У 100 и 500 речи: Шта је Савет Европе и зашто је важан
Често се може чути вапај незадовољних грађана, који услед немогућности да остваре права у домовини кажу „ићи ћу до Стразбура".
Међутим, мало њих зна да ће се у Стразбуру, ако дођу до тамо, обратити Европском суду за људска права, једном од органа Савета Европе. Савет Европе, као најстарије заједничко политичко тело у Европи, посвећено је заштити и промовисању људских права, демократије и владавине права. Ова организација је основана у Лондону 1949. године на пепелу Другог светског рата. Данас су њене чланице све европске земље, осим Белорусије, због забрињавајуће ситуације у вези са људским правима, и Косова, чију независност не признају неке од држава чланице. Савет Европе је првенствено битан због тога што су све државе чланице обавезне да поштују Европску конвенцију о људским правима, каже за ББЦ на срспком потпредседник Европског покрета у Србији Владимир Међак. Важан је и због Европског суда за људска права који је надређен свим судовима у свим државама чланицама. Овај суд разматра случајеве које појединци и групе покрећу против држава - потписника Конвенције. „Ниједна држава не може да избегне његову надлежност ни на који начин. То даје минимални ниво заштите грађанима Европе и ту смо ми Европљани повлашћени у односу на становнике других континената", истиче Међак. У 100 речи Савет Европе често називају „предворјем Европске уније", с обзиром на то да је чланство у Савету Европе неопходан предуслов за чланство у Европској унији. Ово није орган Европске уније већ самостална међународна организација, коју не треба мешати са Европским саветом и Саветом ЕУ, који јесу органи ЕУ. Србија је постала чланица Савета Европе 2003. године у оквиру бивше Државне Заједнице Србије и Црне Горе, после чијег распада је „наследила" чланство по правилу сукцесије. Ова организација је основана у Лондону 1949. године из пепела Другог светског рата Седиште Савета Европе налази се у француском граду Стразбур. Званични језици су енглески и француски и у њему ради око 2.200 људи, наводе на званичном сајту. У 500 речи Основан је 5. маја 1949. на иницијативу десет држава, а данас има 47 чланица које су уједно и потписнице Европске конвенције за заштиту људски права и основних слобода. Земље оснивачи су Белгија, Данска, Француска, Ирска, Италија, Луксембург, Холандија, Норвешка, Шведска и Велика Британија. Међу чланицама су данас и Руска федерација, као и Швајцарска. Од балканских земаља најдужи стаж у Савету Европе има Словенија, која је чланица од 1993. године. После ње, придружила се Хрватска 1996, затим Босна и Херцеговина 2002. године, док је последња приступила Црна Гора 2007. године. Осим чланства у Савету Европе, државе и друге организације могу добити статус посматрача, попут Сједињених Америчких Држава, Јапана, Мексика и Kанаде. Органи Савета Европе су Kомитет министара, Парламентарна скупштина, Генерални секретаријат, као и Европски суд за људска права, затим Kомесар за људска права и Kонгрес локалних и регионалних власти. Генерална секретарка Савета Европе је бивша хрватска министарка спољних послова Марија Пејчиновић Бурић, а комесарка за људска права од 2018. године је Дуња Мијатовић. Један од претходних генералних секретара рад савета је описао као „нежан и благ, који не прави новинске наслове". Главни орган одлучивања је Комитет министара. Чине га министри спољних послова држава чланица, који се састају најмање једном годишње, и стални дипломатски представници држава чланица у Стразбуру, који се састају сваке недеље. Парламентарну скупштину чини 324 посланика који говоре у име 830 милиона Европљана. На Твитер профилу ове установе поводом рођендана објављена је фотографија првог заседања. Зашто је важан? „Замислите да нема Стразбура, чиме бисте претили држави? Пред тај суд иду државе и редовно губе спорове", наводи Међак. Не могу, каже, да избегну примену пресуда, јер тада то од судског, постаје политички проблем. „Државе које не испуњавају пресуде, пре или касније долазе на ред заседања Савета Европе и ако су у порцесу приступања као Србија, то што Европски суд у Стразбур тражи постаје саставни део обавеза државе на путу ка Европској унији", истиче Међак. Савет Европе се залаже за демократске вредности - право на живот, слободу изражавања, верописповести, слободу медија, слободу окупљања, једнакост и заштиту мањина. У њих се убраја и забрана смртне казне, али и мучења, присилног и робовског рада. Током 71 године постојања у оквиру Савета Европе закључено је више од 200 међународних уговора у различитим областима, од сарадње у области кривичног права, културе, образовања, те социјалних питања, до борбе против насиља над женама, високотехнолошког криминала и нових технологија и животне средине. После пада Берлинског зида и распада Совјетског савеза, Савет Европе је политичку пажњу усмерио на приступање посткомунистичких земаља. Русија се посебно обавезала да ће предузети значајне реформе како би ублажила забринутости око људских права и њиховог правосудног система. У последње време, овај савет се највише бавио проблемима тероризма, организованог криминала, прања новца и трговине људима. Савет Европе је 1955. године одабрао европску заставу са 12 златних звезда у кругу на плавој позадини. Број звезда се не мења, дванаест симболише савршенство. Од 1986. ова застава је постала амблем Европске заједнице, данашње Европске уније. Дванаест звездица симболишу савршенство Шта је шта? Савет Европске уније окупља министре држава чланица ЕУ који заступају интересе својих држава. Познат је и под неформалним називом „Савет министара (ЕУ)" Европски савет чине шефови држава или влада чланица ЕУ, председник Европског савета и председник Европске комисије. Често се назива „стратешким" телом Уније, јер они доносе политичке одлуке и утичу на рад осталих органа. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk