Русија и Америка: Нема нове трке у наоружању после раскида нуклеарног споразума, тврде у НАТО
Циљ НАТО у будућности неће бити нова трка у наоружању са Русијом, саопштио је генерални секретар Алијансе након што се Америка званично повукла из нуклеарног споразума.
Председници Владимири Путин и Доналд Трамп, усликани 2017. године, прекинули су нуклеарни споразум. И Јенс Столтенберг и амерички државни секретар Мајк Помпео окривили су Русију за пропаст споразума који је потписан у време Хладног рата. Почетком године, званичници Америке и НАТО оптужили су Русију за кршење пакта применом новог типа крстарећих ракета. У Москви негирају ове тврдње. Овим пактом државе су забраниле употребу и производњу пројектила домета од 500 до 5.500 км. Споразум о нуклеарним снагама средњег домета (ИНФ) потписали су 1987. амерички преседник Роналд Реган и лидер СССР-а Михаил Горбачов. Зашто је дошло до овога? Прошле године Американци су саопштили да имају доказе да нови руска крстарећа ракета имат домет који је забрањен споразумом. Американци су рекли да имају доказе да је Русија узела више 9М729 ракета. Ове оптужбе су затим пренете НАТО савезницима Вашингтона, а они су подржали Америку. Нове руске ракете 9M729 брину Америку и њене савезнике Председник Доналд Трамп је у фебруару најавио да ће се Америка повући из споразума уколико се у Русији не буду придржавали пакта. Поставио је рок до 2. августа. Руски председник Владимир Путин је убрзо након тога суспендовао обавезе његове земље према споразуму. Који су ризици? Јенс Столтенберг, генерални секретар НАТО, каже да ће тај војни савез реаговати на „примерен и одговоран начин на озбиљан безбедносни ризик који представљају руске ракете 9M729". Он је додао да НАТО „не жели нову трку у наоружању" и потврдио да не савез нема планове да размешта пројкетиле по Европи. Генерални секератар УН Антонио Гутиереш рекао је да је споразум био „непроцењива кочница нуклеарном рату" „Ово ће пре повећати, него смањити опасност коју носе балистичке ракете", додао је он. Аналитичари се плаше да би колапс историјског споразума могао да доведе до нове трке у наоружању имеђу Америке, Русије и Кине. „Сада, када је споразум готов, видећемо развој и примену нових врста наоружања", рекао је новинској агенцији АФП Павел Фелгенауер, руски војни аналитичар. „Русија је већ спремна". Прошлог месеца, генерални секретар НАТО-а Јенс Столтенберг рекао је за ББЦ да руски пројектили - зе које каже да „јасно крше споразум" - имају нуклеарну способност, мобилни су, веома их је тешко детектовати и могу да дођу до европских градова у року од неколико минута. „Ово је озбиљно", додао је. „Споразум је деценијама био камен темељац у контроли наоружања, а сада видимо његову пропаст." Додао је да није било „никаквих назнака" да ће Русија поштовати споразум - и да „без нуклеарног споразума и са више руских ракета - морамо бити спремни на све". Столтенберг је додао да ће све одлуке НАТО-а о томе како ће тачно одговорити бити донете након истека рока. Челници НАТО-а не планирају да користе копнене нуклеарне ракете у Европи, рекао је он, али би конвенционална ваздушна и ракетна одбрана, нове вежбе и спремност војних снага, као и нове иницијативе за контролу наоружања могле да буду део одговора. Шта је Споразум о нуклеарним снагама средњег домета (ИНФ)? Совијетски лидер Михаил Горбачов и амерички председник Роналд Реган потписали су нуклеарни споразум 1987. Анализа Џонатана Маркуса, ББЦ дописника у области одбране Пропаст споразума о нуклеарним снагама средњег домета - јединог пакта о разоружању који је елиминисао читаву категорију нуклеарног оружја, представља корак назад за заговорнике контроле наоружања. Чињеница да до овога долази у тренутку када је Америка све више забринута због онога што се тумачи као поновно уздизање Русије, двоструко је узнемирујућа. Изгледа да ни Москва ни Вашингтон не цене овакве договоре. Најважнији споразум од времена Хладног рата, уговор о смањењу стратешког наоружања СТАРТ који ограничава употребу нуклеарног оружја дугог домета, истиче у фебруару 2021. Његов опстанак је далеко од извесног. Парадокс лежи у томе да је контрола наоружања деловала неважно након распада СССП када су напетости биле смањене. Сада, када поново расту, уговори о разоружању би могли да играју значајну улогу у одржавању стабилности. Уместо тога, контрола наоружања је у кризи, а развијају се нове технологије оружја (укључујући вештачку интелигенцију и „хиперсоничне" пројектиле велике брзине). Како су ствари кренуле наопако? Владимир Путин је још 2007. рекао да споразум није у складу са интересима Русије. Пет година раније, амерички председник Џорџ Буш одлучио је да САД повуку из споразума о балистичким ракетама потписаног 1972. године. Онда је 2014. године, након што је Русија наводно тестирала крстареће ракете, тадашњи председник Америке Барак Обама оптужио Москву за кршење нуклеарног споразума. Русија снажно негира да прави ракете које крше уговор. Наводно, Обама се није повукао из споразума само због притиска европских лидера који су га упозоравали да би такав потез могао поново да покрене трку у наоружању. Прошле године, међутим, оптужбама против Русије придружили су се и НАТО званичници. НАТО је и формално оптужио Москву тврдећи да је прекршила споразум. „Савезници су закључили да је Русија развила и поставила ракетни систем 9М729 којим је прекршен Споразум и који представља значајан ризике по евроатлантску безбедност", наведено је у саопштењу. У саопштењу је наведено и да земље чланице „снажно подржавају" став Америке да Русија крши пакт, а Москва се позива да „хитно почне поново да потпуно поштује" одредбе споразума. Русија је негирала оптужбе, а председник Путин је рекао да су тврдње само изговор који амерички званичници користе како би напустили пакт. Усред погоршања односа Вашингтона и Москве, Турска је прошлог месеца добила прве делове руског система противракетне одбране С-400 упркос противљењу Америке. Из Америке је стигло упозорење - Турска не може да има и систем противракетне одбране С-400 и америчке борбене авионе Ф-35. Турска и Америка су НАТО савезници. Ипак, Турска гради и све ближе односе са Русијом.