section_heading: Pokus s alfa-česticama i zlatnim listićem
paragraph_text: Thomsonov model atoma je bio na snazi sve dok Ernest Rutherford, zajedno s Hansom Geigerom i Ernestom Marsdenom, izveo pokus s alfa-česticama i zlatnim listićem 1909. i postavio teoriju za Rutherfordovo raspršenje, na osnovu kojeg je dokazano postojanje atomske jezgre. Pošto je Rutheford izračunao da je polumjer atomske jezgre oko 10 000 puta manji od polumjera atoma, on je zaključio da atomi nisu loptice s ravnomjernom gustoćom, već da imaju izuzetno veliku šupljikavu građu.<ref> E. Rutherford: The Scattering of α and β Particles by Matter and the Structure of the Atom, Philosophical Magazine, 1911.