section_heading: Povijest
paragraph_text: Na južnoj strani Karpata Rusini su živjeli pod mađarskom vlašću od ranoga 14. stoljeća. Oni se nalaze u zajednici s Rimom od unije u Užgorodu iz 1646. godine. Biskupija je bila u Mukačevu, osnovana 1651., a druga u Prešovu 1818. Episkopija iz Przemysla se priključila crkvenoj uniji s Rimom 1692. godine. Unijati su 1772. dobili naziv grkokatolici. Od 1773. i preostale rusinske parohije (župe) priključene su crkvenoj uniji s Rimom. Nezavisna grkokatolička eparhija je u Užgorodu od 1780. Biskupija u Prešovu osnovana je 1818. Metropolitska biskupija u Lembergu (Lavovu) osnovana je 1806. te su joj dodani i sufragani Przemyslu (jugoistočna Poljska) i Stanislavu, a 1877. na lemberškom sveučilištu osnovana je i rusinska katedra. Nakon Prvog svjetskoga rata veliki broj Rusina potpada pod čehoslovačku vlast pa su se mnogi okrenuli Rusima i postali pravoslavci. Mađarska vlast je uspostavljena ponovno u razdoblju od 1939. do 1944. SSSR je anektirao prikarpatsku Rusiju i ukinuo biskupiju u Mukačevu 1949. i u Prešovu 1950. godine.