Шта је Шангајска листа универзитета у 100 и 300 речи
За годину дана Универзитет у Београду пао је за сто места на Шангајској листи .
Зграда Ректората На овогодишњој листи најбољих универзитета Београдски универзитет се налази између 401. и 500. места, док је прошле године био између 301. и 400. На листи се налази и Универзитет у Новом Саду, који је рангиран између 901. и 1.000 позиције. А шта је Шангајска листа и како се на њу доспева? Шангајска листа у 100 речи Шангајска листа или Академско рангирање унивезитета у свету први пут је објављена 2003. и од тада излази редовно, рангирајући хиљаду најбољих универзитета на свету. Рангирање се врши на основу шест фактора - броја алумниста и добитника Нобелове награде и Филдсове медаље међу запосленима на универзитету, броја истраживача цитираних у Clarivate Analytics, броја текстова објављених у часописима Nature и Science, броја радова објављених у часописима са SCI и SSCI листе и академског доприноса ових индикатора по институцији. Овогодишњи апсолутни шампион је Америка са 206 унивезитета међу хиљаду најбољих. Следе Кина са 154 и Велика Британија са 61 унивезитетом. На листи су по два унивезитета из Србије, Хрватске и Словеније. Међу хиљаду најбољих нема унивезитети из Босне и Херцеговине, Северне Македоније и Црне Горе. Шангајска листа у 300 речи Шангајска листа рангира 1.800 унивезритета, али објављује листу од хиљаду најбољих. Београдски унивезитет први пут се нашао на њој 2012. године, а најбољи ранг имао је 2016. и 2017. када је био између 201. и 300. места. Од тада је кренуо пад. Ректорка Београдског унивезитета Иванка Поповић изјавила је за Инсајдер да је овогодишњи пад био очекиван и да је то последица онога колико ми радимо, али и колико раде други. Унивезитет у Београду саопштио је да је до промена на листи дошло првенствено захваљујући томе што „поједине земље, нарочито оне у источној Азији, све више улажу значајна средства у оснаживање и позиционирање универзитета". У саопштењу се додаје да је само присутво на овој листи „ствар престижа", пошто се на њој налази само два одсто светских унивезитета. На свету иначе има око 20.000 универзитета. А шта то значи за студенте? Министарство просвете саопштило је да је један од разлога пада то што „наши унивезитети немају више ниједног научника који се налази на листи најцитиранијих на свету". За разлику од београдског, Универзитет у Новом Саду задржао је прошлогодишњу позицију и налази се између 901. и 1.000 места. Тај унивезитет на листи се нашао први пут прошле године. Када је о региону реч, Универзитет у Загребу налази се у истом рангу као и БУ, Унивезитет у Љубљани на листи је између 501. и 600. места, док су мариборски и сплитски унивезитети између 701. и 800. позиције. Иако је реч о неформалној листи, присуство на њој је ствар престижа, али је важно и за прихватање диплома студената широм света. Такође, бољи ранг на овој и другим листама, повећава интересовање студената за избор факултета. То говори и податак да је Харвард, који је један од најпрестижнијих универзитета, већ 16 година - од када је почело рангирање - на првом месту. Друго место чврсто држи Станфорд, са изузетком 2010. године, када је био трећи. Ове, али и две претходне године трећепласиран је Кембриџ. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk