Свет сада има „више бака и дека него унука“, али како ће то да утиче на вас
Први пут у историји, на свету је више старијих људи него мале деце, према подацима Уједињених нација.
Становништво широм света све више стари Њихове бројке показују да је крајем 2018. године број старијих од 65 година надмашио број млађих од пет година. Сада на планети има око 705 милиона старијих од 65 година, док је оних узраста до четири године око 680 милиона. Све већи јаз Тренутни трендови указују на раст диспаритета између најстаријих и најмлађих до 2050. године - биће више од двоје старијих од 65 година на сваку особу узраста до четири године. Овај све већи јаз показатељ је тренда који су демографи тражили годинама: у већини земаља живимо дуже, али не правимо довољно беба. Али како ће то утицати на вас? Је ли могуће да већ утиче? Светска стопа наталитета опала је са скоро пет беба по жени 1960. до око 2.4 бебе 2018. године Недовољно „принова" Кристофер Мари, директор Института за мерење и процену здравља на Универзитету у Вашингтону, рекао је за ББЦ: „Биће врло мало деце и врло много људи старијих од 65 година, а то ће веома отежати одржање глобалног друштва." Овај академик је и аутор студије из 2018. године у којој је сугерисао да готово половина свих земаља на свету доживљава „крах беба" - што значи да нема довољно деце да би се одржала популација. „Помислите само на све корените друштвене и економске последице по друштво са више бака и дека него унука", додаје он. Године 1960, стопа плодности света била је готово петоро деце по једној жени, према подацима Светске банке. Готово 60 година касније она се преполовила на свега 2,4. Истовремено, друштвено-економски напредак погодовао је онима који долазе на овај свет. Године 1960. људи су у просеку живели мало више од 52 године; актуелни просечни животни век је 2017. године достигао 72 године. То значи да сви живимо дуже и захтевамо све више средстава како старимо, повећавајући притисак у областима као што су пензије и здравство. Старије становништво Остарело становништво је бројније у развијеним земљама. Оне имају нижу стопу рађања из разних разлога углавном везаних за економски бољитак - стопа смртности деце је нижа, контрацептивна средства су доступнија, а одгајање деце уме да буде веома скупо. У тим земљама, жене се често порађају касније током живота и тако имају мање деце. Старији од 65 година чине скоро трећину становништва Јапана док је стопа наталитета опала Бољи животни стандарди значе да у тим земљама људи „трају дуже". Главни пример је Јапан, где је просечни животни век који се очекује при порођају скоро 84 године (што је највећа стопа неке земље на свету) и где су особе старије од 65 година 2018. чиниле 27 одсто становништва - што је такође највећа бројка на свету. Удео деце млађе од пет година у укупном становништву Јапана? Око 3,85 одсто, према подацима Уједињених нација. Овај двоструки изазов брине јапанске власти већ деценијама, а прошле године је влада предложила подизање границе за обавезну пензију са 65 на 70 година. Ако и када се то примени, радници у Јапану ће одлазити у пензију касније него било где другде на свету. Али неуједначено становништво угрожава и земље у развоју. Кина има много нижи удео старијих од 65 године (10,6 одсто популације) од Јапана, али захваљујући строгим програмима контроле рађања примењиваним од седамдесетих, друга најјача економска сила на свету има и релативно ниску стопу плодности - 1,6 порођаја по жени. Деца млађа од пет година на кинеском копну данас чине мање од шест одсто укупног становништва. Афричке земље имају највећу стопу морталитета деце Број деце у поређењу са квалитетом живота Афричке земље су најбољи пример дилеме квантитет - квалитет што се тиче стопе рађања: оне су у врху листе земаља са високом плодношћу. Нигер је, на пример, „најплоднија земља света", са 7,2 порођаја по жени забележена 2017. године. Међутим, исте земље имају висок морталитет деце - Нигер има стопу од 85 деце по 1.000 живих порођаја, једну од највиших на свету. Трудница на прегледу код лекара Стопа замене За потребе одржања популације, 2,1 је магичан број. То је стопа плодности за коју демографи кажу да је неопходна да би неко становништво заменило само себе. Међутим, најновији подаци УН-а показују да се само мало више од половине земаља света размножава тим темпом - 113. Истраживачи истичу да земљама са вишом стопом морталитета деце и нижим просечним животним веком треба стопа плодности од 2,3, праг који тренутно достиже свега 99 земаља. Због опадања броја порођаја, многе земље ће вероватно доживети значајно опадање броја становништва, упркос укупном порасту светске популације - очекује се да достигнемо тачку од осам милијарди до 2024. године. Један од најекстремнијих случајева је Русија: стопа плодности од 1,75 детета по жени очекује се да ће допринети стрмом паду у броју становника Русије у наредних неколико деценија. Одељење за становништво УН-а израчунао је да ће становништво Русије до 2050. године опасти са тренутна 143 милиона на 132 милиона. Труднице на часу јоге у Санкт Петербургу Економски утицај Опадајуће и остарело становништво значи мање људи у својству радне снаге, што заузврат може да доведе до пада економске продуктивности, а што за последицу има негативан утицај на развој. У новембру прошле године је Међународни монетарни фонд (ММФ) упозорио да јапанска привреда може да доживи пад од више од 25 одсто у наредних 40 година због остареле популације. „Демографија утиче на буквално сваки аспект наших живота - само погледајте кроз прозор људе на улици, куће, саобраћај, потрошњу. Све то покреће демографија", рекао је за ББЦ Џорџ Лесон, директор Оксфордског института за старење становништва. Хоће ли технологија помоћи да се ублаже економски ефекти остарелог становништва? Човек и робот у фабрици Политике и политика Постоји консензус, међутим, да владе морају да делају како би деактивирале ову „темпирану бомбу старења". А оне то и покушавају. Кина је 2015. године преиспитала „политику једног детета" и 2018. године најавила крај ограничавања укупног броја порођаја до наредне године. Према стручном тексту у државним новинама Дневник народа, рађање је „истовремено породично и државно питање". Попуштање строгих закона, међутим, није се показало као магично средство: Кина је 2018. године забележила 1,5 милиона порођаја, што је најнижа бројка у последњих више од 60 година. Кинески академици су тај пад приписали паду броја жена репродуктивног узраста и породицама које одлажу планове да имају децу из финансијских разлога, нарочито у породицама у којима су образованије жене неспремније да преузму традиционалну улогу главног хранитеља. Кит Ричардс у акцији Старији и јачи Експерти за популацију упозоравају да политике које промовишу здравље старијих морају да одиграју кључну улогу у ублажавању ефеката који доводе до остарелости становништва. Аргумент гласи да су здравији појединци способнији да наставе да раде дуже и са више енергије, што би могло да резултира нижим трошковима у здравству. Једна област која је била превиђана је разноврснија радна снага, нарочито у погледу рода: подаци Међународне радничке организације показују да је стопа учешће жена на глобалном тржишту рада 2018. године била 48,5 одсто, више од 25 одсто испод мушкараца. „Привреде са вишом стопом учешћа жена у радној снази доживљавају мањи пад развоја. Више радница не само да чине привреде отпорнијим на негативне економске шокове, већ радна снага са више жена представља и моћну алатку против сиромаштва", објашњава Екерхард Ернст, економиста из Међународне радничке организације. Оно што је сигурно је да сат упорно откуцава. Раднице у фабрици у Јужној Африци