section_heading: Raspad
paragraph_text: Tijekom 2020. godine astronomi su uočlili da se komet 2I/Borisov se počeo raspadati. Na slikama svemirskog teleskopa Hubble uočen je odlomljeni komad koji se odvojio od jezgre. Kometi se mogu raspasti odlamanjem malih komada i postupnim drobljenjem jezgre dok ne preostane ništa. Moguće je, međutim, da komad koji se odvojio od Borisova i nije tako mali i da je zapravo na djelu neki dramatičniji proces. Astronom David Jewitt navodi tri scenarija koja su možda mogla dovesti do ovog raspada jezgre međuzvjezdanog kometa. Onaj koji je najdramatičniji - udar nekog drugog tijela - malo je vjerojatan imajući u vidu koliko je prazan prostor i koliko je neobična Borisova orbita u usporedbi s objektima rođenim u našem Sunčevom sustavu. Drugi razlog bi mogao biti nagli porast tlaka unutar jezgre, do kojega je došlo kada je toplina Sunca, upijena prilikom prolaska kometa kroz perihel prije četiri mjeseca, stigla do usađenih naslaga vrlo lako hlapljivih tvari, poput leda ugljičnog monoksida i dioksida. Sublimacija tih tvari bi bila praktično eksplozivna i mogla bi lako izazvati raspad kometa. Manjakavost takvog scenarija je da kometi baš i nisu poznati po nepropusnosti. Oni su, zapravo, prilično porozni i plin oslobođen u njihovoj unutrašnjosti bi vjerojatno iscurio kroz površinu i prije negoli bi tlak narastao u dovoljnoj mjeri da dođe do "eksplozije". Možda najvjerojatnije tumačenje u ovom trenutku kaže da se komet prilikom susreta sa Suncem zagrijao asimetrično, nakon čega je s jedne njegove strane - one na kojoj je unutrašnjost sada više izložena toplini - dolazilo do većeg odbacivanja materijala, negoli na onoj drugoj strani. To strujanje leda i prašine s jedne strane kometa izazivalo je u proteklim mjesecima polagano ubrzavanje vrtnje jezgre, pri čemu je rasla i cetrifugalna sila. Upravo bi ta sila mogla biti odgovorna za odcjepljenje komada krhkog kometa.<ref>