Шта су „људске химере“ и како је Јапан постао прва земља која допушта научницима да их узгајају
Људи су од давнина замишљали људско-животињске хибриде: Стари Грци су их звали „химере".
Истраживачи желе да убаце ембрионе људско-животињских химера у мишеве Химере сада могу да постану стварност, јер је јапанска влада одобрила научницима не само да узгајају људске органе унутар животињских ембриона, већ и да допусте да се ти ембриони развију до краја - што је кључно. Истраживање води Хиромицу Накаучи са Универзитета у Токију и Стенфорда. Током поступка, научници ће убризгавати људске матичне ћелије у модификоване ембрионе пацова и мишева како би створили панкреас. Ембриони ће потом бити пресађени у сурогат-животиње. Професор Накаучи намерава да једног дана добије животиње са органима човека - крајњи циљ је да ови органи могу бити пресађивани у људе. До недавно, научници у Јапану морали су да уништавају животињске ембрионе у које су усађене људске ћелије после 14 дана и било им је забрањено да те ембрионе гаје у сурогат-животињама. Али та ограничења сада су укинута, а истраживачи могу да траже појединачне дозволе за истраживачке пројекте. Етичка питања Истраживање професора Накаучија није прво у овој области: он и други истраживачи већ су узгајали људске ћелије у ембрионима миша, пацова, свиње, па чак и овце. Циљ научника јесте да обезбеде људске органе за трансплантацију, поготово оне којих највише недостаје - попут панкреаса. Професор Накаучи је 2017. године практично излечио миша који је патио од дијабетеса, узгојивши здрав мишји панкреас у ембриону пацова, а потом га пресадивши у болесног миша. Али до сада су експерименти са људским ћелијама морали да буду обустављени или због правних захтева, или зато што су пробе биле неуспешне. Ово истраживање потеже етичка питања о могућности да људске ћелије заврше у животињском мозгу, потенцијално „хуманизујући" свест животиња. Али професор Накаучи се обавезао да спроведе експеримент тако да „ћелије заврше само у панкреасу". У јулу је панел експерата у јапанском Министарству за образовање, културу, спорт, науку и технологију одобрио његово истраживање под одређеним условима и поступцима. Веома мали број људских ћелија заврши у телу животиња, па зато и не могу да добију људске карактеристике, тврди професор Накаучи 'Животиње са људским лицем ' Техника подразумева генетско модификовање животињских ембриона којим се одстрањују гени повезани са производњом одређеног органа - у овом случају, панкреаса, али у будућности можда чак и јетре и бубрега. Научници потом убризгавају у животињски ембрион људске матичне ћелије, а сада ће моћи и да узгоје ембрион до краја. Дозвола министарства обавезује професора Накаучија да експерименте спроводи само на ситним животињама, генетски удаљеним од људи, рекао је за ББЦ Ајако Маесава, директор био-етике и био-безбедности при јапанском министарству. Уз то, тим мора при сваком стадијуму развоја да проверава има ли људских ћелија у мозгу фетуса. Проводиће и до две године надгледајући развој након што рођења глодара. У експерименту спроведеном на Универзитету Стенфорд у Калифорнији, професор Накаучи је претходно ставио људске матичне ћелије у оплођена јаја оваца и ембрионе пресадио у овцу. Ембриони су уништени након 28 дана развоја. Садржали су врло мало људских ћелија и нису развили никакве људске особине, рекао је професор Накаучи за лист Асахи Шимбун. „Број људских ћелија које су израсле у телима оваца, био је изузетно мали, отприлике једна на хиљаду или једна на десетину хиљада", рекао је он. „На том нивоу, никад се неће родити животиња са људским лицем." Неки научници тврде да су покушаји да се људски органи узгајају у генетски удаљеним врстама бесмислени Генетска дистанца Али узгојити људске ћелије у сасвим другој врсти није нимало лако. Јун Ву, истраживач са Југозападног медицинског центра у Даласу, са Универзитета у Тексасу, тврди да нема смисла дозволити да се развију људско-животињски хибридни ембриони уз помоћ еволутивно далеких врста као што су свиње и овце. У овим врстама, каже он, људске ћелије ће бити елиминисане из домаћина у врло раној фази. Прошлог месеца, шпански дневни лист Ел Паи објавио је да шпански научници тврде да су створили људско-мајмунске ембрионе у лабораторији у Кини. Истраживање је предводио професор Хуан Карлос Изписуа Белмонте са Института Салк за биолошке студије у Калифорнији. Он је претходно направио људско-свињске ембрионе у лабораторији. Говорећи за Ел Паи, научници су рекли да ће јавно бити обелодањено више детаља о њиховој најновијој студији кад резултати буду објављени у престижном научном часопису, што ће се десити веома брзо. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk