section_heading: Odnos ljudi, prirode i tehnologije
paragraph_text: Miyazaki se u svojim filmovima često bavi odnosom ljudi, prirode i tehnologije. Odraz je povećane ekološke svijesti japanskog društva, što je potaknuto posljedicama naglog industrijskog rasta nakon Drugog svjetskog rata. Zbog ekstremnog onečišćenja okoliša, Japan se do 1980-ih razvio u međunarodni uzor u zaštiti okoliša. Thomas Lamarre spominje i ovu temu u Laputi kao jedan od tri glavna elementa filma. Film se povezuje s Miyazakijevim pogledima na odnos ljudi prema prirodi i tehnologiji i uspoređuje ga s pesimističkim pogledom na svijet Pavla Virilioa, u kojem stalna težnja za ubrzanjem dovodi do sve većeg uništenja i Heideggerovom filozofijom. Poput Viriliosa, Miyazaki u filmu predstavlja pesimistično očekivanje budućnosti u kojoj se napredak okreće protiv ljudi, ali poput Heideggera on razvija determinirano razumijevanje tehnologije ne kao problem s rješenjima, već kao činjenice koja utječe na ponašanje i percepciju ljudi. Izraz tog svjetonazora naročito je naslovni niz u kojem je prikazan uspon i pad civilizacije Lapute. Točna pozadina ove priče i podrijetlo plavog kamenja ostaju nejasni, tako da priča o Laputi poprima karakter epa ili mita o tehnološkom usponu i padu. Na jednoj razini film prvo prikazuje kako se rješavaju okolnosti kao problemi s rješenjima: organizacija koja traži Laputino oružje izgleda kao očigledno zla organizacija i njihov pristup oružju onemogućen je njihovim uništenjem. Miyazakijevo stajalište pokazuje da oružje mora biti uništeno, a ne da se stavi pod kontrolu drugog dobrog autoriteta kako takvo oružje ne može postojati. Pobjeda nad lošim ljudima nije rješenje problema, kao što je prikazano u mnogim avanturističkim pričama, već uništavanje oružja. Umjesto pokreta u dubini prostora koji su uobičajeni u zapadnim animiranim filmovima i kinu, bočni se pokret češće događa naspram naturalističke pozadine, a efekt dubine stvara se različitim pokretima u prvom planu i pozadini. Kad su djeca otkrila leteći otok, oni su pozvani da ga pogledaju, a ne da ga napadaju i pljačkaju. Lamarre ovaj princip animacije naziva, što se razlikuje od kinematografije koja izgleda balistički i teži brzini, a koju Virilio kritizira, "animatizam". On vidi kako Cel razine lebde iznad pozadine kao reprezentativci Miyazakijevog kontra-nacrta usporavanog društva. S tim i načinom na koji su se njegovi protagonisti bavili tehnologijom, Miyazaki je pokazao da je moguć drugačiji odnos s tehnologijom. Budući da se Miyazaki ne protivi svim tehnologijama, umjesto toga, njegov entuzijazam za tehnologiju pokazuje se na prikazima strojeva, posebno zrakoplova.