section_heading: Kultura
paragraph_text: Achomawi su nosili pregače od jelenje kože a žene do koljena duge haljine od istog materijala. Bavili su se sakupljanjem žira i drugog bilja koje raste po riječnim dolinama. Ribolov je za njih također imao velik značaj u pitanju opstanka. Njihova jedina stalna naselja bila su zimska, s nastambama dijelom ukopanim u zemlju. Tokom ostalog dijela godine bili su stalno u pokretu baveći se ribarenjem, lovom i sakupljanjem. Područje kojim su krstarili pripadaju Goose Lake, Medicine Lake, Eagle Lake, Pit River, Pine Creek, Burney Creek, Hat Creek, kao i izvore i močvare. Prevedeno, na raspolaganju im je bilo 150 milja obale i 25 planinskih vrhova. Bor i jela glavni su stanovnici ovih planina. Močvara obiluje 'tule'-trskom (Scirpus acutus i S. Validus). U Kaliforniji je ima 17 vrsta. Indijanci od nje izrađuju čunove, kolibe, košare, hasure i drugo. U nižim predjelima česta je Artemisia ('sagebrush', i kleka. Zahvaljujući vulkanskoj prošlosti ovog kraja postoje znatne zalihe opsidijana. Indijanci njime često trguju, a pogodan je za izradu oruđa. Achomawi su podijeljeni po 'tribelet'-ima, termin je 1932. iskovao Kroeber, a označava 'manje grupe... često bezimene... ali potpuno autonomne'. Achomawi su imali 9 imenovanih 'plemenaca, malih plemena'  (njihovi prvi rođaci Atsugewi, dva ili 3 ; Aporidge i Atsugewi) i bila su autonomna. Svaka zajednica kod Achomawija imala je 'vođu', odnosnu 'wehelu' (što je prijevod u nominativu jednine). Ove vođe bile su obično stariji iskusni ljudi. Poligamija je bila dozvoljena, ali je ovisila o mogućnostima mladoženje. Žene kod njih inače nisu bile na visokom položaju. U vrijeme puberteta mladići su bušili uši i nos, za djevojke je postojala veoma rigorozna ceremonija izolacije.