САД напустиле „пристрасни“ Савет УН за људска права
САД су изашле из Савета УН за људска права, а амбасадорка САД назвала је ово тело „септичком јамом политичке пристрасности".
Ники Хејли, амбасадорка САД при Уједињеним нацијама и државни секретар Мајк Помпео Ово „лицемерно" тело „исмева идеју људских права", изјавила је медијима амбасадорка САД у Уједнињеним нацијама Ники Хејли . Основан 2006. године, савет базиран у Женеви био је критикован јер је дозволио земљама које непоштују људска права да буду његови чланови. Активисти кажу да ће повлачење САД нашкодити напорима да се прате и осуде случајеви кршења људских права широм света. Објавивши одлуку да изађу из савета, Хејли је описала ово тело као „лицемерно и бескорисно", које не престаје да „показује непријатељство према Израелу". Док је говорила поред ње је стајао државни секретар Мајк Помпео, који је назвао овај савет „заштитником оних који крше људска права". Генерални секретар УН Антонио Гутерес одговорио је како би „више волео" да САД остану у савету. Високи комесар УН за људска права Зеид Раад Ал Хусеин назвао је америчом повлачење „разочаравајућом, али не и изненађујућом вешћу". С друге стране, Израел је похвалио ову одлуку. Ова одлука се догодила у сред интензивне критике коју добија Трампова администрација због праксе одвајања деце имиграната од родитеља на граници САД и Мексика. Хусеин је назвао ову одлуку „бескрупулозном". Доналд Трамп: од хотелијера до председника Накба: Најсуморнији дан за Палестинце „Хемијски напади" у Сирији: шта досад знамо Савезници разочарани Анализа: Нада Тавфик, ББЦ вести, Њујорк Ово је последње у низу Трампових одбацивања политике мултилатерализма и највероватније ће узнемирити оне који очекују да САД штите и промовишу људска права широм света. Америчка амбасадорка у УН, Ники Хејли прошле године је упозорила да ће САД напустити савет Од самог оснивања савета, Сједињене Државе су имале проблематичан однос са овим телом. Бушова администрација је бојкотовала савет када је основан 2006. из истих разлога као и Трампова администрација сада. Тадашњи амбасадор у Уједињеним нацијама био је Џон Болтон, који је тренутно саветник за националну безбедност председника Трампа и велики критичар Уједињених нација. Неколико година касније 2009. кад је Обама дошао на власт, САД су поново приступиле овом телу. Многи савезници су покушали да убеде САД да остану у Савету. Чак и они који се слажу с критиком Вашингтона упереном ка Савету, сматрају да САД треба да реформишу ово тело изнутра, а не да изађу из чланства. Шта је Савет УН за људска права? Уједињене нације су основале Савет 2006, уместо Комисије УН за људска права, која је била критикована због тога што је дозвољавала земљама које не поштују људска права да постану њене чланице. Група од 47 изабраних земаља из различитих региона служи трогодишњи мандат у овом савету. Овај савет се састаје три пута годишње и оцењује стање људских права у свим чланицама Уједињених нација и њима је дата могућност да представе шта су урадиле да побољшају људска права, што је процес назван универзални периодични преглед. Савет шаље независне стручњаке и оснива комисије које треба да истраже кршења људсих права у земљама попут Сирије, Северне Кореје, Бурундија, Мијанмара и Јужног Судана. Савет се среће најмање три пута годишње Зашто се САД повлаче из Савета? Одлука САД о повлачењу долази након година критике овог тела. Иницијално, ова држава није ни желела да приступи савету када је основан 2006, тврдећи да попут свог претходника - Комисије УН за људска права, ово тело дозвољава чланство нацијама које крше људска права. Америка је приступила Савету 2009, када је Обама дошао на власт и поново су изабрани у чланство 2012. Међутим, групе које се баве људским правима жалиле су се на рад тела након што су 2013. у чланство изабране Кина, Русија, Саудијска Арабија, Алжир и Вијетнам. Такође, Израел је бојкотовао оцену овог савета, уз тврдњу да критике на рачун ове државе нису на месту. Прошле године, Ники Хејли је изјавила у савету да је „тешко прихватити" резолуције које су усвојене против Израела, када ни једна резолуција није разматрана против Венецуеле, где је на десетина демонстраната убијено у протестима. Израел је једина земља која је стално на дневном реду, због критике начина на који се односи према Палестинцима. Иако је оштро критиковала савет, Хејли је рекла да жели да "свима буде јасно да Америка не одустаје од посвећености побољшању људских права". Каква је реакција на ову одлуку? Дипломате неких земаља су брзо изразиле разочарење повлачењем САД из овог тела. Тренутни председник савета, словеначки амбасадор Војислав Суц каже да је ово тело „једина инстанца која се бави проблемима људских права широм света". После одлуке о повлачењу САД, он је рекао да је „суштински важно да се овај савет одржи". Министар спољних послова Велике Британије Борис Џонсон рекао је да је ова одлука „за жаљење", објаснивши да је иако је реформа овог тела потребна, савет је „важан због позивања држава на одговорност". Разне организације за заштиту људских права критиковале су ову одлуку, а Америчка унија за грађанска права (АЦЛУ) изјавила је да Трампова администрација је одговорна за „агресивно и усклађено кршење основних људских права". Група Хјуман рајтс воч осудила је америчку одлуку о напуштању савета и назвала политику Доналда Трампа у области људских права „једнодимензионалном". Израелски премијер Бењамин Нетанјаху је подржао ову меру и на свом Твитеру је објавио неколико твитова којима хвали „храбру одлуку" ове земље.