Милиони за псе луталице: Од милосрђа до уносног посла
Док градови и општине троше милионе за плаћање одштета за уједе паса луталица, бригу о уличним псима често преузимају обични грађани.
Волонтери Удружења Бета кажу да само у Зајечару има око 1.500 напуштених паса Међу њима је и Ивана Ђокић из Зајечара која је већ годинама волонтерка Удружења за бригу о животињама Тимочке крајине Бета. Са осталим волонтерима покренула је акцију стерилизације напуштених паса, сакупљања хране и трошкова за ветеринара. „Ми скупљамо новац да стерилишемо псе, да их чипујемо и хранимо, а људи пријављују лажне уједе паса. Они тако зарађују, а држава им плаћа притужбе вансудским поравнањима. „Зато, уместо на бригу о напуштеним псима, новац из градских буџета одлази - у џепове тих људи", прича Ивана. Градови и општине у Србији исплатили су за шест година најмање 25 милиона евра на име одштете због уједа паса луталица, подаци су Националне алијансе за локални економски развој, НАЛЕД. Ова организација наводи и да су 77.500 грађана били жртве напада. „Локалне самоуправе имају проблем са грађанима који лажирају уједе како би наплатили одштету која се у просеку креће од 25.000 до 100.000 динара", оценио је члан Управног одбора ове организације Владан Васић. Према подацима НАЛЕД-а, неки градови дају 250 до 300 хиљада евра годишње за одштете. Годишње се поднесе до 1.000 одштетних захтева због уједа паса. Град Зајечар је прошле године издвојио око 32 милиона динара за рад зоохигијене, показују подаци објављени на сајту Глас Зајечара. У удружењу Бета тврде да петина овог новца не иде на потребе напуштених паса, већ на одштету грађанима који пријављују уједе. ББЦ на српском је покушао да у општини провери ове тврдње, као и да добије информацију о формирању регистра људи који пријављују уједе, али одговоре на постављена питања нисмо добили. Грађани масовно пријављују уједе - да ли се ради о стварном проблеми нападнутих или прилици за зараду Проблем у скоро свим општинама Србије Са оваквим проблемима суочавају се многе локалне самоуправе. Међу њима је и град Врање чије власти издвајају осам милиона динара за бригу о луталицама и напуштененим псима. Како је пренела агенција Бета, само половина те суме троши се за решавање правих проблема паса - уклањање са улица, чиповање, стерилизацију, исхрану у азилу. Друга половина намењена је за исплату одштете грађанима због уједа паса луталица. Градски правобранилац Врања, Ђурђица Ђорђевић, изјавила је за Бету да је у 2018. град тужен због уједа паса луталица 243 пута. Још две тужбе односе се на ујед мачке и на напад паса луталица на кокошке. „С обзиром да на територији града Врања живи око 80.000 становника, исплата од 4,5 милиона динара годишње због одштете само због уједа паса луталица је велика цифра", рекла је Ђорђевић. Осам година бриге о напуштеним животињама на истоку Србије У Београду је број тужби још и већи. У 2017. и 2018. године поднето је више од 1.500 тужби и захтева за обештећење због уједа паса луталица, а одштета износи између 25.000 и 100.000 динара по случају. Градска правобранитељка Љиљана Благојевић је за РТС у јануару рекла да све више долази до злоупотребе тог права, јер грађани тужбе подносе пред неколико судова у Србији. „На пример, оштећени поднесу тужбу због уједа паса у суду у Београду, Нишу, Суботици и Новом Саду и пред сваким судом остваре надокнаду јер не постоји јединствена база за такву врсту података, не постоји начин да се томе стане на пут", рекла је Благојевић. Заменик градоначелника Горан Весић најавио је да ће градска управа платити осигурање како би се градски буџет заштитио од неоснованих захтева. Осигуравајућа кућа ће проверавати сваки случај и одлучивати о исплати штете. „Звучи бизарно, али појединци имају вилице паса које држе у замрзивачима", рекао је Весић за Блиц у јануару. Више азила, али више и уједа Према подацима невладине организације за бригу о животињама ОРЦА, као и НАЛЕД-а, број повреда од уједа паса у периоду 2010-2015. повећан је 50 одсто, са 9.867 на 15.024 годишње. Бројке показују да је број азила широм Србије повећан са 16 на 59, али ипак, истраживања ових организација показују да је 96 одсто општина и градова у земљи истакло да им је потребна помоћ како би решиле проблем. Због тога је из 20 војвођанских општина стигла и инцијатива о усвајању закона који би регулисао исплаћивање одштете. За ББЦ на српском из Министарства пољопривреде кажу да су за овај проблем надлежне локалне самоуправе. Када пси заиста нападну Шта предлажу активисти, а шта држава У организацији НАЛЕД за ББЦ објашњавају да је неопходно формирање регистра одштетних захтева на нивоу целе земље како би се укрштањем података из свих градова и општина утврдило кога пси „редовно" уједају. Додају и да постоји иницијатива из Европске комисије за формирање регистра, па се очекује да стручњаци из ове области дођу у Србију током марта и помогну да се направи јединствена базе података. Ова организација раније је навела да би требало усагласити како изгледају лекарски прегледи и шта је од медицинске документације потребно поднети уз захтев за одштетом. Како кажу, дешава да лекари наведу да је особу ујео пас луталица, иако је повреда таква да није могуће утврдити да ли је у питању ујед и није познато да ли је пас луталица или има власника. У удружењу Бета из Зајечара кажу да нико не бележи напад пса на човека и евентуалне уједе. „Зато, свако ко хоће, заправо може да га лажира. Имали смо случајеве да једног истог човека уједе пас 20 пута у току године. То звучи немогуће." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk