section_heading: Venizelosovo djelovanje za Prvog svjetskog rata
paragraph_text: Sukob između kralja i Venizelosa produbio se i doveo do događaja koji Grci zovu - Veliki narodni raskol, koji je obilježio grčki politički život za nekoliko sljedećih decenija. Venizelosove pristaše iz Grčke vojske uz pomoć francuskih visokih časnika, izveli su 30. kolovoza 1916. vojni puč, i osnovali "Privremenu vladu narodne odbrane". Ta vlada kontrolirala je sjevernu Grčku, Kretu i veći dio egejskih otoka, dok je kralju ostao jug zemlje. Ubrzo su saveznici priznali sjevernu vladu kao jedinu legitimnu, a ona je 7. prosinca 1916. objavila rat Centralnim silama. U međuvremenu su saveznici povećali pritisak brojnim ultimativnim zahtjevima na kralja Konstantina I., te je on 15. lipnja 1917. otišao u izgnanstvo. Venizelos se već 29. svibnja 1917., vratio u Atenu i preuzeo vladu, te odmah potpisao ulazak Grčke u savez s Antantom. U vrlo kratkom roku uspio je mobilizirati Grčku vojsku (koja je iako podijeljena na monarhiste i venizeloste) uspjela do jeseni 1918. sakupiti čak 9 divizija, te je tako postala najveća savezničke vojska na makedonskom frontu. Rat se nakon toga brzo primakao kraju, već 30. rujna 1918. bugarska vlada zatražila je primirje a ubrzo je došao i kraj rata 11. studenog 1918. godine.