section_heading: 19. stoljeće
paragraph_text: mini|Grad Fribourg na početku 19. stoljeća 2. ožujka 1798. francuske revolucionarne trupe ulaze u grad Fribourg što označava kraj starog sustava vlasti svega tri dana prije urušavanja tog sustava u susjednom kantonu Bern. U početku je kanton podjeljen na dva nova kantona Sarine i Broye, ali nakon uspostave Napoleonove Helvetske Republike kanton Fribourg će biti veći nego ikad u svojoj povijesti. Nakon što je zbog neuspijeha Helvetske Republike uspostavljen novi ustav 1803. godine nove granice kantona bit će uspostavljen te će ostati nepromijenjene do danas. Budući da je uživao Napoleonovu naklonost Fribourg će (uz Bern, Zürich, Luzern, Basel i Solothurn) biti jedan od kantona koji će upravljati Švicarskom Konfederacijom. Bio je prvi koji je dobio te ovlasti 1803. godine. Fribourški napoleonski namjesnik, Louis d'Affry, bio je predsjednik federalne vlade. Taj ustav iz 1803. donijet će povratak vlasti gradske aristokracije posebice uspostavom prava glasovanja samo za najbogatije članove društva.