Чернобиљ кроз објектив српског туристе
У ноћи 26. априла 1986. године, реактор број четири у нуклеарној електрани Чернобиљ у Украјини је е к сплодирао, тако изазвавши највећу технолошку катастрофу у историји .
Град Припјат, у коме су живели радници електране са њиховим породицама, евакуисан је, додуше не по најхитнијем поступку. Евакуисана су и сва околна места. У Припјату је пре Чернобиљске катастрофе живело 60.000 људи. Данас тамо нема никога. Осим туриста. Душан Голубовић, 29-годишњи архитекта из Београда, ове јесени је посетио место несреће у Украјини. Са собом је имао аналогни фотоапарат. Случајни пролазник Област око Чернобиља последњих година је постала популарна дестинација за туристе. Популаризацији овог необичног локалитета свакако је допринео успех мини-серије Чернобиљ у продукцији ХБО. Иако његово занимање за Чернобиљ траје дуго, Душан Голубовић се готово случајно нашао у Припјату. „Ишао сам да посетим пријатеља који живи у Кијеву. О посети Чернобиљу нисам ни размишљао све док нисам сазнао да је удаљен само два сата вожње", каже Душан за ББЦ. Пут кроз радијацију Према подацима Уједињених нација, након несреће је контаминирано 50.000 квадратних метара земљишта. Зона искључења почиње у Украјини, иде преко Белорусије и покрива област два пута већу од Лондона. Када путујете из Кијева, први прелаз на који наилазите је Дитјатки. „Ту се пролази пасошка контрола, а затим се одлази у град Чернобиљ 2, који су тако назвали Совјети, како би му се заварао траг", прича Душан. Чернобиљ 2 је отворен за туристе 2016. године. Према речима водича, главне атракције су једина преостала биста Лењина у Украјини и радар Дуга. „То је огромна челична конструкција која ме је одушевила. Направљен је седамдесетих као детектор ракета за време Хладног рата." Радар Дуга је радио лоше и јако кратко, све до саме несреће. На путу до Припјата се пролази кроз два села. Једно од њих је потпуно уништено, како су куће биле направљене од дрвета, које упија радиоктивну прашину, објашњава Душан. „Куће су рушене, затрпаване земљом и обележене знаком радиоактивности. Такође стоје и натписи 'привремено место одлагања радиоактивног отпада'", каже. То „привремено" још увек траје. Шта се догодило 24. априла 1986. Експлозија у четвртој погонској јединици нуклеарне електране довела је до испуштања радиоактивних супстанци у 400 пута већој количини него што је то био случај када је бачена атомска бомба на Хирошиму 1945. године. Различите су процене о броју жртава у Чернобиљу. Према званичним подацима УН-а, само 50 људи је погинуло у несрећи, а још 4.000 људи је преминуло од последица радијације. Бројне студије показују да је на стотине људи оболело због радиоактивног зрачења после експлозије. Процењује се да је, рачунајући период од две деценије после катастрофе, директно или индиректно, ескплозија у Чернобиљу однела око 200.000 живота. Чернобиљска трагедија и даље је највећа технолошка катастрофа у историји човечанства. Туристичке брошуре Процењује се да „град духова", Припјат, годишње посети 60.000 туриста. „Једини легалан начин да посетите Чернобиљ јесте да тамо идете као туриста, преко овлашћених агенција којих има неколико у Кијеву", објашњава Душан. Каже да такве посете могу да покваре слику, пошто се путује у групама, аутобусима који су излепљени логоима агенција и знаковима за радиоактивност. „То је мало кич и непоштовање жртава", додаје Душан. На овлашћеном улазу у контаминирану област, налази се штанд туристичке агенције. „Ту могу да се купе магнети, мајице и остали сувенири. Постоји и место за селфи са лутком у заштитном оделу", присећа се Душан. „Све то ми је, од раног јутра, помало убило доживљај." Алтернативни путеви Ако вам је посета преко туристичке агенције некако клише, постоји и други начин да се обиђе Чернобиљ. Додуше илегалан. „Водич нам је причао да у Украјини постоји нека врста поткултуре - или изазова - да се пређе река Припјат, која се сматра незваничном границом зоне, препешачи 30 километара и тамо проведе неко време", каже Душан. Они који се одлуче на овакав корак, у повратку позову полицију, која их покупи и наплати симболичну казну. „Сам град Припјат је пун графита и пивских флаша, што показује да је та поткултура врло жива." Шта не можете да радите у Чернобиљу? Неки делови су још увек превише радиоактивни, због тога није дозвољено удаљавати се много од обележених стаза. „Може доћи до контаминације обуће и одеће, што значи да у повратку на чекпоинту могу да вам траже да их баците", објашњава Душан. Такође није дозвољено пушење, изношење хране ван аутобуса, нити било каквих предмета из зоне. Звуци контаминиране зоне До пре неколико година, у зони Чернобиља се вероватно могао чути и најмањи шум. Сада је другачије. „Ја сам дошао у суботу и било је 1.000 туриста у зони, тако да и није тихо", прича Душан. „Додуше, имате доста времена да истражите неке делове, осамите се и поразмислите где се налазите." Истражујући Припјат, Душан је ушао у једну стамбену зграду и у стан. „У стану није било намештаја, али остале су неке личне ствари - ситнице попут новчаника и неке играчке. Ту је заправо било језиво тихо." Меланхоличне фотографије катастрофе Оно што је видео, Душан се потрудио да забележи на фотографијама. „Са собом само понео само један стари руски објектив, Хелиос 44-2 са мануалним фокусом, који прави прелепе меланхоличне фотографије." При фотографисању се усредсредио на детаље. „То се испоставио као и једини најбољи начин да се забележи атмосфера у Зони, јер сваки пут када бих извадио телефон да нешто усликам, неизбежно би ми у кадар упао и неки туриста." Довољно туриста и без игране серије Нормална претпоставка је да је популарност ХБО серије допринела већем броју туриста у зони. „Међутим, када сам то питање поставио водичу, постао је врло дефанзиван, тврдећи да је оваква ситуација већ неколико година", каже Душан. Председник Украјине Владимир Зеленски потписао је уредбу која омогућава почетак радова у овом подручју. Обновиће се стазе за шетњу и побољшати пријем мобилне телефоније. „Чернобиљ је до сада био део негативног бренда Украјине. Дошло је време за промене", рекао је Зеленски. Новом уредбом биће сређени и пловни путеви, као и контролни пунктови. Такође, биће укинуто и ограничење за снимање. „Колико год да је популарност и посећеност Чернобиља велика, то не умањује значај овог места и онога шта се ту догодило", сматра Душан. „Са том идејом и треба ићи тамо." Све фотографије су заштићене ауторским правима. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk