section_heading: Zanimljivosti
paragraph_text: Sveta Nedelja kod Samobora i Zagreba danas nema crkvu posvećenu ovoj svetici. Naziv mjesta pod ovim imenom se prvi put spominje 1501. godine kao jedna od župa Zagrebačke nadbiskupije iako ima nekih naznaka da se prvo spominjanje bilježi 1334. godine. Naziv mjesta upućuje na pravoslavne doseljenike, koji su pred Turcima bježali na zapad i sjever, a vremenom su asimilirani u katoličanstvo i u Hrvate. Službeno ime naselja je do 1998. bilo Sveta Nedjelja što je ijekavska varijanta ovog imena, dok su starosjedioci kajkavski ekavci. Na Hvaru je mjesto Sveta Nedjelja, (po mjesnom čakavskom narječju: Svieto Nedija). Zaštitnica Svete Nedjelje je Gospa od Centure (Gospa od presvetog pasca) koju mještani štuju i koja čuva selo sveg zla, spomendan Gospi je uvijek Nedjelja iza svetog Augustina (28. kolovoz) čiji se kip također nalazi u mjesnoj crkvi. Istra također ima općinu s imenom Sveta Nedelja. Sjedište Općine Sveta Nedelja je u naselju Nedešćina (Sveta Nedelja), a prostor je nekada bio pod Akvilejskim patrijarhom. Jug Italije, koji je ranije bio pod grčkim crkvenim utjecajem, ima nekoliko mjesta s imenom Santa Domenica. Engleski jezik je preuzeo grčki naziv za ovu sveticu, Kyriaki, dok su poljski (Dominika) i njemački (Dominica) preuzeli latinsku verziju.