Шта је Комонвелт и који је његов значај у 21. веку - у 100 и 500 речи
Комонвелт данас окупља 54 државе - велике и мале - које су углавном некада биле колоније Британске империје.
Како су ове државе расуте на готово свим континентима - за Велику Британију се у 19. веку говорило да је то „царство у коме сунце никад не залази". У њима данас живи 2,4 милијарде становника, што је готово трећина човечанства. Док једни тврде да је Комонвелт заостала тековина из империјалне ере, чланови влада ових земаља га доживљавају неком врстом клуба - које повезује заједничка историја, енглески језик, али и краљица Елизабета која је поглавар 16 држава унутар ове организације. У 100 речи Иако се на званичном сајту наводи да је то организација која окупља „независне и једнаке" земље које јој добровољно приступају, међу њима има огромних разлика. Неке су богате и моћне, друге су сиромашне и рањиве, наводи ББЦ новинар Џејмс Робинс. Шта је смисао ове организације? Критичари кажу да је то бесмислени остатак викторијанског империјализма, неважан у савременом свету и слаб - јер им је потребан консензус свих земаља да донесу одлуке. Они који подржавају ову организацију истичу значај трговинске размене између ових земаља која је у порасту, али и подстицају да све чланице буду посвећене демократији и владавини права. У 500 речи Реч Комонвелт први пут је употребљена када је 19. маја 1649. Оливер Кромвел прогласио енглеску републику. Међутим, историјски Комонвелт представља земље које су некада биле под управом британске круне, а од 1949. и Лондонске декларације могуће је да им се придруже и друге земље. Краљ Џорџ Шести био је први на челу модерног Комонвелта, а краљица Елизабета Друга је наследила ту титулу кад је преминуо. Ипак, британски краљ или краљица нису аутоматски поглавари ове организације. Земље чланице бирају ко ће бити на њиховом челу. Генерална секретарка Комонвелта је Патриша Скотланд, пореклом из карипске државе Доминике. По величини највећа држава чланица је Канада док је Индија најмногољуднија - 1,2 милијарде, што је сваки други житељ Комонвелта. Најмања је пацифичка острвска држава Тувалу - у којој живи 10.000 становника. На званичном сајту се наводи да раде на промовисању „напретка, демократије и мира, као и животне средине - дајући глас малим државама и земљама у развоју". Баронеса Скотланд је на челу секретаријата Комонвелта - главног тела ове међувладине агенције Kоји је значај Kомонвелта у 21. веку? Значај је пре свега културни и економски, оцењује професор Факултета политичких наука Слободан Марковић. Идеја „глобалне Британије" коју заступа садашња влада рачуна са тим да би економске везе са САД и земљама чланицама Kомонвелта могле да се појачају, наводи он у писаном одговору за ББЦ на српском. „Међутим, у стварности 45 одсто извоза Британије иде у земље ЕУ, као и 53 одсто увоза. „Међу првих 15 спољнотрговинских партнера Британије нема ни једне земље чланице Kомонвелта", истиче Марковић Колико су државе чланице под утицајем Велике Британије? Постоји, каже, осетна разлика међу земљама Kомонвелта између оних које су републике и оних које и даље признају британску краљицу за шефа државе. Већина земаља чланица Kомонвелта данас су републике и саме бирају да ли ће уопште бити чланице Kомонвелта или не. „У њима је однос према Британији комплексан и питања колонијалног наслеђа понекад чак и оптрећују међусобне односе", истиче Марковић. На пример, Индија је стекла независност 1947. године. Индија је тада изразила жељу да постане република која не дугује оданост британском краљу или краљици, али да и даље буде чланица Заједнице Другачија је ствар са земаљама које су део такозваних Kрунских земаља Kомонвелта (Commonwealth Realms), наводи професор. Британска краљица је и даље шеф државе у још 16 земаља поред Уједињеног Kраљевства као што су Kанада, Аустралија, Нови Зеланд, Јамаjка, Бахами, Барабадос и друге. „Свака од ових земаља је суверена држава и улога монарха је више церемонијална. Али, свеједно постоји емотивна веза са Британијом и њеном монархијом крoз разне свечаности, одликовања и спортска такмичења. „Посета краљице овим државама увек је прворазредан догађај", истиче он. Утицај није једносмеран, већ и прекоморске земље утичу на Велику Британију - према неким проценама шест од 10 Британаца има неког рођака у државама Комонвелта. Суштина код Kомонвелта, сматра, лежи у постојању модела. „Многе ствари из Британије узимају се као модел - парламент, владавина права... „Земље Балкана узимају већином за модел Европску унију и њене земље чланице, а и културни трансфер претежно се одвија на потезу Европа - Балкан", закључује Марковић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk