Избори у Пољској: Дуда против Тшасковског: - борба за будућност Пољске
Председнички избори у Пољској у недељу биће кључни за обликовање будућности ове земље и њених погоршаних односа са Европском унијом. Изборна трка супротстављених вредности
Адреј Дуда (лево) се у другом кругу избора бори против градоначелника Варшаве Рафала Тшасковског Ако досадашњи председник Анджеј Дуда буде изабран за још један петогодишњи мандат, његови савезници и влада коју води националистичка партија Права и правде, наставиће са социјално-конзервативним политикама, покушајима за већом контролом институција и програмима великодушних давања. Либералнији кандидат, градоначелник Варшаве Рафал Тшасковски, најавио је да ће се у случају победе заузети за права мањина и искористити председничко право вета на законе које буде видео као покушаје политизације правосуђа и напада на демократске вредности. Тшасковски каже да ће сарађивати са владом, али његова победа ће готово сигурно значити рат између ове две гране власти. Оба кандидата имају различите визије за будућност Пољске. У шта верује Анджеј Дуда? Председник Дуда (48) је адвокат по професији. Однео је изненађујући победу на изборима 2015. године, кандидујући се као представник младих, умерен политичар из редова партије Права и правде, која је изгубила низ избора под вођством Јарослава Качињског. Дуда је конзервативни католик и каже да жели да брани традиционалну породицу. Дуда добија велику подршку у малим градовима и селима Са једне стране, он подржава популаран и великодушни социјални програм владе 500+, по којем породице добијају 500 злота (110 евра) месечно за свако дете, све док не напуни 18 година. Као резултат политике владе многе породице су изашле из сиромаштва и, први пут од краја комунизма 1989. године, постоји осећај да нека партија брине за њихове потребе. Ово посебно важи у селима и мањим градовима, где је Дуда освојио апсолутну већину гласова у првом кругу избора пре две недеље. Са друге стране, обећао је да ће пољске породице заштити од онога што назива „увезеном ЛГБТ идеологијом" којом се, како каже, покушава сексуализација пољске деце. Сексуално образовање у пољским школама не постоји у пракси. Уместо тога ученици присуствују „часовима породичног живота", у којима се понекад говори у сексуалном образовању, често са свештеницима и монахињама. Председник Дуда такође подржава нове законе владе којим се успоставља већа контрола над независним институцијама, пре свега јавним медијима и правосуђем. Пољски јавни сервис финансирају порески обвезници и обавезан је да о политичким збивањима извештава уравнотежено. Уместо тога, у главном дневнику власт се хвали, а кандидат опозиције Тшасковси напада оптужбама да сарађује са Јеврејима и ЛГБТ активистима. Дуда жели већу контролу над медијима Дуда је такође подржао већину реформи правосуђа које је спровела влада, а за које је Европска унија и више међународних организација рекло да нарушавају независност институција и владавину права. Затегнути односи са Европском унијом резултат су те политике, а Дуда је за ЕУ једном рекао да је то „измишљена заједница од које не добијамо много". Са садашњим буџетом, Пољска је највећи нето корисник фондова Европске уније. Шта је са Рафалом Тшасковским? Тшаскови, такође 48-годишњак, потпредседник је Цивилне платформе, партије десног центра, која је управљала Пољском између 2007. и 2015. године, када је партију водио Доналд Таск, пре него што је изабран на чело Европског савета. Његова партија је увек најбоље пролазила у великим метрополама. Тшасковски је проевропски политичар и има подршку у великим пољским градовима У првом кругу је освојио 30.46 одсто, наспрам 43.5 посто које је освојио Дуда, а највећу подршку добио је у густо насељеној варшавској области Виланов. У интервјуу за ББЦ, Тшасковси је признао да је у неким тренуцима у прошлости деловало да су неки чланови владе у којој је био министар „поповали" гласачима. Иако је либерал у економском погледу, рекао је да је партија Права и Правде добро препознала неједнакост у приходима као проблем који треба да се решава програмима попут 500+, што је политика коју подржава. Представља либералније крило партије, а као градоначелник Варшаве присуствовао је ЛГБТ маршевима за једнака права и предложио да се у школама главног града уведу часови у циљу спречавања насиља над мањинама. Ипак, недавно је рекао да се противи томе да истополни парови усвајају децу, чему се противи и већина Пољака према анкетама, након што је председник Дуда поднео уставни амандман којим се то забрањује. Тшасковсков утицај као евентуалног председника била би углавном ограничен на право вета на законе, с обзиром на то да законе које би он предлагао скупштинска већина може да одбије у парламенту. За ББЦ је рекао да је Пољска и даље демократска земља али да је њена „демократија под нападом" због тога што влада политизује независне институције, као што су правосуђе, као и да покушава да ограничи моћ локалних власти. Додао је да би уложио вето на будуће покушаје политизације судова и предложио да канцеларија генералног јавног тужиоца поново буде независна. У тренутној влади министар правде делује и као генерални тужилац, чиме има велики утицај на ток поступака. Као бивши министар за Европску унију, Тшасковски каже да жели да Пољска преузме активнију улогу у ЕУ преговорима. Брине да би у будућности када се финансијска корист од чланства умањи, антипатија садашње власти према ЕУ могла да доведе до тога да Пољска напусти ову заједницу. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk