Протест у Пироту: "Хоћу реке нећу цевовод"
Ако власт не предузме одговарајуће кораке, људи ће узети ствари у своје руке - главна је порука протеста против изградње мини-хидроцентрала (МХЕ) на Старој планини.
Више хиљада грађана, активиста и љубитеља природе окупило се на протесту у Пироту Више хиљада Пироћанаца, али и грађана из других делова Србије, гласно је са Црвеног трга поручило да „хоће реке, а не цевовод". Један од покретача иницијативе „Одбранимо реке Старе планине", Александар Јовановић Ћута, каже да ће „људи сами бринути о Старој планини". „О рекама Старе планине одлучиваће људи који поред њих вековима живе", рекао је Јовановић окупљеним грађанима, који су га испратили аплаузом и повицима одобравања. Активисти захтевају да власти прогласе мораторијум, и то у року од неколико дана, на изградњу ових мини-хидроцентрала на заштићеним подручјима. Уколико до тога не дође, прогласиће „еколошку аутономију за подручје Старе планине". „Гдегод се појави неки багер, физички ћемо га спречити или ћемо га демонтирати, сасвим је свеједно", рекао је Јовановић, што је дочекано громогласним аплаузом. "Воду на слободу", "Хоћу реку, нећу цевовод" и сличне пароле обележили су протест у Пироту Текући проблеми Како пишу Јужне Вести, Савез месних заједница Старе планине већ годину дана води битку против градње малих хидроелектрана у заштићеном природном подручју, али је тек последњих месеци овај проблем изазвао веће интересовање јавности. Захтеве бораца за очување река подржавају и стручњаци. Декан Шумарског факултета у Београду, др Ратко Ристић, назвао је пиротски протест „најлепшим и највеличанственијим скупом о заштити животне средине". Професор Ристић је члан републичке ревизионе комисије за пројекте од значаја за Републику Србију. Још у децембру 2017. године, написао је негативан извештај поводом предлога да се усвоји пројекат за МХЕ Паклештица на реци Височици. „Министарство заштите животне средине је тада признало грешку, повукло сагласност на студију о процени утицаја МХЕ на реци Височици. Тиме је пројекат требало да буде обустављен", рекао је Ристић на протесту. Међутим, убрзо је инвеститор тужио Министарство заштите животне средине и два месеца касније је пресудом наложено министарству да поништи одлуку. „Сви аргументи у пресуди ишли су у прилог инвеститору, а није уважен ниједан аргумент министарства", додаје Ристић. Велике штете малих хидроелектрана Др Предраг Симоновић са Биолошког факултета у Београду упозорава да би речни свет потенцијалном изградњом мини-хидроелектрана могао да буде озбиљно угрожен. „Пастрмски фонд Србије је један од највећих у свету по посебности, а ради се управо о пастрмкама малих планинских река на којима се планирају МХЕ", каже Симоновић. „Мале хидроелектране не загађују околину, оне је потпуно уништавају", каже професор Ристић. Истиче да би њихова изградња довела до уништења како речног корита, тако и живог света, ремећења режима подземних вода и слабљење издашности извора. Др Предраг Симоновић са Биолошког факултета у Београду упозорио је на штетна последице мини-хидро централа „Такви негативни ефекти су уочени свуда у свету, а ко не верује, може да оде до Јошаничке реке, која је уништена са осам узастопних МХЕ", каже Ристић. Он додаје да је Србија најсиромашнија земља Балкана аутохтоним површинским водама. „То се изражава модулом отицаја, који у Србији износи 5.7 литара у секунди по километру квадратном". За разлику од Србије, модул отицаја у Македонији износи 11, Босни 20, а у Црној Гори 40 литара у секунди по метру квадратном, објашњава Ристић. Прихватљиве алтернативе И Ристић и Симоновић тврде да би овакав извор енергије Србији донео више штете него користи. „Србија није енергетски угрожена, па није јасно који су мотиви да се све ово уради, знајући притом да постоје други одрживи извори такозване зелене енергије", каже Симоновић. Ристић каже да Србија има изузетан потенцијал за производњу енергије из биомасе, као и да треба обратити пажњу на изворе геотермалне енергије, по чему смо, наводи, једна од најбогатијих земаља Европе. „Скандинавске земље имају соларне паркове иако имају мање сунчаних дана од Србије, а ми до сада нисмо направили ниједан озбиљан соларни парк." „ЕПС ће до краја године прикључити на мрежу 250 мегавата снаге из три ветропарка у Војводини. Тих 250 мегавата је као 500 малих хидро електрана", упоређује Ристић. „Скандинавске земље имају соларне паркове иако имају мање сунчаних дана од Србије. Са речи на дела Активисти иницијативе, заједно са мештанима села Темска, недавно су „ослободили" Рудињску реку. Они су лопатама, мотикама и крамповима вратили реку у њено природно корито након што је инвеститор отпочео измештање због градње МХЕ, за коју има уредно извађену дозволу у граду Пироту. Иако Рудињска река није у зони заштићеног подручја, активисти најављују да ће се скупљати на свим локацијама на којима је планирана изградња мини-хидроцентрала. „О рекама Старе планине одлучиваће људи који поред њих вековима живе", рекао је Јовановић. Угрожене реке Србије Спорна изградња мини-хидроелектрана на Старој планини само је један од проблема који погађа реке у Србији. Симоновић подсећа да су Република Српска и Србија на заједничкој седници владе у Требињу потписале Меморандум о сарадњи у области енергетике, којим се предвиђа изградња две хидроцентрале на горњем току Дрине. „Тиме је потпуно испресецан ток Дрине и максимално је фрагментисана популација младице која, као једна од најугроженијих рибљих врста Европе, на овај начин постаје још угроженија", истакао је Симоновић. Додаје да би грађанска иницијатива која се окупила у Пироту требало да буде прихваћена и у другим деловима Србије. Уништавањем планинских река мења се традиционални живот мештана Старе планине Шта даље Организатори протеста захтевају од скупштине и Владе Републике Србије да: Од градоначелника Пирота траже да „искреније и одлучније штите јавни интерес грађана, а заштита река Старе планине је највећи интерес". Такође су позвали председника Србије Александра Вучића да разговара са представницима Еколошког покрета Србије о изградњи мини-хидроцентрала. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk