Црна Гора постала независна два сата пре Србије - како слави овај дан
Два 13. јула из прошлости има на уму сваки становник Црне Горе када слави Дан државности.
Мило Ђукановић на Цетињу Први је 1878. године, када је на Берлинском конгресу изборила независност, а други је 1941. године - када је подигнут велики народни антифашистички устанак. „Ово је тренутак када је на Берлинском конгресу Црна Гора само два сата пре Србије постала независна држава, али тада још није била формирана нација" , каже за ББЦ на српском Срђан Цветковић са Института за модерну историју. Други датум има корене у комунизму, али га заправо славе сви - он је био део свеопштег бунта против италијанског фашизма 1941. године, додаје Цветковић: „Он не уноси поделе - у буни су учествовали и леви и десни." У новије доба, Дан државности јесте датум који ипак дели црногорску јавност: „Опозиција и цивилни сектор не бојкотују Дан државности, већ пријем који поводом овог дана организује председник Црне Горе Мило Ђукановић", каже Никола Марковић, главни уредник Дан-а. „Основни разлози су непоштовање владавине права и повезаност са криминалом на коју сумњају." Многи Црногорци славе 21. мај као дан када су изборили државу, а то је датум када је проглашена независност од Србије Како слави власт: Нема више лутања по „балканским странпутицама" Чак два дана раније прославио је Дан државности Мило Ђукановић на Цетињу. Он је поручио да Црна Гора већ живи свој европски живот и да је са „оптимизмом загледана у европску будућност": „Ми смо давно прошли историјску раскрсницу. „Европеизација црногорског друштва је наш кључни циљ и стални задатак. Тај процес се не завршава само формалним чланством." Ђукановић је додао да је Црна Гора „за веома кратко време прескочила векове лутања по балканским странпутицама": „Зато не сме да нас обесхрабри компликовање процеса на европској и глобалној сцени у испуњавању наших циљева. „Нити неке скептичне поруке које ових дана долазе са важних европских адреса. Ми са Балкана морамо да покажемо Европи да је политика проширења њена најбоља политика." Како (не)слави опозиција На пријему се по правилу последњих година не појављује цивилни сектор нити опозиција. Не долазе ни политички представници српског народа у Црној Гори, Српског националног савета, Института за српску културу, Матице српске... „Део јавности је директно против садашњег председника Црне Горе, а не против Дана државности", каже Никола Марковић, главни уредник Дан-а. „То можемо да видимо да када је председник био Вујановић, део опозиције је ипак присуствовао." Присталице покрета ”Одупри се 97000” имају посебан начин протеста. Две борбе: Берлински конгрес и свеопшти комунистички устанак Те 1878. године Црна Гора је добила независност као кнежевина, а 63 године касније на исти дан је подигла и свеопшти устанак током Другог светског рата. Иако је ово редак празник из доба комунизма који се на простору бивше Југославије слави као државни, Марковић каже да то заправо није неуобичајено: „Није у питању комунистички празник, већ је 13. јул 1941. године део традиције Црне Горе у смислу борбе против фашизма. „Верујем да је битно да га задржимо, поговото ако имамо у виду шта се након распада Југославије десило на овим подручјима услед таласа национализма и слободно могу рећи, надолазеће мржње." Феномен је, додаје Марковић, да чак „ни четници у Црној Гори нису устали против овог дана , као што је пример био са 29. новембром". Дан када су Црногорци устали против фашизма изненадио је и саме Италијане, описује историчар Срђан Цветковић, док његов колега Љубодраг Димић мисли да овај датум показује и пут Црне Горе: „На трагу Европске уније, која слави 9. мај као Шуманову декларацију, али и Дан победе над фашизмом, и Црна Гора обележава свој антифашистички дан. „У питању је био масовни устанак, који показује побуну читавог народа, али и народа који тежи европском путу." Коверте као данашњи симбол протеста у Црној Гори Чланови споразума са Берлинског конгреса који су важни за Балкан * Министарство спољних послова Србије Зашто Србија не слави овај дан Чињеницу да је Црна Гора независност 1878. године добила чланом 26 Берлинског конгреса, а Србија 'тек' чланом 34, заправо не значи ништа, објашњава историчар Срђан Цветковић. „У питању је неколико сати размака док су одлуке усвојене. У историјском и стратешком смислу, то је ирелевантно. „Оно што је пак доста занимљиво питање је пре - зашто Србија не слави 13. јул? Ипак је и она тада добила независност." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk