„Човек који је заувек променио кошарку": Преминуо Бора Станковић
Бора Станковић, чувени кошаркашки функционер и један од оснивача кошарке на овим просторима, преминуо је у 95. години у Београду.
Станковић је био један од најважнијих кошаркашких функционера у историји Станковић је деценијама био један од најважнијих људи светске кошарке - од 1976. до 2002. био је генерални секретар Међународне кошаркашке федерације (ФИБА). „Готово читав век је провео у кошарци, обављао бројне функције и био један од највећих и најутицајнијих спортских функционера на свету", наводе из Кошаркашког савеза Србије. Током његовог мандата уведена су бројна нова правила - промењена је димензија терена, уведене су четвртине, као и линија за три поена. Уз Небојшу Поповића, Радомира Шапера и Ацу Николића, Станковић је био један од очева оснивача домаће кошарке. Један од је од најзаслужнијих за то што је Југославија била светска сила у кошарци, што се после пренело и на Србију, али и за то како данас изгледа савремена кошарка. Титуле Станковић је рођен 9. јула 1925. године у Бихаћу. У младости се преселио у Нови Сад, па у Београд, где је дипломирао ветерину. У окупираном Београду је био првак Србије у стоном тенису 1943. године. После Другог светског рата, био је један од пионира београдске, српске и југословенске кошарке. У каријери је прво играо за Црвену звезду - са којом је освојио три титуле - па за Железничар и на крају за Партизан, који је потом водио и као тренер. Током педесетих и шездесетих је више од деценије био на челу ОКК Београда, када су његови кошаркаши, које је предводио Радивој Кораћ, освојили три титуле. Крајем шездесетих је неколико година провео у Италији као тренер. Колико је Станковић био посвећен кошарци - и колико се тада другачије живело - показује да се он све до 1966. године у исто време бавио и ветерином и кошарком. Бора Станковић као играч Црвене зведе на Калемегдану, 1946. године Функционерска каријера Иако је имао прилично успешну играчку и тренерску каријеру, ипак ће највише бити упамћен као кошаркашки функционер. Председник Такмичарске комисије Кошаркашког савеза Југославије постао је 1954, а две године касније и њен генерални секретар. Био је један од најзаслужнијих за то што је Југославија те 1954. године била домаћин Европског првенства за жене, а 1961. и Европског првенства за мушкарце. Југославија је тада освојила прву медаљу на неком међународном такмичењу. Генерални секретар Међународне кошаркашке федерације постао је 1976. године, наследивши чувеног Вилијама Џоунса, а од 1978. је био члан и Међународног олимпијског комитета. Био је један од највећих заговорника идеје да на Олимпијским играма треба да играју професионалци из НБА, што се први пут догодило 1992. године у Барселони. Американци су тада довели „Тим снова", предвођен Џорданом, Барклијем, Робинсоном, Стоктоном и другим НБА звездама. По завршетку рата на просторима бивше Југославије, Станковић је био један од најзаслужнијих што су одржане квалификације на којима се СР Југославија после санкција квалификовала на ЕП у Атини. Плави су те године освојили златну медаљу и све до 2002. године су били готово непобедиви у Европи и свету. Станковић је касније био и саветник за спорт председника Србије Бориса Тадића. Део Нејсмитове Куће славних у Спрингфилду постао је 1991. године, у ФИБА Кућу славних ушао је 2007, одликован је немачким Заслужним крстом, француском Легијом части и Орденом за Југославију првог степена. Говорио је шест језика, а имао је једну ћерку, двоје унучади и двоје праунучади. Друшвтене мреже Бројни корисници друштвених мрежа опростили су се од Боре Станковића. А поздрави не стижу само из Србије. „Човек који је заувек променио кошарку. Почивај у миру", навели су из љубљанске Цедевита Олимпије. Станковићев ОКК Београд је током педесетих највеће борбе водио управо против Олимпије. Са једне стране био је Кораћ, а са друге Иво Данеу. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk