section_heading: Zagrebački Velesajam
paragraph_text: U pedesetim godinama na prostoru današnjeg Novog Zagreba nije bilo gotovo nikakve infrastrukture te je na tom području živo mali broj ljudi. Međutim, preseljenjem Zagrebačkog velesajma na to područje započinje brža urbanizacija prostora južno od Save. Sajmovi su inače bili postavljani na periferije gradova, kako bi se omogućio ozbiljniji razvoj slabo naseljenih prostora grada. Na taj se način poticao razvoj i stvaranje novih gradskih područja.Bobovec, B; Mlinar, I, Sentić, D. Zagrebački velesajam kao poticaj razvoju novozagrebačkog centra, u: Prostor, 20, Zagreb, 2012., str. 189. Upravo zbog toga je i Zagrebački velesajam premješten iz Savske ulice (prostor današnjeg Tehničkog muzeja i Studentskog centra) u Novi Zagreb, čime se to područje počinje značajnije razvijati. Preseljenje Velesajma značilo je potpunu izgradnju infrastrukture koja je bila potrebna da taj kompleks može adekvatno funkcionirati, od dovođenja struje, vode, plina do izgradnje prometnica. Također, ovi su faktori utjecali na bržu urbanizaciju cijelog područja. Zagrebački velesajam počinje se graditi 1956. odlukom gradonačelnika Većeslava Holjevca. Urbanistička rješenja za Velesajam rade Marijan Haberle i Božidar Rašica. Rašica je svojim projektom iz 1957. godine pokušao povezati Velesajam s prostorom Novog Zagreba te naglasiti središnju gradsku os sjever-jug s ishodištem na Zrinjevcu. Brojne paviljone, od kojih se sastoji Velesajam, radili su razni arhitekti. Najveći broj radili su upravo Haberle i Rašica, a jedan od poznatijih paviljona je onaj broj 40 Ivana Vitića. Neki od drugih arhitekata su bili B. Kolonić, Đ. Dražić, Cheng Sung Mao (Kineski paviljon), Contigiani i Sambito (Talijanski paviljon), M. Begović, I. Geršić i drugi. Većina paviljona izgrađena je krajem pedesetih i početkom šezdesetih godina. Dio financijskih sredstava došao je od izlagača koji su izlagali u paviljonima te ih nakon toga ustupili Zagrebačkom velesajmu. Izgradnja kompleksa dovršena je 1980-ih godina.Bobovec, B; Mlinar, I, Sentić, D. Zagrebački velesajam kao poticaj razvoju novozagrebačkog centra, u: Prostor, 20, Zagreb, 2012., str. 190.-194.