section_heading: Aleksandrija prije katehetske škole
paragraph_text: "Oko dva stoljeća prije Kristovog rođenja, te istog razdoblja nakon toga, Aleksandrija je bila veliko sjedište intelektualne kulture i dom grčke filozofije. To je bila spojna točka između tri kontinenta i postala je poprište bitke, gdje su religije Istoka bile suočene s filozofskim uvjerenjima Zapada, i gdje su oba bila predstavljena svojim najvještijim pobornicima." "Priča o Aleksandriji započinje s Aleksandrom Velikim, nakon što je osvojio Egipat, poslao je Ptolemeju I. Soteru, poznatom i kao Ptolemej Lagus, da izgradi Aleksandriju, a ulice su bile zasnovane na Aristotelovom idealnom urbanističkom planu, izrađene su po principu pravokutne mreže i bile su orijentirane prema jugozapadu da bi osigurale zaklon od sjevernog vjetra a iskoristile zapadni povjetarac. Odmah uz Serapeum je bila locirana Aleksandrijska knjižnica (u nekim izvorima je pogrešno nazivana kao Kćerka Knjižnica jer je knjižnica pod tim imenom nastala kao zamjena Aleksandrijskoj knjižnici nakon što su je prvo, Gaj Julije Cezar 48. AD, a potom i Aurelijan 270. AD potpuno uništili), bila je otvorena za javnost, a prema pjesniku, Kalimahu je sadržavala 42.800 knjiga. <br>U srcu klasičnog grada se nalazio Museion (klasični grčki: Μουσεῖον τῆς Ἀλεξάνδρειας, doslovno "Institut muza u Aleksandriji"), prva javna ustanova za istraživanje i Velika knjižnica, koja je sadržavala oko 700.000 svitaka. Museion i knjižnica nisu bili otvoreni za javnost već su bili rezervirani za znanstvenike koji su se bavili istraživanjima filologije, matematičkih znanosti i astrologije. Euklid je utemeljio i školu matematike u četvrtom stoljeću prije Krista. Prvi direktor knjižnice Eratosten je uisto bio i prva osoba koja je izračunala opseg Zemlje, a njegovi izračuni odstupaju od suvremenih izračuna za manje od dva posto."