section_heading: Otpor zraka
paragraph_text: Sila otpora dobro stabilizirane bombe djeluje u pravcu njene osi, ali je po smjeru suprotna njezinoj brzini na putanji. Usporavanje J, koje ona prouzrokuje, dobiva se kada se sila otopra podijeli s masom bombe: <math>J=\frac{R}{m}</math>. Ako se masa predstavi težinom <math>p=mg</math>, tj. <math>J=c_x\frac{S}{p}\frac{g\rho}{2}\upsilon^2</math> videći da se na smanjenje usporenja otopra poovoljno utječe poprečno opterećenje <math>\frac{p}{S}</math>, koje ulazi u gornji izraz svojom obratnom vrijednošću. Poprečno opterećenje kod bombi je mahom veliko — od 1500 kod malih do 6000 kp/m<sup>2</sup>, pa i više kod velikih. Iz toga proizlazi da velike i vitke bombe mogu i pored eventualno nepovoljnijeg c<sub>x</sub> imati dobre balističke osobine. mini|Usporedni dijagram balističkih karakteristika bombi (Ako bomba ima poprečno opterećenje p/D<sup>2</sup> 3000 kp/m i aerodinamički koeficijent otpora c<sub>x</sub> = 0,2 pronaći presjek ordinate 3·10<sup>3</sup> s kosom linijom 0,20. Na ljestvicama lijevo i desno od presjeka može se pročitati da bomba ima balistički koeficijent C = 0,26, karakteristično vrijeme pada 20,4 s i graničnu brzinu V<sub>gt</sub> = 365 m/s) Balistički, usporavanje zbog otpora izražava se ekvivalentno kao: <math>J=C\cdot H(H_O - y)\cdot F (\upsilon)</math>, gdje C označava balistički koeficijent projektila, H (H<sub>O</sub> — y) odnos gustoće zraka na visini (visina otpuštanja H<sub>O</sub> manje visina pada y) prema gustoći pri zemlji, a F(ν) takozvani zakon otpora, tj. zavisnost po kojoj se pretpostavlja da brzina utječe na veličinu otpora. Balistički koeficijent je za razliku od c<sub>x</sub> stalna karakteristika projektila koja se izvodi kao <math>C= 1000 \cdot i \cdot \frac{D^2}{p}</math> gdje je D najveći promjer koji, u vezi s težinom p, predstavlja mjeru poprečnog opterećenja, a i tzv. koeficijent oblika. Balistički zakoni otpora <math>F(\upsilon)= k (\upsilon) \upsilon^2</math>određivani su pokusnima gađanjem na određena zrna, te k(ν) u njima predstavlja ekvivalent aerodinamičkom koeficijentu otpora dotičnog zrna s jednakom već spomenutom zavisnošću od brzine. Strogo uzevši svaki takav zakon važi samo za ono zrno za koje je uspostavljen, tj. za tzv. etalon. Ako se želi upotrijebiti za neko drugo zrno, u ovom slučaju za određenu bombu, onda se u balistički koeficijent mora uvesti gornja ispravka za različiti oblik i.