Климатске промене: Лета би могла да постану „претопла за људе“
Милиони људи широм света могли би да буду изложени опасном степену топлотног стреса - опасном стању које може да изазове отказивање органа.
Неки здравствени радници у Сингапуру већ раде на преврућем терену Многи живе у земљама у развоју и обављају послове у условима који их потенцијално животно угрожавају. Међу њима су боравак на отвореном по фармама и градилиштима или у затвореном у фабрикама и болницама. Глобално загревање ће повећати шансе за појаву летњих услова који би могли да буду „претопли за људе" да у њима раде. Кад смо се састали са доктором Џимијем Лијем, његове заштитне наочаре биле су замагљене, а зној му се сливао низ врат. Овај лекар за хитне случајева ради на неиздрживој врућини у тропском Сингапуру, где се стара о пацијентима са Ковидом-19. Нема климатизације - што је свесни избор, да би се спречило ширење вируса ваздухом - и примећује да он и његове колеге постају „нервозни, нестрпљивији једни према другима". А његова лична заштитна опрема, кључна за избегавање инфекције, све још додатно погоршава стварајући узаврелу „микро-климу" испод неколико слојева пластике. „Заиста вас удари кад први пут уђете унутра", каже доктор Ли. „И заиста је непријатно током читаве смене од осам сати - утиче на морал". Рад у личној заштитној опреми у тропској клими може да буде изузетно непријатан Једна од опасности, схватио је он, јесте да прегревање може да успори њихову способност да раде нешто што је кључно за медицинско особље - да доносе брзе одлуке. Друга је да би могли да игноришу знаке упозорења за оно што се назива топлотним стресом - као што су малаксалост и мучнина - и наставе да раде све док не колабирају. Шта је топлотни стрес? Топлотни стрес настаје када тело не може редовно да се охлади и унутрашња температура тела настави да расте до опасног степена, а кључни органи почну да отказују. Дешава се кад главна техника за елиминацију вишка топлоте - испаравање зноја на кожи - не може да се догоди зато што је превелика влажност ваздуха. Као што су доктор Ли и други лекари открили, непробојни слојеви личне заштитне опреме - направљене да спречи улазак вируса - има ефекат спречавања да зној испари. Према речима докторке Ребеке Лукас, која истражује физиологију на Универзитету у Биргмингему, симптоми могу да ескалирају од падања у несвест и дезоријентације до грчева и отказивања црева и бубрега. „Може да постане веома озбиљно кад се прегрејете и то у свим деловима тела." Како да га препознамо? Систем познат као Wet Bulb Globe Temperature (WBGT) мери не само топлоту већ и влажност и друге факторе, како би омогућио реалистичнији опис временских услова. Још педесетих, америчка војска га је користила да би израдила смернице за безбедност војника. Кад WBGT стигне до 29 степени Целзијуса, на пример, препорука је да се прекине са вежбањем за свакога ко се није аклиматизовао. На тој температури редовно раде и доктор Ли и његове колеге у сингапурској Општој болници Нг Тенг Фонг. На врху скале - кад WBGT стигне до 32 степена - америчка војска сместа прекида са тешким вежбама зато што ризик постаје „екстреман". Толико високу температуру недавно је у болницама у Ченају у Индији забележила професорка Видја Венугопал са Универзитета Шри Рамачандра. Она је открила и да радници у слаништима доживе WBGT кад температура током дана скочи на 33 степена Целзијуса - и тада почињу да траже заклон. У железарама је забележена брутална температура од 41,7 степени, где су радници најугроженији од „огромне топлоте". „Уколико се то дешава дан за даном, људи постају дехидрирани, јављају се кардиоваскуларни проблеми, камење у бубрегу, исцрпљеност од топлоте", каже професорка Венугопал. Какав ће утицај извршити климатске промене? Како глобална температура буде расла, велика је вероватноћа да ће се јавити све интензивнија влажност ваздуха, што значи да ће више људи бити изложено током већег броја дана тој опасној комбинацији топлоте и влажности. Професор Ричард Бетс из британског Метеоролошког завода израдио је компјутерске моделе који сугеришу да ће се број дана са WBGT изнад 32 степена повећати, у зависности од тога да ли ће се емисије гасова ефекта стаклене баште смањивати. Америчка војска је израдила смернице о топлотном стресу да би њени војници остали безбедни И он истиче колики је ризик по милионе људи који већ морају да раде у тешкој комбинацији екстремне врућине и високе влажности. „Ми, људи, смо се развили тако да живимо у одређеном распону температура, тако да је очигледно да ако наставимо да изазивамо раст температуре широм света, пре или касније ће најтоплији делови света почети да доживљавају услове који су напросто претопли за нас." Још једна студија, објављена почетком ове године, упозорила је да би топлотни стрес могао да погоди чак 1,2 милијарде људи широм света до 2100. године, што је четири пута више него данас. Која су решења? Према доктору Џимију Лију, „то није нуклеарна физика". Људи морају да пију много течности пре него што крену са послом, да редовно одлазе на паузу и да потом поново пију течност док одмарају. Његова болница почела је да дели „слаши" полу-замрзнута пића како би помогла да се особље охлади. Али он признаје да је избегавање топлотног стреса лакше рећи него учинити. За њега и његове колеге, одлазак на паузу подразумева мукотрпан процес скидања заштитне опреме и потом облачење новог комплета опреме. Избегавање топлотног стреса је лакше речи него учинити Постоји и практичан проблем - „неки људи не желе да пију течност да не би морали да иду у тоалет", каже он. А ту је и професионална жеља да се настави са радом какве год да су тешкоће да се не би изневериле колеге и пацијенти у време кризе. Људи који су високо мотивисани заправо би могли да буду у највећој опасности од топлоте, каже доктор Џејсон Ли, ванредни професор физиологије са Националног универзитета у Сингапуру. Он је водећи члан групе специјализоване за опасност од прекомерне врућине, Глобалне информативне мреже за топлоту и здравље, која је саставила смернице за помоћ лекарима приликом излажења на крај са Ковидом-19. Воде је Светска здравствена организација (СЗО), Светска метеоролошка организација, (СМО) и америчка агенција за време и климу Ноаа. Доктор Ли каже да је уз мере као што су одмор и хидрирање - и хлад за раднике на отвореном - кључна стратегија отпора од топлотног стреса физичка кондиција. „Ако сте у доброј кондицији услед вежбања, ви истовремено повећавате толеранцију на топлоту, а имате и многе друге користи." А изазове за лекаре, који се зноје у личној заштитној опреми док се боре против Ковида-19, он малтене доживљава „као генералну пробу" за раст температуре у будућности. „Ове климатске промене ће бити још веће чудовиште и за оно што нас чека нам је заиста потребна усаглашена акција у свим земљама." „Ако не буде било тако", каже он, „платићемо високу цену." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk