paragraph_text: Maestral (tal. maestrale od lat. [ventus] magistralis: glavni vjetar) je stalni vlažni ljetni vjetar umjerene jačine (najčešće od 5 do 8 m/s - od 18 do 30 km/h), koji na hrvatskoj obali Jadrana puše iz sjeverozapadnog i zapadnoga smjera. Na istočnoj obali Jadrana postoje tri naziva vjetra koji na otvorenom moru (gdje nema utjecaja konfiguracije terena) puše sa sjeverozapada. Ti nazivi su maestral, zmorac i imbat.<ref> maestral, "Joško Bozanić", Studia Mediterrranea, Filozofski fakulet u Splitu 2011. Prati lijepo vrijeme i ublažuje ljetnu sparinu. Ljeti najčešće počinje puhati između 8 i 9 sati, najjače oko 14 sati, a prestaje oko 18 sati ili najkasnije pri zalazu Sunca. Rijetko, kod iznimno jakih maestrala prestanak zna trajati do kasno u noć. Povoljan je vjetar za jedrenje. Mjesni su nazivi za maestral: maistral, maištral, magistral, maistro, mištral, maeštral, mestral. Rasprave o tome da li su maestral i zmorac sinonimi traju već duže vremena;<ref> maestral, "Vrijeme i klima Hrvatskog jadrana", Geofizičkog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu<ref> maestral,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2018. općeprihvaćeno je mišljenje da je maestral vjetar koji je nastao zbog superponiranja strujanja zmorca i stalnog sjeverozapadnog vjetra, te da se u potpunosti podudaraju u smjeru.<ref> Makjanić, B. 1958,  "Obalni sistem cirkulacije u dnevnom periodu: prilog matematičkoj teoriji i analiza pojava u primorju Jugoslavije.", Doktorska disertacija, PMF, Sveučilište u Zagrebu, 146 str. 1958.<ref> Poje, D. 1995., "O nazivlju vjetrova na Jadranu", Hrvatski meteorološki časopis, 30, 5-562.<ref> Penzar, N. 1996, "Meteorologija za korisnike", Školska knjiga i Hrvatsko meteorološko društvo, Zagreb, L7-43.<ref> Gelo, B. 2000, "Opća i prometna meteorologija", Udžbenici Sveučilišta u Rijeci, Hinus, Zagreb, 520 str Pisani izvori spominju maestral ili maistro tek od 18. stoljeća; prije se upotrebljavala riječ zmorac, koja se spominje na Krku već 1426. godine u glagoljaškim tekstovima. Ovaj slučaj ima svoju analogiju na drugoj strani ruže vjetrova; slične polemike se vode i o kopnenjaku i burinu.