section_heading: Kraljevina Ugarska (1000. – 1918.)
paragraph_text: Značajan pad stanovništva dogodio se nakon invazije Mongola 1241. godine i gladi koja je zatim uslijedila. Međutim, u srednjemu vijeku područje Slovačke odlikovalo je useljavanje Nijemaca i Židova, brzi razvoj gradova, izgradnja brojnih dvoraca od kamena i razvoj umjetnosti. Dolazak njemačkoga elementa ponekad se pokazao problemom za autohtone Slovake (pa čak i Mađare u široj Mađarskoj), jer su Nijemci često brzo stjecali moć u srednjovjekovnim gradovima. Kršenje starih običaja od strane Nijemaca često je dovodilo do sukoba na etničkoj osnovi, jednog od kojih je kralj Ludovik I. smirio proglašenjem Privilegium pro Slavis (Privilegij za Slovake) 1381. godine. Prema ovoj povlastici, Slovaci i Nijemci u gradskom vijeću Žiline trebali su svaki dobiti polovicu zastupničkih mjesta, a gradonačelnik bi se trebao birati svake godine, naizmjenično između pripadnika slovačke i njemačke nacionalnosti. Takvih je slučajeva bilo više diljem zemlje.<ref> poveznica=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/1franci2.jpg/170px-1franci2.jpg|lijevo|mini|Jedan od zapovjednika slovačke dobrovoljačke vojske kapetan [[Ján Francisci-Rimavský tijekom borbe za neovisnost od Kraljevine Mađarske.]] Godine 1465. kralj Matija Korvin osnovao je treće sveučilište u Ugarskome Kraljevstvu, u Pressburgu (Bratislava), ali sveučilište je zatvoreno 1490. nakon njegove smrti.<ref> Husiti su se također naselili u regiji nakon Husitskih ratova.