Вести и интернет: Инстаграм ће „престићи Твитер као извор информација“
Апликација за дељење фотографија Инстаграм ускоро ће престићи Твитер као извор вести, показује истраживање.
Употреба Инстаграма за вести удвостручила се од 2018, показује овогодишњи извештај Ројтерсовог института за дигиталне вести. Овај тренд најјачи је међу младима. Наводи се да скоро четвртина Британаца старости између 18 и 24 године користи Инстаграм као извор вести о корона вирусу. Али друштвене мреже су се нашле и међу изворима којима се најмање верује. Само 26 одсто људи рекло је да верује друштвеним мрежама као изворима информација о вирусу. Сличан проценат рекао је да верује вестима подељеним преко апликација за четовање као што су Фејсбук Месинџер и Воцап. Националним владама и информативним медијима, за разлику од тога, верује око 59 одсто испитаника. Инстаграм сада користи више од трећине свих људи који су одговарали на анкету, а две трећина млађих од 25 година. А њих 11 одсто користи га за вести, што значи да се налази само један проценат иза Твитера. „Инстаграм је постао веома популаран међу младима", каже Ник Њумен, главни аутор извештаја. „Они заиста добро реагују на приче испричане једноставно и умешно уз помоћ визуелних слика." Томе су помогле упечатљиве визуелне приче последњих месеци - климатске промене, покрет „Црни животу су важни" и корона вирус - сви су довели до масовне ангажованости корисника на овој платформи. „Не замењује нужно једно друго", каже Њумен. „Они могу да користе Фејсбук и Инстаграм или могу да користе Твитер и Инстаграм." Инстаграм је у власништву Фејсбука, који сада стиже до 85 одсто људи сваке недеље. Доминација ове компаније у начину на који се причају приче „остаје невероватно важна", додаје он. Она је власник и Воцапа. Привремени пораст поверења Чини се да је пандемија корона вируса чини довела и до привременог заустављања тренда опадања поверења у инфо медије. Само 38 одсто људи рекло је да верује вестима највећи део времена. Мање од половине - 46 одсто - рекло је да верује сопственом омиљеном извору вести. Анкетирано је укупно 40 земаља. Само је у њих шест већина рекла да може да верује „већини вести већину времена". Резултат је био посебно лош у Великој Британији, где се само 28 одсто људи сложило са том изјавом. Ова цифра била је читавих 12 одсто нижа од одговора нације у извештају из 2019. године. Тај пад поверења следили су само Чиле и Хонг Конг, а у обе земље дошло је до насилних уличних протеста - а оне се ипак котирају више од Велике Британије - 30 одсто обе. Ствари су се, међутим, значајно промениле откако је избила криза са корона вирусом. Незнатно другачије формулисана питања у априлу - о степену поверења у информације о корона вирусу - показала су да су инфо медији скочили на 59 одсто стопе поверења, исто као и националне владе. Аутори извештаја спекулишу да су идентични нивои поверења резултат тога што су медији непрестано истицали савете јадног здравља. Али тај изненадни скок већ је почео да пролази. Анализа Амол Рајан, ББЦ уредник који се бави медијима Поверење је драгоцена роба за новинаре коју је, као и сваку другу друштвену робу, лако уништити, али је није лако створити. Очувати поверење у доба друштвених мрежа постаје сваким даном све теже, док теорије завере постају виралне, тачност се пречесто жртвује на олтару виралности, а у питање се доводи сама идеја истинитости било чега. Овај извештај показује необичан парадокс у вези са поверењем. Истина је да поверење у оно што се понекад понижавајуће назива мејнстрим новинарством опада; а опет огромна публика тих медија на почетку пандемије није ништа друго до суд о апетиту јавности за поузданим, проверљивим вестима. У Великој Британији, у којој је емитовање добро регулисано, још увек га има у изобиљу. Дубље питање је да ли ће га млађа публика користити. Ројтерс показује изузетан раст Инстаграма као извора вести, што чини да Фејсбукова некадашња куповина све више изгледа као најбоља погодба у историји. Уколико, као што аутори извештаја предвиђају, Инстаграм заиста претекне Твитер следеће године, то би могао да буде прави тренутак да новинари коначно схвате да овај потоњи, иако је њихова омиљена платформа, све мање подсећа на јавно мњење. „Оно што видимо релативно је висок ниво поверења - у време изолације - у медије и националне владе. Али спровели смо неке анкете од тада, које показују да је поверење у медије пало за 11 процената између априла и маја", каже Њумен. Иако званично није део извештаја, та скорашња анкета показује да је „моменат националног јединства" можда већ прошао. Непристрасне вести У свим овим анализама о проблемима са поверењем, већина људи - које извештај назива „тихом већином" - више воли оно што сматра „објективним" вестима. Аутори извештаја нису постављали ово питање од 2013. године, откад је порасла употреба мишљења и отворених ставова у новинарском извештавању. У девет земаља у којим је ово истражено, све су рекле да више воле вести из извора „који немају становиште". Зашто су свету потребне „Инстабаке" Највећу склоност томе исказана је у Немачкој, Јапану, Великој Британији и Данској. „Све су то земље са јаким и независним јавним емитерима", наводи се у извештају. За разлику од њих, у САД - „где су током година и политика и медији постали изразито страначки поларизовани" - много је више људи рекло да више воли вести које деле њихова лична становишта. ББЦ Њуз, који је обезбедио податке за ову студију, остао је новински бренд у Великој Британији којем се највише верује. Поверење јавности у ББЦ у овом тренутку износи 64 одсто. „Упркос чињеници да је био изложеним бројним критикама, видимо како ББЦ доследно код већине људи остаје веома поуздан", каже Њумен. „Њему се, заједно са емитерима као што су ИТВ, највише верује." „Али очигледно смо видели и како то поверење опада - нарочито код посебно гласне мањине и са левице и са деснице, која је последњих неколико година мање веровала ББЦ-ју." Тај пад посебно је изражен код оних на политичкој левици. После избора из 2019. године, поверење левице у вести пала је на само 15 одсто, каже се у извештају. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk