Дијалог власти и опозиције у Србији: Шта је живот по Четам хаус правилу
На пола пута између састанка иза затворених врата и разговора пред очима јавности, сместио се формат дијалога по Четам хаус правилу.
Правило Четам хауса настало је иза ових врата једне лондонске куће Представници власти и опозиције у Србији одржали су три састанка чије су теме увод у изборну 2020. годину, али је можда и више од тема пажњу привукао формат дијалога. По предлогу организатора, Фондације за отворено друштво и Факултета политичких наука, разговори се одвијају по Четам хаус правилу. „Проучавали смо разне модалитете ових разговора и овај свакако није сличан претходним разговорима. Ипак, да нисмо на овај начин почели, до разговора не би дошло бар до јесени - а то би било касно", каже за ББЦ на српском Милан Антонијевић из Фондације за отворено друштво. Разговори у складу са овим правилом постоје више од 90 година, а порекло воде из Велике Британије - из Краљевског института за међународне односе. Шта је Четам хаус правило Написано у оригиналу, на енглеском језику, Четам хаус правило има тачно 40 речи - и у њима је суштина ове специфичне форме дијалога. „Када се састанак, или његов део, одржава уз поштовање Четам хаус правила, учесници смеју да користе информације које су чули, али ни идентитет ни припадност говорника или других учесника не сме бити откривена", гласио би оквирни превод на српски језик овог правила. Правило је званично преведено на арапски, кинески, француски, немачки, португалски, шпански и руски језик. Sve što treba da znate o sastancima vlasti i opozicije Настало је 1927. године, док су 1992. и 2002. настале његове унапређене верзије. За суштину имају успостављање поверења међу учесницима у дијалогу који унапред знају да њихове речи неће бити предмет расправе и у јавности. Учесници, додуше, могу сами одабрати да открију шта су рекли иза затворених врата - све док не откривају шта су рекли други људи за столом. Колико су успешна септембарска окупљања опозиције Воде ли примирја ка миру Новинар Светског сервиса ББЦ-ја Фамил Исмаилов и сам је дугогодишњи члан Четам хауса. „Као новинар, сматрам да су само Правило, као и рад Института, од велике користи. Без примене правила Четам хауса, не бих сазнао многе информације које су биле веома драгоцене за разумевање теме сукоба на Кавказу", каже Исмаилов. Ово правило има и казне, иако ни на који начин није правно обавезујуће, већ представља део слободног договора учесника дијалога. Уколико се правило Четам хауса прекрши у самом Институту, учесници ризикују да изгубе право на чланство у овој престижној институцији. На овој институцији у последњих годину дана говорили су српска премијерка Ана Брнабић, као и косовски председник Хашим Тачи - и обоје су поштовали правило. На упит ББЦ на српском о применама овог правила, у Краљевском институту нам је речено да у овом тренутку немају расположивих саговорника. Међу представницима власти, Владимир Ђукановић (други слева) о дијалогу детаљно говори на својим каналима на друштвеним мрежама Четам хаус, на српски начин У Србију је Четам хаус правило дошло као део дијалога власти и опозиције о изборним условима за гласање 2020. године. „Када смо анализирали начин на који је могуће успоставити дијалог, закључили смо да њега нема у Народној скупштини, где су камере укључене", објашњава извршни директор Фондације за отворено друштво Милан Антонијевић како је дошло до „увоза" овог правила. Милан Антонијевић (други сдесна) један је од представника организатора дијалога по Четам хаус правилу Антонијевић каже да се разговори одвијају по „хибриду Четам правила" - учесници су познати пре састанка, иако то није по стриктним стандардима Института који је правило формулисао. Такође, у својим изјавама за медије или објавама на друштвеним мрежама после састанка, многи учесници директно су откривали шта је речено на састанцима. „Учесници морају бити за нијансу дисциплинованији у примени овог правила, али и овакав почетак је добар обзиром да нисмо имали искустава са Четам хаусом", сматра Антонијевић. Представници опозиције на разговорима на Факултету политичких наука - новинари у позадини присутни су на првом делу скупа, отвореном за јавност Иако је у једном тренутку изгледало да ће део опозиције одустати од долазака на Факултет политичких наука јер медији не могу да испрате цео дијалог, до сада су одржана три састанка и најављена још два окупљања. „Овде се говори о култури дијалога где, упркос појединим повишеним тоновима, има спремности да се мишљење саслуша", каже Антонијевић и додаје да би и сам Краљевски институт могао да се заинтересује за дијалог власти и опозиције у Србији. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk