Београд: Од непроцењивих локомотива остали само костури
Некада је превозила раднике и опрему у једном од највећих грађевинских подухвата после Другог светског рата - пробијању Суецког канала, најважнијег пловног пута за снабдевање Европе нафтом са Блиског истока.
Из депоа је однет и један вагон који је ручно искован Данас је „пулска локомотива" из 1864. године ижврљана и пуна прашине, иако је „старија од железнице у Србији". Непознати починиоци упали су у депо Железничког музеја у Београду, однели велики део експоната и готово потпуно уништили „пулску" и још једну вредну локомотиву. Са обе локомотиве скинуто је све што је могло и остали су само костури. Директор Железничког музеја Ненад Војчић за ББЦ на српском каже да они годинама имају исти проблем. „Ја нисам наоружан, нису ни моји кустоси, не можемо да дођемо и бранимо овај простор. „Оно што ме изненађује јесте да полиција годинама не може да ухвати вандале и да им је већи проблем ко је ово пријавио, него шта све недостаје - то ме боли као човека", каже видно потресени Војчић. Депо се налази испод моста Газела, у згради која је некада била ложионица београдске железнице, а која је одавно напуштена, обрасла у жбуње и пуна ђубрета. Ложионица се налази на простору „Београда на води" Однето је неколико машина, али и један мали вагон. Војчић каже да је крађа полицији пријављена 31. августа. „Точкове тог вагона који је однет су ковачи ручно ковали, то више не може да се направи. „Поред тога, затекли смо екипу од 16 људи који су машинама секли експонате и уништена је најстарија локомотива коју Железнички музеј има у збирци", наводи Војчић. Остали само костури Војчић каже да „већ две године ратује са неухватљивим разбојницима који су однели тоне и тоне шина". „Исечене су две локомотиве наочиглед целог града, иако сам писао свима. Уништено је нешто што нико у свету нема. Изгубљено је заувек". Он тврди да је писао Министарству саобраћаја, Министарству културе, као и челницима пројекта „Београд на води", јер се складиште налази на њиховом на простору. Воз је увек бржи Железница: Километрима до права радника Воз у Јапану кренуо пар секунди раније Од машина починиоци су однели седам стругова, две вертикалне бушилице и три глодалице Зграда некадашње ложионице београдске железнице налази се тик уз градилиште „Београда на води", и у позадини се могу чути радови, а под заштитом је Завода за споменике културе. „Објекат је под заштитом, зато све ово неће бити срушено, већ реновирано", каже Војчић. Он каже да су у надлежности музеја само покретна добра - локомотиве, вагоне и уметничке збирке и да они не могу да заштите депо. „Системски се гаси ова станица и овај део би требало да уђе у програм рестаурације". „Не можеш тек тако да изнесеш локомотиву" На уништеној локомотиви су ученици некада у пракси учили куда се креће пара Према Војчићевим речима, до пре месец дана је у депоу постојало обезбеђење које је повучено због системског исељења Београдске железничке станице. Како каже, давно је постојала иницијатива да се локомотиве иселе. „Требало је очистити колосек, шине су биле затрпане шутом... Урађено је то и дошли су да их извуку, али је констатовано да су запекле полуге и да то не може, а не можеш ни да тек тако дођеш и изнесеш локомотиву", наводи Војчић. На питање због чега локомотиве нису завршиле на станици Топчидер, он каже: „Зато што имате систем у којем ја вама пуштам мејл да ти даш људе, он колица, а неко трећи помоћни воз. Цео систем има три компаније, једни имају воз, други колица... Локомотиву не можеш тек тако изнети". „А не можеш ни изаћи на шине и рећи 'е сад ћу ја да возим', то је програм читав". Локомотива је од 1952. године била у депоу Железничког музеја. Војчић напомиње да градске власти нису дозволиле да се локомотива изложи на првом перону Београдске железничке станице. „Пулску локомотиву је требало опрати и средити, па бисмо лакше нашли спонзоре и донаторе да је поправе". „Овако су вандали ушли и искасапили је целу. Сви они знају - и град, и полиција и железница, шта се дешава овде". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk