod Vladimira Varićaka i Jurja Majcena), doktorirao 1927. (disertacija Teorija Euklidovih, Riemannovih, Weylovih i Eddingtonovih prostora)<ref>Mathematical Communications B. Pavković: Rudolf Cesarec znanstvenik i pedagog, Vol.1 No.1 Lipanj 1996., str. 67-68 (pristupljeno 25. kolovoza 2017.) i zaposlio se 1929., redoviti profesor od 1935. i radio do 1946. godine. Predstojnik Geometrijskog zavoda do 1945., a Matematičkog od 1942. do 1944. godine. Cesarčev znanstveni interes bila je neneeuklidska geometrija zasnovana na apsolutnom jednoplošnom hiperboloidu, diferencijalna geometrija, i teorijom algebarskih krivulja u ravnini u projektivnoj geometriji. Uveo je pojam ortogona (višekuta s pravim ili gotovo pravim kutovima) u hiperboličku planimetriju (hiperboloidna planimetrija). Najvažniji rad Rudolfa Cesareca je Analitička geometrija linearnog i kvadratnog područja iz 1957. godine.Proleksis enciklopedija Cesarec, Rudolf. LZMK (pristupljeno 25. kolovoza 2017.) Udžbenik Projektivna geometrija ostao je u rukopisu.<ref>Mathematical Communications B. Pavković: Rudolf Cesarec znanstvenik i pedagog, Vol.1 No.1 Lipanj 1996., str. 76 (pristupljeno 25. kolovoza 2017.) Profesor Rudolf Cesarec zastupao je Nezavisnu Državu Hrvatsku na kongresu matematičara održanom 1942. u Rimu.<ref>Knjižnica FOI Vijesti. Bilogora, Bjelovar, 14. studena 1942., broj 76, godina II., str.1 (pristupljeno 25. kolovoza 2017.)