section_heading: Povijest
paragraph_text: thumb|300px|Plan rimske bazilike u Šipragama, 5. stoljeće<br/>A - Predvorje (13,9 x 4,09 m)<br /> B — Glavna soba (12,38 x 8,30 m)<br /> C — Srednja soba (12,38 x 3,95 m)<br /> D — Apsida<br /> a — Prozor<br /> C — Vrata (širina 1,90 m)<br /> D — Vrata (širina 1,20 m)<br /> e — Zazidana vrata<br /> b, h — Ložište<br /> I — Konzola<br /> k — Kostur čovjeka Arheološka istraživanja dokazuju da je na ovom lokalitetu postojalo rimsko naselje (još u VI. stoljeću; vjerojatno i prije), a sedreni stećci svjedoče o bogumilskoj naseobini (najkasnije) iz 12. stoljeća.Radimsky V. (1892): Ostanci rimskih naseobina u Šipragi i Podbrgju, za tim starobosanski stećci u Šipragi i uz Vrbanju u Bosni. Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu, Godina IV, Knjiga I: 75-80.<ref>Richter E. (1905): II. Historička i politička geografija. Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu, Godina XVI, Knjiga 1: 275-321. Stećci su bili pri ušću pritoke Crkvenice u Vrbanju (uz sāme obale rijeka). Pedesetih i šezdestih godina XX. stoljeća, izrezani su i ugrađeni (moguće je – zbog vjerovanja u legendu o njihovoj "čudotvornosti") u zidove okolnih kuća ili drugih objekata. Jedan od najbolje sačuvanih stećaka danas je potopljen u koritu Vrbanje, neposredno uz primarnu lokaciju.