Русија, Путин и ЛГБТ: Председник у нови устав ставља Бога и традиционални брак
Председник Русије Владимир Путин жели да у новом, промењеном уставу брак буде дефинисан као заједница мушкарца и жене.
Председник Путин са партијархом Кирилом Овакав став искључује могућност увођења истополних брачних заједница. Ова одредба налази се међу амандманима које је предложио Путин, а о томе ће се изјаснити и грађани. Критичари овакве и сличне Путинове потезе у вези са променом устава виде као његов покушај да задржи власт и после истека мандата 2024. године. У Путиновом пакету предлога налази се и проглас о томе да становници Русије верују у Бога, као и казна за одрицање од било ког дела територије земље. Овај територијални амандман ојачао би позицију Русије на Криму - делу украјинске територије која је анексирана 2014. године - као и Курилским Острвима око којих се Кремљ спори са Јапаном од завршетка Другог светског рата, наводи Владимир Машков, стручњак који је учествовао у писању предлога новог устава. Популисти ће добити аплаузе јавности Стив Розенберг, ББЦ дописник, Москва Зашто Владимир Путин одједном има потребу да све ове ствари запише у руски устав? То мање одржава тренутно став друштва о поменутим питањима, а више има везе са стварањем тема за дебату које би сакриле прави разлог за промену устава. А то је правна основа за председника Путина да остане на позицији моћи и после 2024, ако не као председник, онда у некој другој улози. Међу предложеним променама које се нису нашле у центру пажње државних медија је и убацивање у устав и мало познатог тела које се зове Државни савет. Верује се да би Путин управо из тог тела могао да црпи моћ у будућности. Остали амандмани ојачаће моћ председника. Али пошто је Путин одлучио да жели да грађани Русије гласају о овим предлозима, сада мора да пронађе начин да мотивише људе да буду узбуђени због ових промена, а гласање је заказано за 22. април. И ту ступају на сцену популистички слогани и теме попут Бога, породице и брака, као и обећања о пензијама и платама. Путин је предложи и амандман о „историјској истини", како би се заштитила „велика достигнућа народа у одбрани Отаџбине". Он тврди да се бори против страних покушаја да се умањи велика жртва коју је СССР поднео у Другом светском рату. У борби против нацистичке немачке погинуло је око 27 милиона становника СССР-а. Детаљ са традиционалног православног венчања Путину је ово четврти мандат на функцији председника и доминантна је фигура руске политичке сцене у последњих 20 година. Његов боравак на најважнијим функцијама у Русији обележили су оживљавање симбола из совјетског времена, конзервативне вредности и утицај Руске православне цркве. Изненадио је нацију у јануару када је саопштио планове за промене устава које подразумевају и преношење одређених овлашћења са председника на парламент. Већина грађана Русија изјашњавају се као православни хришћани, али држава је званично и даље секуларна. Садашњи устав донет је 1993. године када је председник Борис Јељцин прихватио западну демократију и капитализам. Путин се бори против либерализма са Запада, а донео је и контроверзни забрану ширења „геј пропаганде" међу руском омладином. Ову одлуку осудили су многи руски либерали и Европски суд за људска права сматрајући да ће она послужити као покриће за малтретирање активиста који се боре за побољшање положаја ЛГБТ популације у Русији. Предлог закона о уставним променама усвојио је доњи дом руског парламента - Дума - у јануару. Путинови амандмани наћи ће се на дневном реду за две недеље, а већина посланика подржава председника. Грађани ће гласати 22. априла, али пре тога предлог закона мора да буде усвојен и у горњем дому парламента, а зелено светло мора да да и Уставни суд. Константин Калачев, политички аналитичар, рекао је за ББЦ на руском да су ови предлози мешавина свега и свачега. „Испада да су нам преци оставили у аманет веру у бога и идеју комунизма. А Путин представља огледало за већину Руса", рекао је Калачев. Бројне угледне личности из друштвеног и културног живота Русије именоване су у радну групу за устав и управо су оне саветовале Путину да предложи неке од амандмана. Григориј Голосов, политиколог, критиковао је ове промене назвавши их политичким. „Устав који сада имамо каже нам да би држава требала да буде ослобођена од било какве идеологије. Зато мислим да су ове промене неприкладне", закључио је Голосов. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk