Косово: Пала влада Аљбина Куртија
Посланици скупштине Косова су изгласали неповерење влади лидера Самоопредељења Аљбина Куртија.
Аљбин Курти „Разлог за смену моје владе је стварање простора да се потпише већ постигнут договор о размени територија између Косова и Србије", рекао је Курти пре гласања. За његову смену гласала су 82 од 120 посланика у скупштини. После мање од два месеца од формирања владе, смену је покренуо коалициони партнер Самоопредељења, Демократски савез Косова (ДСК) Исе Мустафе. Проблеме је изазвало питање укидања такси на робу из Србије и Босне и Херцеговине. Док су председник Косова Хашим Тачи и Мустафа тражили да се таксе укину одмах и безусловно, Курти је најавио да ће прво бити укинуте таксе на сировине и од 1. априла и остале таксе уз увођење недефинисаних мера реципроцитета. Преговори Београда и Приштине прекинути су пре више од годину дана када је Косово увело таксе од 100 одсто на увоз робе из Србије. Након што је на Косову почео да расте број оболелих од корона вируса, Курти и Тачи су се поново сукобили јер је Тачи тражио увођење ванредног стања. Курти је одбио предлог који би председнику Косова дао шира овлашћења и сменио министра унутрашњих послова Агима Вељиуа који је подржао Тачијеву идеју. Смена Вељиуа, потпредседника ДСК, довела је до тога да се ова партија повуче из коалиције. На Косову је од корона вируса оболела 71 особа. Влада Косова је забранила кретање грађанима и приватним возилима, између 10 и 16 часова, као и између 20 часова и шест ујутру. Због забране кретања, неки грађани Приштине су протестовали са тераса ударајући у лонце данима уочи пада владе тражећи власти да се усредсреде на борбу против епидемије. „Тачи је искористио крхкост коалиције ДСК и Самоопредељења да би потпалио ватру кризе међу партнерима. „Укидање такси на производе из Србије био је само изговор, не само за Тачија, него и за ДСК - у позадини тензија крије се и немогућност америчког посредника да иза затворених врата склопи споразум председника две земље", рекла је за ББЦ на српском новинарка из Приштине Сербезе Хаџиај неколико дана уочи гласања. Политичке промене на Косову у време пандемије поделиле су међународну заједницу. Агенција АФП преноси да је амбасадор Сједињених Држава на Косову поздравио гласање о неповерењу влади, док су Француска и Немачка биле против позивајући лидере у Приштини на „политичко јединство" у борби против пандемије корона вируса. Дванаест година након проглашења независности, Косово је признало око 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 115 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk