Случај САД-Кина: Највеће америчке санкције Пекингу до сада
Нови амерички намети на кинеску робу данас почињу да се примењују. То су највећи до сада намети у трговинском рату између ове две економске велесиле.
Ескалација трговинског рата између САД и ине Царине у вредности од 200 милијарди долара које су САД увеле на кинеске производе, као одговор на оно што називају неправедним трговањем Кине, почињу да важе данас. Кина је узвратила тако што је 60 милијарди долара америчке робе додатно оцаринила. Многи сматрају да су САД овако започеле „највећи трговински рат у економској историји". Најновији потез односи се на укупни износ кинеског увоза од јула и износи до 250 милијарди долара. То значи да је половина кинеског увоза у САД сада подложна овим новим царинама. Trgovinski rat SAD i Kine - zašto bi me bilo briga? У Кини је индекс Ханг Сенг пао за више од један одсто. До најновије ескалације је дошло пошто је Кина отказала даље трговинске преговоре са САД, јављају медији. Шта се дешава у понедељак? Америчка предузећа која увезу кинеске производе морају да плате додатних 10 одсто пореза. Ови намети односе се на скоро 6.000 предмета, што их чини највећим наметима које је Вашингтон ставио некој земљи. Они се односе на торбице, пиринач и текстил, иако су неки предмети као што су паметни сатови и високе столице изузети. Порез ће се повећати на 25 одсто од почетка 2019. године, ако ове две земље не постигну споразум. Нове царине обухватају и торбице С друге стране, Кина уводи додатних пет одсто на америчку робу, укључујући мање авионе, рачунаре и текстил и још додатних 10 одсто на хемикалије, месо, пшеницу и вино. Царине до данас САД су ове године наметнуле три круга царина за кинеске производе, у укупном износу од око 250 милијарди долара. То је 25 одсто царина на 50 милијарди долара на робу из Кине у две одвојене рунде. У јулу је Бела кућа повисила намете у износу од 34 милијарде долара на производе који се увозе из Кине. Прошлог месеца рат је ескалирао, па су САД подигле порезе на 25 одсто на друге производе у вредности од 16 милијарди долара. Кина није остала дужна - као одмазду на америчке мере увела је царине на 50 милијарди америчких производа, погађајући кључно бирачко тело председника САД, као што су пољопривредници. Зашто САД ово раде? Председник САД Доналд Трамп каже да жели да заустави „непоштено преношење америчке технологије и интелектуалне својине у Кину" и да тако заштити послове у САД. Царине ће, у теорији, учинити америчке производе јефтинијим од увезених и тако охрабрити потрошаче да купују домаће. Идеја је да се ојачају локална предузећа и национална економија. Међутим, многе америчке компаније и индустријске групе жалиле су се канцеларији америчког трговинског представника да им ово лоше утиче на пословање. Постоје знаци који упућују на то да су компаније и економије већ угрожене, а ММФ је упозорио да ће велике трзавице између земаља погодити и глобални раст. Царински намети Доналда Трумпа су део његове трговинске агенде од када је преузео функцију, што се коси са вишедеценијскоим пословањем на бази глобалног система слободне трговине. Кинески председник Кси Ђипинг и амерички председник Доналд Трамп Није јасно како ће Кина на дуже стазе да одговара на америчке намете. САД купују много више од Кине него што продају, тако да Кина има само ограничен простор за одмазду кроз трговину. Аналитичари кажу да ће Кина морати да буде креативна када одлучи да узврати на задате трговинске ударце. Могли би да отежају живот америчким компанијама у Кини или оборе вредност своје валуте како би повећали извоз. Трамп је недавно оптужио Кину да ради управо то. Али, Кина је одбацила ове оптужбе. Кина „никада неће пасти на пут подстицања извоза тако што ће девалвирати своју валуту", рекао је прошле недеље премијер Ли Кећијанг.