Француски председник Макрон поново уводи националну службу
Француска влада планира да поново уведе националну службу за све шеснаестогодишњаке.
Обавезни део националне службе трајаће месец дана, а други део ће бити посвећен одбрани и безбедности То је у председничкој кампањи предложио Емануел Макрон у сврху промовисања осећања грађанске дужности и националног јединства међу француском омладином. Али многима ове користи не делују убедљиво. Нова национална служба ће важити за све шеснаестогодишњаке, младиће и девојке, и биће подељена у две фазе. Макрон: „грађански рат" у ЕУ око демократије Национална служба у два дела У првој фази млади ће бити смештени у неку јавну институцију, што ће им „омогућити да створе нове односе и развију своју улогу у друштву". Волонтерски рад с хуманитарним организацијама, као и држање часова, налазе се међу могућностима за службу, поред традиционалне обуке с полицијом, ватрогасцима или војском. У другој фази, волонтирање ће трајати од три месеца до годину дана и младима ће бити понуђено да тај део одраде у „области која има везе с одбраном и безбедношћу", али поново могу да бирају да волонитрају у институцијама које се баве заштитом културног наслеђа, животне средина или у социјалним службама. Разводњена идеја Ово није програм који је Макрон првобитно замислио. Када је по први пут предложио ову идеју током председничке кампање 2017, у питању је била војна служба у малом, јер би сви француски грађани узраста од 18 до 21 године морали да „искусе део војничког живота" у трајању од минимум месец дана. Студентске групе нису одушевљене идејом Идеја је сад промењена и проширена на оно што се зове универзална национална служба - делом зато што се испоставило да би војни рок коштао превише и додатно оптеретио оружане снаге Француске. Чак и сада овај програм кошта 1.6 милијарди евра годишње, а неопдно иницијално улагање износи 1.75 милијарди евра. Шта је Макронов циљ? Циљ ове обновљене националне службе, тврди влада, јесте да охрабри младе грађане Француске да учествују у друштвеном животу и промовише социјалну кохезију. Ускоро ће почети консултације како би програм кренуо почетком следеће године. Постоји још доста детаља које треба разрадити, између осталог и сам законски основ ове замисли. Радна група која је сазвана да осмисли овај програм упозорила је да француски устав забрањује држави да присиљава део становништва да проводи време ван свог дома, сем у случају одбране државе. Да ли је идеја популарна? И пре него што је званично потврђен план, 14 организација младих критиковали су „недоследности" плана, незадовољни идејом да ће бити присиљени да раде у некој од служби. „Бирање обавеза је исте важност, као и сама обавеза, ако не и више", они тврде, позивајући младе да бране право на избор. Шире гледано, око 60 одсто становништва подржава ову идеју, судећи по анкети коју је спровела организација ЈуГов у марту, иако се ова цифра преполови међу млађим испитаницима. Макрон је први француски председник који није служио војску, обавезна војна служба је укинута 1996. када је Макрон имао 18 година. Пре тога, сви француски младићи су служили годину дана у оружаним снагама. Када је укинут обавезни војни рок 1997. учинило се да су сви одахнули. Ипак носталгија се појавила и многи су препознали да ова врсте службе нема само војну, већ и друштвену функцију. Двадесет година касније, председник Макрон поново жели да оживи пројекат друштвене кохезије. Национална војна служба широм света