paragraph_text: Povelja Kulina bana počinje znakom križa, katoličkom invokacijom, poziva se na Evanđelje, a Radivoj navodi da je napisana od rođenja Kristova tisuću i sto i osamdeset i devet ljeta, mjeseca augusta i dvadeset i deveti dan (na dan) odrubljenja glave Ivana Krstitelja. Taj dan Rimokatolička Crkva svetkuje kao Dan Ivana Glavosijeka. Sve to nedvojbeno pokazuje da je Kulin ban bio katolik. Nije poznato da li je i kada Kulin ban prihvatio patarenstvo ili su ga vladari susjednih zemalja optuživali kod pape kako bi osvojili Kulinovu Bosnu.<ref> Marko Dragić, Od Kozigrada do Zvonigrada. Baška Voda-Mostar-Zagreb, 2001. 63. prema: Dominik Mandić, Sabrana djela 4, Bogumilska crkva bosanskih krstjana, II. izdanje, Ziral, Chicago-Roma-Zürich-Toronto 1979., str. 42. Zbog toga, papa je kroz hrvatsko-ugarskog kralja na njega izvršio pritisak, pa je Kulin ban 1203. organizirao skup na Bilinom polju gdje je, pred papanim izaslanikom Ivanom de Kazamarisom i svjedokom dubrovačkim arhiđakonom Marinom, objavio svoju privrženost Katoličkoj Crkvi i odrekao se bilo kakve hereze.