section_heading: Utjecaj na odbacivanje marksističkog dogmatizma
paragraph_text: Nastojao je, piše Franjo Zenko, "prosvjetiteljski" djelovati na prvu generaciju akademski školovanih marksista, ranih 1950-ih, upućujući ih na klasični njemački idealizam kao filozofijski izvor Marxove misli. U tome je imao mnogo uspjeha i bitno je pridonio da oni odbace dogmatizam (dijalektički i historijski materijalizam i posebno teoriju odraza). »Na neki je način plod toga prosvjećivanja bila i skupina filozofa koja je 1964. godine pokrenula časopis Praxis (neo)marksističke orijentacije.« (Zenko, str. 467) Formulacije o čovjekovoj slobodi i stvaralaštvu koje daju "praksisovci", pozivajući se na "mladog Marxa" (vidi članak Rani radovi (Marx i Engels)), nastavljaju se na one Bazale i Filipovića (Milan Kangrga: »Čovjek nije dan, nego zadan«. Gajo Petrović: istinski socijalizam je »kult ličnosti«, tj. omogućuje i potiče slobodni i svestrani razvoj svakog pojedinca.) (Vidi članak Praxis filozofija.)