Климатске промене: Рекордна концентрација гасова са ефектом стаклене баште
Концентрација угљен-диоксида и других гасова са ефектом стаклене баште у атмосфери поново је током прошле године достигла рекордни ниво.
Светска метеоролошка организација објавила је да је повећање угљен-диоксида мало изнад просечног раста из претходне деценије. Нивои гасова који изазивају глобално загревање, као што су метан, азот оксид, такође су изван просечних вредности. Од 1990. дошло је до повећања ефекта загревања због акумулираних гасова с ефектом стаклене баште у износу од 43 одсто. Извештај СМО се не бави само емисијом гасова, већ њиховом концентрацијом у атмосфери. Разлика између једног и другог термина је у томе што емисије представљају количину гасова који одлазе у атмосферу, као последица коришћења фосилних горива, попут угља за производњу струје, али и крчења шума. Концентрације су оно што остане у ваздуху након сложеног низа интеракција између атмосфере, океана, шума и земљишта. Више од четвртине емисије угљен-диоксида апсорбују мора, а исто толико апсорбују земљиште и дрвеће. Станица за мерење квалитета ваздуха Коришћењем података са станица за праћење на Арктику и широм света, научници су закључили да су концентрације угљен-диоксида у 2018. достигле количину од 407,8 молекула на милион честица ваздуха (ppm), што је повећање у односу на 405,5ppm забележених годину дана раније. Ово повећање је изнад просека забележеног у последњих десет година и 147 одсто више у односу на „преиндустријски ниво привреде" у 1750. СМО такође бележи концентрације других гасова који утичу на загревање попут метана и азот оксида. Око 40 одсто метана емитованог у ваздух долази из природних извора као што су мочваре, а 60 одсто из људских активности попут гајења стоке, узгоја пиринча и депонија. Метан у атмосфери се повећао за 259 посто у односу на преиндустријски ниво, а у претходној години пораст је значајнији у односу на раније године и просек забележен у последњој деценији. Азот оксид се испушта у атмосферу из природних извора, али и као последица људске активности, попут производње ђубрива за ратарство. У односу на преиндустријски ниво из 1750, ниво азот оксида је порастао за 123 посто, тврди СМО. Прошлогодишње повећање концентрације гаса, који угрожава озонски омотач, превазилази ниво у претходних 12 месеци и просек из прошле деценије. Оно што брине научнике је свеукупни утицај на загревање планете. Ова појава позната као кумулативни радијативни ефекат гасова, повећала се за 43 посто од 1990. и не показује знаке заустављања. „Нема знака заустављања, а камоли смањења концентрације гасова са ефектом стаклене баште у атмосфери, упркос свим преузетим обавезама држава у склопу Париског споразума о климатским променама", каже Петери Талас, секретар Светске метеоролошке организације. „Морамо да 'преведемо' преузете обавезе у конкретне акције и повећамо циљеве како би осигурали будућност човечанства", додао је он. Талас је навео да је последњи пут оволика концентрација угљен диоксида на Земљи била пре три до пет милиона година. „Тада је температура била виша за два то три степена целзијуса, а ниво мора 10 до 20 метара виши у односу на данашњи", каже он. Програм за животну средину Уједињених нација објавиће извештај о разликама између акција које државе предузимају како би смањиле емисије и онога што је неопходно урадити да би се постигли циљеви зацртани у Париском договору. Климатске промене: „Једите мање меса да спасите планету" Прелиминарни резултати ове студије, објављени током посебног самита Уједињених нација на ту тему одржаног у септембру, наговестили су да су емисије наставиле да расту током 2018. Оба ова извештаја биће од користи делегатима из скоро 200 земаља који ће се сусрести у Мадриду на међународном самиту о клими. Пратите Мета на Твитеру @mattmcgrathbbc. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk