Никола Тесла: Јесте ли овако замишљали српског генија
Корона вирус, мањак посла и боловање били су довољни да новосадски програмер Иван Кршев започне нови хоби - бојење фотографија Николе Тесле.
Никола Тесла са неоуних 35 година - 1890. Иза једног од највећих умова и проналазача на свету остала су бројна открића и идеје, али не и много слика. Оне црно-беле које су урезане у памћење света, недавно је решио да оживи Кршев, директор фирме симболичног назива Камелеон. „Људи нису имали прилике да Теслу виде тако и коментари су више него позитивни", каже Кршев, који себе описује као великог Теслиног обожаваоца. Никола Тесла 1885. Неколико месеци провео је вежбајући фотошоп и остале алатке како би што верније приказао генија српског порекла који је каријеру направио у Америци. Муке је мучио са брковима, бојом одела и кравата, сенкама, па чак и сјајем зеница, јер са старих фотографија, ако их је и било, с годинама најпре бледе детаљи. „То могу описати као манију да седим по 20 сати пред компјутером и разматрам да ли да затамним очи, како да их ставим - да ли су плаве или можда сивкасте", каже кроз смех. „Уложио сам труд, а иначе сам перфекциониста и људи су поприлично одушевљени", каже Кршев за ББЦ на српском. Део портрета у оригиналу је радио крајем 19. века фотограф Наполеон Сарони. Никола Тесла 1896. У литератури се, додаје Кршев, не помиње много боја Теслиних очију, али је он сам негде изјавио да је „имао светле очи, а да су што је више користио мозак - постајале светлије". „Нисам желео да то буде лажњак и заиста 85, негде и 90 одсто основних детаља сам задржао". Није га мрзело да 30. децембра иде у Музеј Николе Тесле и купи постер, као ни да у фотографској радњи изради слике у већем формату - и задовољан је учинком. Кршев је фотографије објавио на Божић 7. јануара, на 78. годишњицу Теслине смрти. Тесла пред смрт 1943. Они су много пута подељене на друштевним мрежама и преко паметних телефона, који су нам посебно претходне године помогли да се чујемо и видимо с најмилијима. А Тесла је пре готово сто година знао како ће они радити. Како је Тесла описао паметне телефоне? У интервјуу са Џоном Ф. Кенедијем, овај амерички научник српског порекла, године 1926. до танчина је описао модерне паметне телефоне. „Кад бежични пренос буде потпуно примењен цео свет ће се претворити у велики мозак, што у бити и јесте, све ствари биће делићи праве и ритмичне целине. Тесла 1915. „Моћи ћемо да комуницирамо једни са другима одмах без обзора на удаљеност. И не само то, преко телевизије и телефоније моћи ћемо да се видимо и чујемо савршено као да смо лицем у лице, иако смо можда удаљени хиљадама миља. „Уређаји које ћемо користити за то биће запањујуће једноставни у поређењу са данашњим телефонима и моћи ће да се носе у џеповима", рекао је Тесла, а пре неколико година пренео магазин Тајм. Од 100 милијарди до 100 динара Кршев се присетио и да је Теслина фотографија из 1933. красила је једну од безвреднијих новчаница бивше Југославије, када је инфлација била на врхунцу. Уместо тадашњих 10 милијарди данас његов лик је на новчаници од 100 динара. Шта је било посебно занимљиво? Овај 47-годишњи програмер наводи да је открио да на једној слици Тесла не држи књигу Руђера Бошковића, као што се доскора мислило. Како Кршев наводи књига Руђера Бошковића није била ни издата кад је овај портрет сликан „Игром случаја, улазећи у те ситне детаље, играјући се параметрима у фотошопу - сенке, осветљеност - почињу да ми се појављују нека слова, погледам слику књиге и видим није то та књига. „Почнем да бауљам, бауљам и нађем доказ да Тесла држи Максвелове Scientific Papers (Научне радове)", наводи. Џејмс Клерк Максвел је шкотски научник и физичар, који је крајем 19. века поставио теорију о електромагнтеном зрачењу. Док је Максвел Теслин савременик, Руђер Бошковић, астроном и математичар српског порекла, живео је и стварао више од 100 година пре њих. Први траг су му била слабо видљива слова „Вол. 1". што значи први том, а Руђер Бошковић „није писао у томовима". „Кренем полако и искристалише ми се неколико слова", каже он, додајући да је и стручњаке консултовао око тога и да су потврдили његове сумње. „Не кажем да је то неко спектакуларно откриће, али је ето произашло из хобија", наводи Кршев. Шта даље? Зависи од обавеза. Никола Тесла 1935. Можда је следећи Нобеловац. „Ако будем имао времена, имам идеју да наставим с тим. „Доста великана има који би могли да дођу на ред, прво ми Иво Андрић пада на памет, али ко зна у ком правцу ће то отићи", закључује Кршев. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk