section_heading: Bribirski knezovi i Kotromanići
paragraph_text: mini|200px|Hrvatska, Bosna i Donji kraji za [[Pavao I. Šubić Bribirski|Pavla Šubića]] mini|200px|Hrvatska, Bosna i Hum za [[Mladen I. Šubić Bribirski|Mladena II. Šubića]] Pri kraju 13. stoljeća Ugarska je u teškoj krizi zbog borbe oko prijestolja, a u Dalmaciji i Hrvatskoj su ojačali bribirski knezovi iz roda Šubića. Tada je bansko mjesto u Bosni naslijedio Stjepan I. zvan Kotroman, osnivač dinastije Kotromanića. Stjepan I. oženio se kćerkom srpskog kralja Dragutina kako bi ostao u dobrim odnosima s Nemanjićima i osigurao saveznike na istoku. Taj savez se nije svidio moćnim Šubićima, vladarima primorske Hrvatske, pa su zbacili neposlušnog bana i zavladali banovinom u Bosni. Pavao I. Šubić Bribirski od 1299. uzima naziv "ban Hrvatske i Dalmacije, i gospodar Bosne" s tim da na krajnjem sjeveru, tj. području Usore (sa Solima), još uvijek prebivao Stjepan I. Upravu nad Bosnom dobio je i Pavlov brat Mladen I. kao "ban bosanski", a posebnu prevlast je imao na zapadu, u Donjim Krajevima gdje su mu se priklonili kneževi (Hrvatinići).