section_heading: Povijest
paragraph_text: Prostor gornjeg Poilovlja kojem pripada i selo, bogat je šumama, vodom i kamenom, te je zbog toga nastanjen od davnina. Kraj je nastanjen već i u Rimsko doba, o čemu svjedoče ostaci ladanjskih kuća, na oranicama južno od Bastaja. Ondje je pronađen veoma vrijedan nalaz, ranokršćanski mramorni sarkofag iz 4. stoljeća. Nalazi govore da je dolinom rijeke Riječke prolazila rimska cesta prema istočnoj Podravini. Nedaleko Katinca, blizu rimskih lokaliteta, 7&nbsp;km zračne linije udaljena, nalazi se i srednjovjekovna utvrda Stupčanica, kojoj povijest seže još u 13. stoljeće. Tursko osvajanje ovih krajeva 1544. utjecalo je na iseljavanje hrvatskih porodica i kmetova, i doseljavanja Srba stočara iz Bosne. To stanovništvo je čuvalo granicu na Ilovi, bilo oslobođeno nameta, te je povremeno i provaljivalo na zapad s turskim četama. Pokraj utvrda poput Stupčanice naseljavaju se Muslimani. Tako su se Srbi naselili u brežuljkastom predgorju Papuka i južnih padina Bilogore, jer su tu bili sigurni od čestih upada hrvatskih četa, koje su bile učestale u močvarnim nizinama Ilove. Povlačenjem Turaka u 17. stoljeću odlazi i muslimanski živalj koji je živio u gradovima, te ostaju rijetko naseljena sela u kojima žive Srbi. Čitav prostor nazivao se Ničija zemlja ili Mala Vlaška, zbog stanovništva koje je potjecalo od Vlaha. Tako su nastala sela u ovoj regiji. Posljednja imigracija stanovništva u ovaj kraj vezana je uz plemićku obitelj Jankovića daruvarskih. Oni pozivaju stanovništvo iz čitave Habsburške monarhije da naseli opustjela područja. Doseljavaju Česi, Nijemci i Mađari. Tako nastaje i Đulovac oko 1852. Izgradnjom željeznice 1885. ovdje dolazi još veći broj mađarskog stanovništva, koji je mahom bio zaposlen u željezničarskoj službi. Šume se sve više koriste kao izvor drvne mase i prihoda. Katinac kao i okolna sela strahovito je stradao u drugom svjetskom ratu, kada je velik broj stanovništva odveden i pogubljen u Jasenovcu. Nakon drugog svjetskog rata većina njemačkog stanovništva se iseljava, a malobrojni ostaju i Mađari. Đulovcu sve više od tada gravitiraju srpske porodice iz okolnih sela. U domovinskom ratu većina srpskog stanovništva odlazi, a 1992., doseljavaju se Hrvati s Kosova. Od starosjedilačkog stanovništva ostaju pretežno stariji.