section_heading: Hramska privreda Sumera
paragraph_text: Najstarija civilizacija na svijetu razvila se u drogoj polovici IV. tisućljeća u Sumeru, južnom dijelu Mezopotamije. Hram, koji postepeno razvija karakteristični oblik zigurata, bio je ne samo stanište bogova, nego i središte ekonomskog života i političke moći; modernim riječnikom možemo govoriti o centralnoplanskoj, etatističkoj privredi, i o teokratskoj vladavini. Grad se smatra "vlasništvom" božanstva-zaštitnika, u čije ime upravljaju kralj i svećenici. Najveći grad prvog uzleta civilizacije bio je Uruk, koji se krajem IV. tisućljeća pr.Kr, po nekim procjenama protezao na 400 hektara, kao Rim u prvom stoljeću pr.Kr. U sjedištu grada bio je veliki hram posvećen boginji Inanni. U njegovim zidinama postojale su desetine stanova u kojima su stanovali vladar s obitelji, svećenici i upravitelji, te prostorije za vođenje upravnog i gospodorskog života.