Ледени покривач на Гренланду: Откривено више од 50 језера
Научници су пронашли више од 50 нових језера испод леда на Гренланду.
Вода настала од топљења леда на Гренланду пронашла је свој пут Раније се знало за само четири. Антарктик крије 470 језера испод леда, али најновије америчко-британско истраживање показује да их има и у поларном региону на северу. Додуше, нису толико велика, као језеро Восток које се налази на Јужном полу и које је дугачко 250 километара. Највеће на Гренланду је дугачко само шест километара. Језера се налазе под леденим покривачем који је дебео неколико километара. Притисак и геотермална топлота одржавају воду у течном агрегатном стању. Вода која настала топљењем задржава се у шупљинама. Због све виших температура, лед се отапа и иде ка океанима, а ова вода чини померање леда лакшим. Ако би се сав лед на Гренланду отопио, висина океана порасла би за седам метара. Операција НАСА на Гренланду Џејд Боулинг са Ланкастер универзитета ручно је прегледао 570.000 километара леда радаром у оквиру програма НАСА. Истраживачи америчке свемирске агенције редовно су прелетали ледену плочу како би мапирали облике стена и њихову унутрашњост. Подаци показују да је испод плоче много воде. Боулинг је током истраживања утврдила да постоје 54 језера и да за разлику од антарктичких језера која су груписана око унутрашњих ледених делова, нова гренландска језера се углавном налазе при крају покривача који је стабилан и споро се помера. „Она су такође знатно мања од оних на Антарктику (1,4 километара просечне дужине)", рекла је за ББЦ Њуз. Боулинг каже да се на неколико места види да је лед пао, али то је вероватно зато јер су ти делови језера исушени. „Ова 'активна' језера која се пуне и празне, чине да се лед подиже и спушта. Она су ретка", каже сарадник истраживања Стивен Ливингстоун. Он каже да вода из језера отиче сезонски каналима и да су ободи леденог покривача веома динамична област. Ново истраживање показује да има 60 језера Истраживања су планирана на бројним језерима на Антарктику. Сматра се се у овим старим језерима налазе древни организми који су дуго били заробљени испод дебелог слоја леда. Хемијски састав воде и седимената требало би да пружи податке о временским условима на Земљи. Професор Мартин Сигерт са Империјал колеџа у Лондону(Imperial College London) водио је истраживање антарктичког језера Елсворт. „Пошто се ледени покривач значајно променио током последњег циклуса Леденог доба, ова гренландска језера највероватније нису „много" стара. То значи да се одговори које можемо добити истраживањем језера Восток или Елсворт разликују од оних које можемо добити бушењем на Гренланду", рекао је Сигерт. „Ова језера су само кандидати и потребно је још података како би могла да се донесе одлука о томе да ли је потребно овде истраживати. „Следећи логичан корак би био да се испита која језера су најбоља за даља истраживања. Уколико се покаже да постоји научни интерес, могу се послати експедиције." Боулинг и сарадници су објавили анализу субглацијалних језера Гренланда у часопису Природа и комуникације (Nature Communications). Бушење језера