section_heading: Koleda – višestruko značenje
paragraph_text: Koleda znači: skupno pjevanje muške djece, mladića pa i odraslih ljudi; pjevanje (kolendanje) mladića djevojci pod ponistrom; obred, ophod, pjesma, čestitanje; božićni kruh, božićno darivanje, božićna vatra, božićna slama koja se na Badnju večer prostirala po sobi. Koleda znači i krijes koji se pali(o) na Jurjevdan (23. travnja) i na Ivandan (24. lipnja) te krijes koji se palio za vrijeme biranja seoskih kraljeva. <ref> Ivan Lozica, Poganska baština, Golden marketing. Zagreb, 2002. str. 173-176.  Koledom su se nazivale obredne vatre koje su palili uskoci. Kod gradišćanskih Hrvata koledati znači prositi (tražiti darove). <ref> Martin Meršić; Vinko Žganec, Jačkar (hrvatske narodne jačke iz Gradišća),  Čakovec, Novinsko-izdavačko i štamparsko poduzeće. 1964. str. 139.    U požeškom kraju pjesme koje su na Uzašašće izvodili križari nazivaju se koledarske pjesme ili koledarke.