paragraph_text: Po njem je nazvan prizemni sloj Zemljine atmosfere, najviše 100 kilometara (Prandtlov sloj), u kojem brzina vjetra gotovo pravilno raste s visinom po logaritamskom, odnosno eksponencijalnom odnosu; Prandtlov faktor međudjelovanja među krilima zrakoplova dvokrilaca; Prandtlov odnos: <math> v_1 \cdot v_2 = c_{kr}^2 </math>, brzina strujanja v<sub>1</sub> (tijela koje se giba) i v<sub>2</sub> (fluida), uz graničnu kritičnu brzinu c<sub>kr</sub>; Prandtlova polara, polara induciranog otpora tijela koje se giba kroz fluid izazvana uzgonom koji je posljedica oblika površine tijela u gibanju, i tako dalje. Postavio je jednadžbe za laminarni granični sloj ravninskoga stacionarnog strujanja (Prandtlove jednadžbe). Usavršio je i Pitotovu cijev (danas se naziva i Prandtl-Pitotova cijev), koja služi za precizno mjerenje brzina i većih od brzine zvuka.<ref> Prandtl, Ludwig, "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2018.