Археологија: Пронађена лобања човековог рођака стара два милиона година
Аустралијски истраживачи кажу да откриће две милиона година старе лобање у Јужној Африци даје више информације о еволуцији човека.
Лобања стара два милиона година примерак је парантропус робустус Лобања је остатак мушког парантропус робустуса, „рођака" хомо еректуса - врсте за коју се сматра да је директни предак модерних људи. Две врсте су живеле приближно у исто време, али је парантропус робустус раније изумро. Истраживачки тим је проналазак назвао узбудљивим сазнањем. „Већина фосилних остатака је отприлике неки зуб, па је овако нешто врло ретко и зато смо веома срећни", рекла је докторка Анђелин Лис за ББЦ. Истраживачи са Универзитета Ла Троуб у Мелбурну пронашли су делове лобање 2018. године на археолошком налазишту Дримолен северно од Јоханесбурга. Лобања је откривена само неколико метара од места где је 2015. године откривена лобања приближно сличне старости - детета хомо еректуса. Фосил је пронађен у близини каменолома Дримолен Археолози су протеклих неколико година састављајли и анализирали фосил. Њихова открића објављена су у часопису Nature, Ecology and Evolution journal. Коистраживач Џеси Мартин рекао је за ББЦ да је рад са фосилним остацима као да држите мокар картон, додајући да је помоћу пластичних сламки исисавао последње трагове нечистоће са њих. Конкурентске врсте Сматра се да су три врсте хоминина (човеколиких бића) истовремено живела у Јужној Африци, такмичећи се међусобно. Откриће лобање представљало је редак пример „микроеволуције" унутар људске врсте, рекао је Мартин. Парантропус робустус је имао велике зубе и мали мозак, за разлику од хомо еректуса који је имао велики мозак и мале зубе. Верује се да је прехрана првог човека подразумевала да једе углавном жилаве биљке, попут кртоле и коре. Истраживачима је требало више од 300 сати да саставе лобању „Временом је парантропус робустус вероватно еволуирао тако да може да генерише и издржи већу силу током грижења и жвакања хране, али му је било тешко или механички изазовно да је обради чељустима и зубима", рекла је докторка Лис. Научници кажу да је да је влажно окружење изазвано климатским променама могло да смањи количину хране која им је била на располагању. У међувремену је хомо еректус, са мањим зубима, вероватно јео и биљке и месо. Божанско изненађење - римски жртвеник пронађен у дворишту куће код Књажевца „Ове две изузетно различите врсте... представљају различите еволуционе експерименте", рекла је докторка Лис. „Иако смо били врста која је на крају победила, фосилни остаци од пре два милиона година сугеришу да је парантропус робустус био много бројнија врста од хомо еректуса." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk