section_heading: Životopis
paragraph_text: U obrazloženju dodjele grba i plemstva navode se brojni ratni pohodi (1788., 1789., 1790., zatim oni od 1796., 1797., 1799. i 1800., i konačno oni tijekom 1805., 1809., 1813., 1814. i 1815.) u kojima je sudjelovao na veliko zadovoljstvo krune i nadređenih. Zbog čestog ratovanja rijetko kada je bio kod kuće. Monarhija se trudila zaposliti vojsku i odatle izvući korist. Tadašnji ratni pohodi nisu tada nazivani ratovima nego kampanjama. Posebno se ističe njegov doprinos tijekom opsade u Zadru, kao i pri osvajanju utvrde Španjole u Herceg Novom 1797. godine. Nakon pada Mletačke republike Austrija je požurila prije Napoleona zauzeti Boku. Zato su graničari, pod zapovjedništvom Matije Rukavine, krenuli iz Otočca, zauzeli Knin i zatim Split, gdje su se ukrcali na ratne brodove. Dne 20. kolovoza, rano ujutro uplovilo je 17 austrijskih ratnih i osam transportnih brodova u hercegnovsku luku. Poslije podne iskrcala se jedna četa graničara i odmah zaposjela utvrdu Španjolu. Po obiteljskom predanju, Mijat je Španjolu osvojio, ne oružjem, nego znanjem i vještinom. Navodno je ranije u njoj bio zatočen i bio mu je poznat podzemni prolaz do Donjeg grada, odakle je sa svojim vojnicima i upao u utvrdu i od Turaka je oslobodio. Sutradan se iskrcao s ratnog broda Austrija i general Rukavina koji je bio svečano dočekan. Molitve blagodarenja su održane u topaljskoj pravoslavnoj crkvi Svetog Spasa i rimokatoličkoj Svetog Jeronima u gradu. Tu četu graničara predvodio je Mijat, koji je poslije zauzeća Španjole produžio u Risan i Kotor, gdje je bila zadnja bitka. Mijat je bio predložen za dobivanje Ordena Marije Terezije, ali je umjesto njega dobio orden Leopoldov, koji je u nekakvoj zabuni dobio netko drugi. Ipak je dobio "majorski dekret" i plemićki naslov. Prijedlog za dodjelu plemićkog naslova i grba daje Moravsko-šlezijska carska kancelarija. Austrijski car Franjo II. dodijelio je plemstvo i grb 1823. godine bojniku Mijatu (Michael) za odlične vojne zasluge. Grb mu je prikazan na lijevoj strani Rodoslova Budisavljevića, a grb Marka B. je s desne strane. Mijat je sudjelovao u 16 ratova i umirovljen je tek u 72. godini života.