section_heading: Nakon rata
paragraph_text: Ratno brodovlje bivše Jugoslavije uključeno je u pitanje sukcesije država nasljednica, no tijekom veljače 1996. godine, Republika Hrvatska izjavljuje kako odustaje od podjele bivše flote, koja je u to doba smještena u Boki kotorskoj.<ref>Švel, Boris (2000.) [http://hrcak.srce.hr/file/4881 "Mogući smjerovi razvoja flotnih snaga HRM između 2000. i 2015."] Polemos 3 (2000.) 1: 69-85, str. 73. Jugoslavenska podmornica Soča, tijekom rata zarobljena na remontu u Splitu, preinačena je i konačno uvedena u službu u rujnu 1996. pod imenom P-01 Velebit. Godine 1997. planirana je izgradnja korvete po modularnom načelu, deplasmana do dvije tisuće tona, pod radnim nazivom „Hrvatski ratni brod za 21. stoljeće“ te obalne podmornice od 400 do 500 tona, no do ostvarivanja ovih planova nije došlo.<ref>Denis Krnić, "Kotromanović najavio izgradnju pet brodova za Obalnu stražu i odbacio mogućnost da se Lora vrati Gradu", Slobodna Dalmacija, 27. veljače 2013. Godine 2001. u Kraljevici je kao dio klase Kralj porinuta raketna topovnjača Kralj Dmitar Zvonimir. Zvonimir je dugo bio nedovršenog naoružanja. Pod zapovjednikom kontraadmiralom Zdravkom Kardumom (2002. – 2007.) HRM je imala podosta problema s ispravnošću i održavanjem brodovlja.<ref>Eduard Šoštarić, "HRM nema nijedan ispravni brod", objavljeno u Nacionalu br. 460, 7. rujna 2004., pristupljeno 17. listopada 2015. Američki radari Enhanced Peregrine nabavljeni su 2003./04. godine kako bi se uspostavio radarski nadzor Jadrana, no nikako nisu stavljeni u funkciju.dipl.ing. Vili Kezić, "Radarska lutanja - Falcon do Enhanced Peregrine i natrag", Obris.org, 23. siječnja 2015. Dugoročnim planom razvoja obrambenog sustava 2006. – 2015. otpisana je jedina hrvatska podmornica Velebit. Kako je 2007. u sklopu HRM osnovana Obalna straža, prepušten joj je dio plovila i osoblja. HRM je 2008. u sklopu "offset" sporazuma s Finskom prilikom kupnje borbenih oklopnih vozila Patria AMV za simboličnu cijenu kupila dvije raketne topovnjače klase Helsinki, te ih je imenovala Dubrovnik (42) i Vukovar (41). Nakon toga, Ministarstvo obrane na čelu s Brankom Vukelićem je razmatralo prodaju raketnih topovnjača Zvonimir i Krešimir Gruziji tijekom rata s Rusijom, od čega se odustalo.<ref>Denis Krnić, "Moskva stopirala prodaju ‘Petra Krešimira’ Gruziji", Slobodna Dalmacija, Objavljeno 28.08.2008. Iste 2008. Vijeće za obranu, nakon velike cijene koju je proizvođač zatražio, donijelo je odluku o odustajanju od remontiranja uskladištenih raketa RBS-15 koje čine glavno i najmoćnije oružje HRM-a te, zapravo, njihovom otpisu.Igor Tabak, "Ispaljivanje RBS-15: Poduhvat ili rutina?", obris.org, 19. svibnja 2015. Zbog toga se 2009. razmatrao i otpis dviju raketnih topovnjača, jer su im motori dizajnirane za ratne zadaće - brzo isplovljavanje i raketno djelovanje - te nisu osobito pogodni za dugotrajni nadzor mora.<ref>Denis Krnić, "Topovnjače "Krešimir" i "Zvonimir" idu u rashod", Slobodna Dalmacija, objavljeno 12. svibnja 2009. mini|300px|Kralj Petar Krešimir IV na Dan HRM-a 18. rujna 2009. u Rijeci Godine 2011., zbog mjera štednje i višegodišnjeg nedovoljnog financiranja HRM-a, održavanje plovila i mornaričkih tehničkih sredstava obavljano je selektivno kako bi se zadržala plovidbenost, dok se pojedini brodski sustavi, oprema i mornarička tehnička sredstva nisu održavali propisanom dinamikom. U održavanju plovidbenosti brodova prioritet su brodovi Obalne straže (100% ispravnosti na kraju 2011. godine). Plovidbenost brodova Flotile HRM-a je iznosila 90%. Kao najveći pojedinačni problem u održavanju brodova i nadalje je bila neispravnost glavnih motora na RTOP-11 ("Krešimiru"). Nakon što je "Krešimir" proveo dvije i pol godine izvan funkcije, u lipnju 2014. je konačno remontiran u Šibeniku te je otad u punoj operativnoj uporabi.<ref>Lada Puljizević, [https://hrvatski-vojnik.hr/wp-content/uploads/2017/10/hv_452.pdf "Raketna topovnjača Kralj Petar Krešimir IV. ponovno zaplovila Jadranom"], Hrvatski vojnik, broj 452, 18. srpnja 2014., str. 14-15. U Brodosplitu 17. rujna 2014., nakon višestrukog odgađanja, ministar obrane Ante Kotromanović svečano je položio kobilicu za prvi iz serije od pet OOB-a (obalnih ophodnih brodova) koji se grade za potrebe Obalne straže HRM-a.<ref>D. Vlahović, "Položena kobilica obalnog ophodnog broda", Hrvatski vojnik, 18. rujna 2015. U listopadu 2014. Saborski odbor za obranu odlučio je konačno osposobiti i modernizirati radarski sustav Enhanced Peregrine te je natječan raspisan u prosincu.