Јордански рецепт за хлеб стар четрнаест хиљада година
Узмите брашно од дивље пшенице и јечма, помешајте са уситњеним коренима биљака, додајте воду, а затим испеците.
Уситњени корени биљака додавани су хлебу Научници верују да је ово најстарији рецепт за хлеб на свету. Стар је више од 14.000 година. По изгледу је био најсличнији лепињи, а по укусу данашњем хлебу који се прави од више житарица. Могуће је да су наши преци користили хлеб као лепињу, да би у њега ставили печење. Тако да то није само најстарији хлеб, већ можда и најстарији сендвич. „Ово је најстарији пример припреме хране сачињене од неколико производа", рекао је за ББЦ професор Доријан Фулер са Универзитета у Лондону. „Лепиње и печена газела, то је био њихов оброк". Али Шакатир и Др Амаја Аранз-Отаги испробавају житарице из места где је пронађен хлеб Хлеб је одавно део наше свакодневне исхране. Међутим, мало тога се зна о пореклу прављења хлеба. До сада се сматрало да најранији хлеб потиче из Турске. Месили су га још пре 9000 година. Најновије откриће показује да се хлеб у Црној пустињи пекао 5000 година раније. Научници су открили и два објекта, од којих сваки садржи велико кружно камено ложиште, у којима су пронађене угљенисане мрвице хлеба. Мешање корена биљака у брашно У остацима анализираним под микроскопом, откривени су трагови млевења, просејавања и мешања. Др Амаја Аранз-Отаги са Универзитета у Копенхагену је прва пронашла остатке хлеба у пустињи: „Хлеб је моћна спона између наше некадашње и садашње исхране. Повезује нас са нашим праисторијским прецима". Јордански рецепт за хлеб од пре 14000 година Људи који су живели у том подручју били су ловци. Они су ловили газеле и хватали мање животиње попут зечева и птица. Такође су трагали за природним намирницама попут ораха, воћа и дивљих житарица. Научници сматрају да се хлеб правио за свечане прилике као што су прославе или празници, То се дешавало пре развоја пољопривреде, када су људи почели да узгајају житарице и животиње. Ложиште на коме је пронађен хлеб на аерхеолошком проналазишту Шубајка 1 Верује се да је узгој житарица за хлеб био један од покретача развоја пољопривреде. „Овај хлеб је значајан јер нам показује да су људи улагали додатне напоре у прављењу хране са више састојака", рекао је професор Фулер. „То значи да су правили одређене рецепте и указује да је хлеб имао посебну улогу у специјалним приликама. То је један од разлога због којег су се људи касније култивисали и редовно користили пшеницу и јечам. Јер пшеница и јечам имали су посебан статус у исхрани". Мрвице су дуге 5.7 милиметара и широке 4.4 милиметара Хлеб је био бесквасан и личио је на лепињу или питу. Научници који су покушали да направе хлеб по старом рецепту тврде да сличног укуса као данашњи који се прави од више врста житарица. Лара Гонзалес Каретеро, са УЛЦ института за археологију и експерт на тему праисторијског хлеба, испитивала је 24 мрвице под електронским микроскопом. „То је био хлеб од дивље пшенице и брашна дивљег јечма, помешан са водом и печен на ложишту", рекла је она. „Ту је био и додатак брашна дивљих кртола што му је давало помало орашаст и горак укус". Турски рецепт за хлеб од пре 9000 година Ово откриће објављено је у журналу ПНАС.