Убиство адвоката Огњановића у таласу ликвидација у Србији
Убиство адвоката Драгослава Огњановића још једно је у низу оружаних ликвидација у Београду које је поново отворило питање позиције адвокатуре у Србији, али и проблем јавне безбедности.
адвокат Огњановић Адвокатске коморе Србије и Београда су због убиства Огњановића ступиле у седмодневни протест обуставом рада, како би „исказале јединство професије" - док од тужилаштва и полиције траже да ангажују све капацитете у сврху расветљавања убиства. Обустава рада биће потврђена и протестом заказаним за уторак испред Вишег суда у Београду. Из адвокатских комора упозоравају да је у последњих десет година забележено више од 50 напада на адвокате и да је већина случајева нерешенa. У последње три године, убијено их је троје. „Убиство адвоката не може бити дозвољено, а када неко то учини мора бити пронађен и кажњен", каже за ББЦ председник Адвокатске коморе Београда Југослав Тинтор. Тинтор каже да је из тог разлога тражен хитан пријем у МУП-у и у Министарству правде, са идејом да се формира посебан истражни тим за овај и све претходне случајеве напада на адвокате. „Ако се не реагује на ову ситуацију можемо очекивати да ће неко у наредном периоду помислити да може да убије судију вишег суда, или заменика тужиоца", каже Тинтор. Док је у суботу увече са сином ходао ка згради на Новом Београду у којој станује, на адвоката Драгослава Огњановића испаљено је више хитаца. Од последица повреда Огњановић је преминуо, а његов син је рањен и није у животној опасности. Упркос брзо спроведеној полицијској акцији потраге „Вихор", до сада нема званичних резултата истраге. Министарство унутрашњих послова и Републичко јавно тужилаштво се поводом овог случаја до сада нису оглашавали. Апел полицији, апел и криминалцима Огњановић је деветнаеста жртва пуцњаве са одликама мафијашких ликвидација од почетка године у Србији, према бази података Мреже за истраживање криминала и корупције (КРИК). Познати београдски адвокат је током каријере био један од бранилаца Слободана Милошевића пред Хашким трибуналом, био је и у правном тиму Луке Бојовића и чланова његове породице, а заступао је и Ђорђа Прелевића, једног од оптужених у случају убиства Бриса Татона. Пре адвокатуре, Огњановић је деведесетих радио у београдској полицији као инспектор на расветљавању убистава. Убиство Татона: Случај смањених казни Зашто Мирјану Марковић чека година у затвору Министарство правде осудило је убиство Огњановића и у саопштењу „апеловало на државне органе да предузму све неопходне мере да се открију починиоци". Београдска адвокатица Зора Добричанин изненадила је јавност када је са места убиства апеловала „на криминалне кругове да престану са убиствима". Она је истакла да је „много убистава, с обзиром колико смо земља" као и да их највише изводе криминални кланови. Према КРИК-овој Црној књизи" - бази података о убиставима са карактеристикама мафијашких у Србији и Црној Гори је од 2012. године почињено више од 80 ликвидација, од чега је решено свега 6 одсто. „Та статистика нам говори да је безбедност у држави угрожена", каже за ББЦ новинарка КРИК-а Бојана Јовановић. У последњих неколико месеци становници главног града Србије били су сведоци десетине мафијашких ликвидација у пуцњавама или екпслозијама аутомобила. Неретко у сред дана, на прометним раскрсницама и улицама. Убиство адвоката је нешто што није уобичајено, до сада су на овај начин убијани чланови криминалних група, каже Јовановић. Министар унутрашњих послова Небојша Стефановић је пре две године на конференцији за штампу објавио „рат мафији" - после убиства Александра Станковића, званог Сале Мутави, осуђиваног нарко-дилера и члана навијачке групе Партизана „Јањичари". Убиство Александра Станковића (Извор: КРИК) Од тада, КРИК броји 25 убистава која се доводе у везу са обрачуном криминалних група, од којих ниједно није решено, а у већини случајева нема осумњичених. Резултати најављеног обрачуна са организованим криминалом су слаби, каже за ББЦ истраживач Београдског центра за безбедносну и спољну политику (БЦБП) Саша Ђорђевић. „МУП је тек недавно објавио да су за неке од тих случајева поднете кривичне пријаве, али до данас ниједно од убистава повезаних са организованим криминалом и почињених у том периоду није доспело пред суд", каже Ђорђевић. Председник Србије Александар Вучић саопштио да у истрази постоје одређени трагови, истакавши да је безбедносна ситуација добра али „да га брине рат нарко-кланова" Ко води „рат", а ко истраге Прве информације о току истраге јавности у Србији саопштио је председник републике Александар Вучић. „Имамо више трагова него у случају убиства кума господина Бојовића. Не могу да кажем да је убиство решено, али имамо некаквих трагова", рекао је Вучић новинарима дан после убиства Огњановића. Тада је навео и да је безбедносна ситуација добра, али да „га брине рат кланова око тржишта наркотика". То постаје нешто са чим држава мора на много бруталнији начин да се обрачуна, сматра Вучић.. Рат породица Бојовић и Шарановић (Извор: Блиц, Н1, КРИК) Србија и Црна Гора у последњих неколико година постали су поприште жестоких криминалних обрачуна. Подаци КРИК-а показују да је у 2017. години било шест ликвидација више него годину дана раније. „Бројеви убиства од почетка године, или само од прошлог месеца, указују на то да је већ неко време на делу рат кланова који оставља жртве", каже Бојана Јовановић. Рат породица Бојовић и Шарановић, крвави обрачуни которских нарко-кланова „Шкаљараца" и „Кавача", као и сукоби различитих навијачких група сматрају се главним разлозима црне статистике. Рат „Шкаљарског" и „Кавачког" клана (Извор: Емисија Досије/На месту злочина; КРИК; Н1) Лука Бојовић осуђен је на 18 година затвора у Шпанији због организовања криминалне групе, поседовања оружја, фалсификовања докумената и прикривања кривичних дела. Подаци које, са друге стране, на конференцијама за штампу повремено представља министар унутрашњих послова Небојша Стефановић, осликавају другачију безбедносну ситуацију у земљи. Коментаришући убиства раније ове године, Стефановић је рекао да је „Београд апсолутно безбедан град". „Претходна година је завршена са најнижом стопом убиства у последњих 20 година, а и стопа расветљавања убистава се повећава", изјавио је министар Стефановић у марту. Неколико сати пре убиства Огњановића, на конференцији за медије МУП-а, Стефановић је саопштио да у последњих 30 дана „није извршено ниједно убиство као последица криминалних обрачуна". Саша Ђорђевић из БЦБП-а сматра да је проблем што јавност о тим проблемима не чује глас професионалаца - полиције или тужилаштва - већ од политичара. „Други проблем је што, ако је статистика заиста тачна, видимо да постоји проблем у решавању озбиљнијих кривичних дела, с обзиром на број нерасветљених убистава од 2016. године", каже он. Председник Адвокатске коморе Србије Виктор Гостиљац рекао је на конференцији за штампу да му није познато да је Огњановићу прећено, и најавио награду за информације које би могле помоћи истрази. Из адвокатских комора и удружења најављују истрајност у праћењу развоја истраге. „Наша је функција да подигнемо то питање на највиши ниво, а у оваквим случајевима је први период од десетак дана врло важан и када је у питању полицијски рад и прикупљање доказа", каже Југослав Тинтор.