Исхрана и депресија: Медитеранска дијета може да побољша расположење
Медитеранска исхрана може да помогне у спречавању депресије, тврди се у најновијем истраживању.
Истраживање је трајало осам година, а обухвата 41 студију Ипак, стручњак за метаболичку медицину каже да су потребне строже, конретне студије, које би потврдиле доказе о потенцијалној вези исхране и депресије. Резултати, који су објављени у часопису Molecular Psychiatry, настали су на основу 41 студије, које су објављене у последњих осам година. Исхрана која се састоји од воћа, поврћа, житарица, рибе, орашастих плодова и маслиновог уља, која је највише заснована на биљкама, са мало меса и млечних производа - изгледа да подиже расположење. Докторка Камил Ласал, која је истраживала ову везу са колегама на Универзитетском колеџу у Лондону, рекла је да су досадашњи докази показали да храна коју једемо може да смањи ризик од депресије. Додаје да ипак не постоји конкретан клинички доказ. Храна и расположење Објаснити везу између расположења и хране је тешко. Постоји много других фактора који могу бити укључени. Без строго контролисаних испитивања, и даље није јасно какав је утицај медитерансе дијете. "Потребно је више анализа" Професор Навид Сатар, који предаје метаболичку медицину на Универзитету у Глазгову, препоручио је да наука приступи овим резултатима са 'озбиљном дозом опреза'. „Здрава исхрана је добра из бројних разлога, али потребни су конкретни докази пре него што кажемо да је дијета богата биљкама добра и за ментално здравље", рекао је он. „Једини начин да докажете да ли су те везе стварне јесте да спроведете велика насумична испитивања код људи који су у опасности од депресије. Таква истраживања су тешка, али би резултати били изразито вредни". Стивен Буклеј, из Фонда за ментално здравље Мајнд, рекао је да је добар савет да једемо здраво храну, да редовно вежбамо и смањимо производе који мењају расположење, као што су шећер, кофеин и алкохол. Проверите да ли уносите добре калорије Како изгледа село у Србији које живи од паприке „Широко је прихваћено становиште да постоји јака веза између онога што једемо и како се осећамо, с нивоом шећера у крви који утиче на наше расположење и енергију. „Они који су депресивни или анксиозни ће се вероватно теже фокусирати на здраву исхрану или ће покушати са неуспешним стратегијама суочавања, попут дроге или алкохола. „Ако је то случај, можда ће имати користи од других облика лечења, као што су лекови или психо терапија." Истраживање које је испитивало традиционалну медитеранску исхрану је показало да је могуће смањити ризик од болести попут дијабетеса типа 2, високог крвног притисака и повишеног холестерола, који су сви фактори ризика за болести срца. Истраживачи су такође утврдили да људи који се хране на медитерански начин могу да живе дуже. Типична медитеранска дијета укључује пуно поврћа, воћа, махунарки, житарица и производа од житарица, на пример хлеб, тестенину и смеђи пиринач. Такође садржи и умерене количине рибе, белог меса и неких млечних производа. Комбинација свих ових елемената чини се да доприноси здравијем животу, али један од кључних аспеката је укључивање здравих масти.