section_heading: Pokret univerzalne etike
paragraph_text: Drugi Nemonov vrlo značajan istup avangardnog karaktera zbiva se početkom tridesetih godina u Bruxellesu. Riječ je o velikoj ideji Pokreta univerzalne etike, intrigantnom socijalno-utopističkom konceptu čije je teorijske postavke razradio sam Nemon. Kao duhovno središte pokreta zamislio je pripadajuće mu arhitektonsko zdanje – hram ili centar univerzalne etike, koji bi simbolizirao nove ideje i bio središtem organizatorske aktivnosti pokreta. Sam model Hrama univerzalne etike pokazuje smjelu modernističku arhitektonsku zamisao, na tragu konstruktivističkih i ekspresionističkih plastičkih promišljanja. Ideje pokreta izložio je u dva tiskana manifesta upućena engleskoj javnosti. Iako je u engleskoj stekao određeni broj pristalica, istomišljenika pa i sljedbenika, ideja Pokreta univerzalne etike nije nikada zaživjela u praktičnom smislu njegova formiranja, kao što ni Hram univerzalne etike nije nikada bio izgrađen. Nemonova utopijska, neostvarena zamisao počiva na ideji kozmopolitizma i na visokim etičkim pretpostavkama pacifizma i humanizma te u suglasju sa židovskom etikom i filozofijom morala kreira postavke nove škole mišljenja, novog društvenog pokreta i idealne društvene zajednice, i to u vremenu destrukcije kulturnih i humanih vrijednosti nacionalističkim i rasističkim ideologijama. <ref>