Француски председник Жак Ширак: Живот и политика
Жак Ширак, бивши француски председник, чији су последњи дани обележени скандалима у вези са корупцијом, преминуо је у 87. години.
Ширак је политичку каријеру завршио 2007. године када му је истекао други председнички мандат „Председник Жак Ширак преминуо је јутрос окружен породицом", саопштио је његов зет агенцији АФП. Ширак је два пута служио као председник Француске и био на челу државе када је увела евро. Француска скупштина данас је заседање почела минутом ћутања у знак сећања на Ширака. „Европа није изгубила само великог државника, председник је такође изгубио великог пријатеља", овако је председник Европске комисије и бивши премијер Луксембурга Жан Клод Јункер описао одлазак Ширака, пренео је његов портпарол. Д'Естен и Ширак - разлике које су ускоро постале неподношљиве Успон у француској политици Жак Рене Ширак рођен је 1932. године, а отац му је био менаџер банке који је касније напредовао до директора авио-компаније Дасо. Док се школовао у елитној Националној школи за администрацију, млади Ширак је флертовао са идејама комунизма и пацифизма. Служио је у француској армији као резервиста. Рањен је током рата у Алжиру. Шездесетих година радио је као асистент премијера Жоржа Помпидуа. Помпиду је заслужан за Шираков успон. Уз његову препоруку Ширак 1967. године постаје млађи министар. Ширак у Србији „Позивам вас да омогућите да снаге живота тријумфују над силама зла. Свет вас посматра и чека. Ретки су моменти када је историја у рукама само неколико људи. То је случај данас када сте заузели места за овим преговарачким столом", овим речима је Ширак отворио мировну конференцију о Косову и Метохији у француском дворцу Рамбује 1999. године. Мировни преговори су пропали и 24. марта почело је НАТО бомбардовање Савезне републике Југославије. Ширак ће остати упамћен као жестоки критичар политике Слободана Милошевића и политичар који је истицао нужност НАТО бомбардовања. Ипак, у Србији се сматра и политичарем који је наводно сачувао Бранков и Железнички мост у Београду од НАТО бомби, иако ово никада није званично потврђено. Када је након петооктобарских промена зазвонио телефон новом председнику СРЈ, Војиславу Коштуници, на вези је био Жар Ширак. Међу првима је честитао првом демократски изабраном председнику након пада Милошевића. Недуго затим, Коштуница је посетио Ширака у Јелисејској палати. А 2001. године француски председник стигао је у Београд. Година 1974. била је значајна за Ширака - повео је револуцију против голистичког председничког кандидата Жака Шабан-Делмаа и подржао Валерија Жискар д'Естена. Када је Д'Естен дошао на место председника, Ширак је награђен местом премијера. Имао је 41. годину. Међутим, након две године, дошло је до још једне промене. Ширак је желео више моћи у рукама - дао је оставку на место премијера и почео да ради на оснивању сопствене нео-голистичке партије. Постаје градоначелник Париза 1977. године и на тој позицији остаје наредних 18 година. Ширак са претходником, председником Митараном Четири године касније се кандидује за председника Француске, али победу односи противкандидат, социјалиста Франсоа Митеран. Митеран 1981. године Ширака подржава у доласку на место премијера, за време сарадње левице и деснице. Ипак, однос председника и премијера остаје затегнут. Шираку се није допадало колико моћи има Митеран. Протест због тога није имао много одјека код Митерана кога је пратио надимак Бог. Ширака су убрзо снашли проблеми већи од председничких моћи - протести студената приморали су га да одустане од плана реконструкције образовног система. Критикован је и због улоге у пуштању француских талаца у Либану 1988. године. Многи су претпостављали да је Ширак склопио договор са Ираном који је подржавао отмичаре. Ширак је све ово оштро демантовао. Митеран га је још једном победио на председничким изборима 1988. године и Ширак се повукао из кабинета. Средином деведесетих, долази Шираково време. Постао је председник обећавајући смањење пореза и социјалних разлика. Председник постаје 1995. године Председнички дани До тада је Ширак већ зарадио надимак Булдожер. Тротоари испред Јелисејске палате, који су били недоступни за народ, Ширак је отворио приступ председничком дому. Постао је први француски председник кога је било могуће контактирати мејлом. Ипак, убрзо је разљутио Французе и свет објавивши да држава поново почиње са нуклеарним тестовима на јужном Пацифику. Тестови су се одржани на коралном оствру Мурора и само неколико дана касније, избиле су насилне демонстрације на оближњем Тахитију. Ситуација се смирила тек када је Ширак на Тахити послао Легију странаца. На следећим изборима борио се против Жан Марија ле Пена што је био знак да ствари у француском друштву нису какве треба да буду. Висок ниво незапослености, подгрејане расне напетости довеле су до тога да су политичари постали антипатични француским гласачима. Уздизање крајње-десне странке Националног Фронта било је показатељ да се Француска мења. Ипак, Ширак је победио Ле Пена и започео други председнички мандат. Проширење Европске уније ставило је тачку на Шираков сан о Европи коју воде Француска и Немачка Ратови и отуђивање „Америка има став о рату. Амерички председник каже да неће променити став, што потпуно разумем. Француска такође има ставове које не жели да мења. То не значи да не поштујемо једни друге", овако је Ширак описао мимоилажења по питању рата у Ираку. Одлука француске јавности да одбије предложени Устав Европске уније 2005. године озбиљно је уздрмао политичку елиту, али и Шираково наслеђе када су европске идеје у питању. „Хајде да се не заваравамо. Ова одлука ставља Француску у позицију из које је јако тешко бранити наше интересе у Ервопи. Морамо одговорити уједињењем око националног интереса", рекао је Ширак на националној телевизији дан након гласања. Други председнички мандат Ширак је завршио 2007, године, а четири године касније осуђен је због корупције за време обављање функције градоначелника Париза. Националиста голистичке традиције, Ширак је био човек великих политичких способности коме је харизма помагала у улози председника. Критичари су га описивали као „човека који се окреће како ветар дува". Ипак, Ширак је био политички борац који је успешно превазилазио проблеме. Због тога се и даље може сматрати политичарем који је имао једну од најдужих каријера у Европи. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk