Корона вирус: Све што треба да знате о имунитету у 100 и 500 речи
Корона вирус научио нас је да правилно перемо руке, колико је важно да држимо физичку дистанцу, те да многи послови могу да се обављају од куће.
Имунунски систем је баш то - систем и са заразама се бори у целости А кроз све што се дешава откако је избила пандемија Ковида-19, провлачи се као мантра прича о имунитету и његовом јачању. Да ли сте знали да и реч имунитет која се користи у медицини води порекло из римског права? Шта је заправо имунитет, како нас штити од болести и може ли да се појача? Имунитет у 100 речи Имунитет је заштита од оболевања коју обезбеђује имунски систем - један од главних система који се старају о организму, каже за ББЦ на српском имунолог Срђа Јанковић. А како нас имунски систем штити од оболевања? „Имунски систем садржи читав низ одбрамбених оруђа, који у случају вируса - елиминишу заражене ћелије нашег организма како би онемогућиле да се патоген у њима умножава", овако би најкраће могло да се објасни како се имунски систем бори против вируса, каже Јанковић. Осим тога, објашњава он, ту су и ћелије које луче молекуле који представљају биолошке сигнале и управљају запаљењском реакцијом и имунским одговором, као и специфична антитела која се везују за микроорганизме и блокирају их или разарају. И још нешто - имунски систем се не може поправити баш тако брзо и лако као што мислите. Имунитет у 500 речи Имунски систем је управо то - систем - и да би добро функционисао, потребан је баланс и хармонија, наводе научници са Харварда. Здрав имунски систем може да победи инвазивне патогене. Међутим, имунски систем се не може тек тако „подићи". „Убедљиво је најчешћа заблуда да се имунитет може подићи узимањем одређених препарата, најпре из групе помоћних лековитих средстава или додатака исхрани - суплемената. „У ретким случајевима када постоје индикације да се примени неко средство, једино је сврсисходно да то констатује лекар, на основу прегледа и свеобухватних анализа", каже Јанковић. Стручњаци са Харварда наводе да постоји много тога што истраживачи не знају о слојевитости и међусобној повезаности имунолошког одговора. „Иако је веома популарно говорити о подизању имунитета, то, с обзиром на огромну сложеност имунског система и разноликост његових функција и механизама, не одсликава реалност. „Смисленије је о имунском систему размишљати као о адекватном или неадекватном за дати задатак или ситуацију, него као о јаком или слабом. „Посебно је битно напоменути да неко може да има солидну општу отпорност али да буде осетљив на одређене врсте болести и обрнуто", наводе са Харварда. Имунитет: Које су тајне имунитета и како нас штити од болести Имунитет и године Способност имунског одговора у борби против инфекција се с годинама смањује, а то доприноси могућој појави већег броја болести. Ипак, ни то није опште правило, али је закључак многих студија да је, у поређењу с млађим људима, већа вероватноћа да ће се старији заразити болешћу и од ње умрети. Смањење имуног одговора на инфекције доказано је реакцијом старијих људи на вакцине, наводи се у студији Харварда. Имунитет и римско право Многи студенти права памте годинама припремање испита посвећеног римском праву - које важи за један од најтежих предмета. А какве то сад везе има са медицинским имунитетом? „Сама реч потиче још из римског доба, када се односила на заштиту особа на званичним функцијама од правног гоњења. „И данас се реч имунитет, изван медицине, употребљава и у таквом значењу", каже доктор Јанковић. У медицини ова реч има значење повезано са заштитом од оболевања коју обезбеђује имунски систем - један од главних система који се старају о интегритету организма. Колективни имунитет „Термином колективни имунитет означавамо стање када је већина особа у датој заједници заштићена од одређене заразне болести, било тиме што је ту болест прележала, стекавши специфичан имунитет, било вакцинацијом", објашњава Јанковић. Суштина је, каже, да у ситуацији када је већина особа у заједници имуна, узрочник обољења не може лако да се преноси на нове домаћине, јер је удео осетљивих особа тада мали. „Тачан праг колективног имунитета - минималан удео имуних особа који не допушта да дође до епидемије - зависи од тога колико је дати патогени организам заразан. „Колективни имунитет се, дакле, може градити било тако што све већи број особа у некој заједнци преболи одређено обољење, било постизањем што већег обухвата припадника заједнице вакцинацијом, уколико вакцина постоји." Зашто су вакцине важне и како раде. Вакцина за Ковид-19 још није доступна. У Србији је од корона вируса до сада регистровано више од 10.000 оболелих, а 3.600 се опоравило. Тестирано је нешто више од 150.000 људи. Ипак, неки стручњаци тврде да није доказано да то што се неко опоравио од корона вируса не може поново да оболи. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk