На пругама Србије годишње више од 200 несрећа
Од почетка 2018. године на пругама у Србији погинуло је 19 људи. Надлежни тврде да су главни кривци непажња и непоштовање саобраћајних правила.
На пругама у Србији у првих шест месеци 2018. страдало 19 људи „Воз ударио девојку док је шетала пругом са слушалицама у ушима". „Мушкарац погинуо када је на трактор налетео воз". „Жена страдала берући купине уз пругу" - ово су само неки од наслова које смо могли да прочитамо у домаћим медијима. У првих шест месеци ове године догодиле су се 94 железничке несреће. Прошле године - више од 200. Покварена или украдена сигнализација, технички проблеми и пре свега недисциплиновани учесници у саобраћају главни су узроци. Крвав је ово посао „Био је дан, негде око 3 и 15, возио сам пругом уз магистрални пут. На 20 метара испред локомотиве видео сам да неко стоји тик уз колосек, свирао сам и кочио. Нисам ни слутио да ће се бацити под воз", прича машиновођа Иван Лештанин. Лештанин за ББЦ на српском каже да ту слику и данас, 20 година након несреће, има пред очима. Возио је брзином од 70 километара на сат и зауставио воз тек сто метара иза места несреће. „Чуо сам после да је жена која је скочила под воз била у постпорођајној депресији. Не знам ништа више, нисам желео да се распитујем због потенцијалних трауматских ефеката. Крвав је ово посао. Некад га волим, а некад не, али просто од њега живим. Веома је захтеван, но временом навикнете на све то", каже Лештанин. Ко је све одговоран Дешава се да рампе на пружним прелазима не раде, да су подигнуте док воз пролази. „Чак и када рампа није спуштена или сигнализација не ради, ако до незгоде дође, крив је возач путничког возила, јер није добро погледао лево и десно да ли воз наилази", каже за ББЦ Борис Антић професор Саобраћајног факултета у Београду. Проблем често настаје и због непокошене траве на колосеку, а за то су одговорни „управљачи пругом", који су у надлежности Инфраструктуре железнице Србије, каже директор Комитета за безбедност саобраћаја Дамир Окановић. „Често се дешава и да неко украде сигнализацију поред пруге. Проблем је што су казне у тим случајевима мале", каже Окановић. Извор: Инфраструктуре железнице Србије Извор: Годишњи извештај Дирекције за железнице за 2016. годину У Инфраструктури железнице Србије кажу да за случајеве када сигнализација не ради, или је украдена, прописане посебне процедуре: „Воз се на овим местима зауставља пре путног прелаза, звучним сигналом упозорава на свој долазак и када се машиновође увере да на прузи нема никога, прелазе преко путног прелаза најмањом могућом брзином". Пруге у Србији су адекватно обезбеђене На тај начин, железнички саобраћај би требало да се одвија и на путним прелазима на којима су браници или полубраници у квару. Ако прелаз ни на који начин није обезбеђен, значи да није регуларан, већ „дивљи", кажу у Инфраструктури. Километрима против премештања железничке станице и до права радника Двадесет милиона Индијаца конкурисало за сто хиљада послова на железници Воз у Јапану кренуо 25 секунди раније - опет „Нећу наравно сваки пут зауставити воз" Када машиновођа схвати да је испред локомотиве опасност, мора да буде прибран и да реагује по правилима струке, објашњава Лештанин. „Наравно да нећете сваки пут да зауставите воз. Оно што прво урадим, упозорим сиреном. Ако приметим да тај неко не обраћа пажњу, или кочим или настављам да свирам, док не одреагује, ако уопште стигне да одреагује", каже он. За 24 године колико ради као машиновођа, Лештанин је имао шест несрећа. Једна је резултирала смртним исходом. Пре него што је постао машиновођа, слушао је од будућих колега да се повремено окупе и причају о томе ко је колико људи згазио. „Као у филму Дневник машиновође, с тим што је Лазар Ристовски ипак то мало карикирао. Сигуран сам да ниједан мој колега није усмртио 60 људи. Дешава се да многи одустану од вожње после тешких момената које доживе. Ја сам се послу вратио пет дана након што је та несрећна жена скочила под воз", каже Лештанин. Главни кривац - непажња Главни кривац за несреће је непажња учесника у саобраћају Током претходне две године, 18 људи страдало је на пружним прелазима због сопствене непажње, тврде у Инфраструктури железнице Србије. Наводе и да су железничке службе одговорне за несреће на путним прелазима у протеклих десетак година само у три до четири одсто случајева. „У свим осталим случајевима, а то је више од 95 одсто, одговорни су остали учесници у саобраћају, пре свега возачи друмских возила, због свог непрописног, неодговорног, непажљивог, па и бахатог понашања", пише у одговору који је ББЦ на српском добио из ове службе. Кампање о безбедном понашању Од 2009. године, сваког јуна се обележава Међународни дан безбедности на путним прелазима, када железничари спроводе образовну кампању за основце. Овогодишња кампања, „Правилно је безбедно", спроведена је у 56 основних школа широм Србије. Овакве кампање чији је циљ скретање пажње на безбедност у железничком саобраћају, вођене су и раније - на пример, младима је 2008. године током кампање „Ниси бржи" указивано на неопходност опреза на путним прелазима. И у свету су честе овакве кампање, јер је број жртава у саобраћајним несрећама на прелазима преко пруге висок - око 400 људи у Европској унији и више од 300 у Сједињеним Америчким Државама (САД) изгуби живот сваке године. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk