paragraph_text: Prijašnja istraživanja dokazala su da japanski korporativni sustav sputava karijere žena koje se pauzirale svoje karijere kako bi rodile i odgajale djecu, a kako bi poboljšali padajući natalitet trebalo je poboljšati i obiteljsku politiku. Na kraju 90-ih Japan je uveo politike po uzoru na vodeće zemlje po pitanju ravnopravnosti spolova, no one nisu uspjele. Razlog neuspjeha je to što su žene u Japanu, nakon povratka na tržište rada, prisiljene na niže plaćene poslove. Godine 1999. Liberalno demokratska stranka (LDP) utemeljuje ravnopravnost spolova kao ključni dio svojih mjera protiv pada nataliteta. Mnogi učenjaci kritizirali su japansku vladu zbog loše implementacije reformi te činjenicu da je pravni okvir za ravnopravnost spolova podložan zahtjevima velikih poduzeća. Rad žena je najčešće služio samo kao krajnja nužda u ekonomiji Schad-Seifert, A. (2018) Womenomics – A Model for a New Family Policy in Japan?. U Meier-Gräwe, U., Motozawa, M. i Schad-Seifert A. (eds.): ''Family life in Japan and Germany. Challenges for a gender sensitive family policy.'' Wiesbaden: Springer 2018.. Nakon što se Abe vrača na poziciju premijera 2012. održava govore s feminističkim tonovima, što je bilo kontradiktorno njegovim prijašnjim uvjerenjima. Započinje promovirati novi politički plan s feminističkim tonovima pod nazivom womenomics . Womenomics je progresivni plan japanskog premijera Shinza Abe čiji je plan povećati postotak zaposlenosti među ženama, odnosno povećati sudjelovanje žena na tržištu rada kao i u politici. Premijerova strategija gospodarskog rasta, koja se naziva i abenomics, temelji se upravo na ovoj politici. Posljednjih godina japanska vlada donijela je zakon o ravnopravnosti spolova na radnom mjestu, no postotak zaposlenih žena i dalje je poprilično nizak u odnosu na ostale razvijene zemlje svijeta. Japanska vlada stoga nastoji stvoriti politiku koja će poboljšati raznolikost te ravnopravnost na radnom mjestu te stvoriti visokokvalificiranu žensku radnu snagu . Ova politika se također bazira na tvrdnji da će promoviranje rada žena povećati japanski bruto domaći proizvod za 12.5%, žene su bile potrebne i za oživljavanje sve slabije ekonomije, ali i za rješavanje demografske krize, odnosno pada nataliteta . Vlada politikom očekuje ostvariti sljedeće: Učenjakinje Ayako Kano i Vera Mackie nakon Abeovog govora 2013. kritizirale su njegovu politiku: „U Abeovom govoru na UN-u i u njegovim stvarnim političkim odlukama, womenomics je politika za oživljavanje ekonomije i za učvršćivanje nacije, a ne za poboljšanje situacije žena“ . Jedan od konkretnih prijedloga womenomicsa bio je postaviti žene na 30% vodećih položaja u ekonomiji i vladi do 2020., no ovaj postotak je smanjen nakon što je postalo očito da ga neće biti moguće ostvariti. Također, 2016. donesen je zakon za Promicanje sudjelovanja i napretka žena na radnom mjestu (PWL) kojim su poslodavci ocijenjeni prema tome koliko truda ulažu u osnaživanje žena .