Како да се заштитите ако вас неко вређа на интернету
Уколико вас је неко опсовао или назвао погрдним именом у коментарима на друштвеним мрежама - то је вређање и може да буде дискриминација.
Ако вам се неко погрдно обраћа - да ли је то говор мржње? Ако вам је, пак, неко послао поруку и запретио вам насиљем - врло могуће да је у питању говор мржње и битно је да то пријавите, објашњава Душан Покушевски из Београдског центра за људска права. Управо је говором мржње писано чак 2.000 вести у неколико медија у Србији и више од 15.000 коментара на те вести на Фејсбуку, Твитеру или другим друштвеним мрежама. Ово су резултати истраживања Београдског центра за људска права и Центра за нове медије ЛИБЕР, чији су истраживачи пратили вести на интернету четири српске реакције, као и њихове налоге на друштвеним мрежама. „У великом броју случајева смо приметили да је текст заправо написан тако да позива сам на говор мржње, а некада је чак написан и горе него сви остали коментари", објашњава Татјана Веховец из Цента за нове медије ЛИБЕР, која је радила на истраживању. „Али, и за налоге на мрежама медија и за приватне налоге важи исто - јако је битно да јавно објави да се догодио." Који су резулати истраживања Чак 27 одсто свих коментара који су ширили говор мржње јесте било на политичке вести, док грађани говоре језиком мржње и у 25 одсто случајева када коментаришу вести из хронике, али и о Косову и региону, па чак и када коментаришу спортске утакмице када играју државе бивше Југославије. Истраживачи су прегледали готово 65.500 вести и готово 750.000 коментара на Б92, Блицу, Куриру и Информеру. „Говор мржње је изразито присутан. Од - тебе треба до убити - до позива на линч, корпус је јако широк, али увек подразумева јавни позив на насиље, поготово када су коментари анонимни. „Невероватно колико се људи труде језички да обликују говор мржње. Такве формулације нисмо могли ни да замислимо", каже Душан Покушевски. Испоставило се да, иако медији имају систем који пропушта коментаре на својим порталима, на друштвеним мрежама - влада потпуно безакоње, објашњавају истраживачи. „Тек се у Немачкој појавио од почетка ове године закон који каже да је Фејсбук обавезан да контролише говор мржње на својој мрежи. „Код нас је то сива зона", додаје Покушевски. Шта да радите када приметите вређање или говор мржње на мрежама Истраживачи су поднели четири кривичне пријаве за коментаре и вести за које су мислили да су највећи проблем. Ипак, мисле да постојећи механизми заштите и превенције готово да немају никакве ефекте. „Иако смо Тужилаштву за високотехнолошки криминал поднели четири кривичне пријаве, прву у априлу месецу, још увек изостаје конкретна реакција. Стога смо установили, узимајући у обзир време које је прошло, да кривични поступак не може служити као ефикасан начин заштите", истиче Покушевски. Шта када је претња анонимна Чак иако вам је неко претио на мрежама са лажног профила или анонимно, и то може да буде говор мржње, каже Татјана Веховец. У тим случајевима је, на жалост, опет неопходно да се случај пријави и поднесе кривична пријава. Истраживачи кажу да су пријавили и један такав случај иако је пошиљалац био анониман, а да се испоставило да га је полиција нашла и претресла му стан. Ипак, на томе се стало, кажу у Београдском центру за људска права. Вјерица Радета и последице Сви смо на мрежама - али колико пута вас је неко увредио у коментару? „Читам умрла Хатиџа Мехметовић из удружења бизнисменки Сребренице. Ко ли ће је сахранити. Муж или синови?!" Ово је тај препознатљиви твит Вјерице Радете, чланице Српске радикалне странке, након што је преминула Хитџа Мехметовић, којој су у рату убијени и синови и супруг. Твитер је обрисао профил Вјерице Радете након овога, а политичари у Србији, и из власти и опозиције, осудили су га. Ипак, недуго затим, њен профил је опет заживео. „Док год нема последица за говор мржње, неће бити ни промена на мрежама", каже Покушевски. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk