section_heading: Životopis
paragraph_text: Hörmann je 17 godina bio urednik Glasnika Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u kojem je i sam objavljivao radove. Već u prvom broju, 1889. godine, objavio je prilog o kumstvu kod muslimana u Bosni i Hercegovini. Pokazivao je veliki interes za duhovnu kulturu bosanskohercegovačkih muslimana, pisao radove o drvorezbarstvu, narodnim vjerovanjima, a objavljivao je i tekstove koji se bave prapovijesnom i klasičnom arheologijom. Godine 1895. pokrenuo je značajni književni časopis Nada, koji je uređivao Silvije Strahimir Kranjčević, te je bio osnivač Balkanološkog instituta u Sarajevu 1908. godine.<ref>Mirko Žeželj, Tragajući za Matošem, Matica hrvatska, Zagreb, 1970, str. 90 Dužnost ravnatelja Muzeja, Kosta Hörmann je obavljao do 1907. godine, umirotvorio se tri godine poslije, a ožujka 1911. godine imenovan je za intendanta Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine.