section_heading: Dramalj između dva svjetska rata
paragraph_text: Kada ne bi bilo zidarskog posla, muškarci bi se uključivali i u poljoprivredne radove koje su ljeti uglavnom obavljale žene, stariji ljudi i odraslija djeca. Sijale su pšenicu, ječam, kukuruz, proso, krumpir i ostale povrtlarske kulture, te vinovu lozu i smokve. Nakon završene osnovne škole, djeca su uglavnom kretala stopama svojih roditelja. U Dramlju se moglo učiti stručne zanate. Mlađi su imali priliku (ako su bili imućni) i pohađati Građansku školu u Crikvenici, Senju, Krku ili Gospiću. Kada je Dramalj, kao i cijeli svijet, zahvatila svjetska ekonomska kriza, većina zidara ostala je bez posla. Crikvenica je tada, najvjerojatnije po uzoru na New Deal, počela uvoditi javne radove. Zarađeno se nije plaćalo novcem, već kukuruzom. Tako je nastala cesta koju su zvali "kukuruzna cesta", a danas je to ulica Milovana Muževića, glavna i najduža dramaljska ulica koja Dramalj povezuje s Crikvenicom.