Корупција у Србији: „Не можеш да исправљаш систем ако ти нешто треба“
„Триста педесет до четристо евра би било у реду", ово је била једна од првих реченица коју је Тијана* из Београда чула пошто се породила.
Борба против корупције чест је захтев са протеста, али не само последњих већ и деценијама уназад То је био одговор бабице на њено питање - колико би требало новца да да доктору који јој је водио трудноћу, а онда и породио. „Било ми је непријатно. Али не толико због корупције и тог поткупљивања, колико због тога што сам морала да се распитујем по болници за тарифу", каже Тијана за ББЦ на српском. „Али, шта сам друго могла - да ризикујем најбитнији дан у животу? Када сви исто раде, зашто бих се ја правила паметна?" Иако сматрају да је корупција распрострањена, како на националном нивоу, тако и у њиховом непосредном окружењу, 86 одсто људи у Србији је не би пријавило, показује истраживање о перцепцији грађана о корупцији у Србији за 2019. годину, које су урадили УСАИД и ЦЕСИД. „Већина испитаника, 84 одсто, верује да корупција у великој мери утиче на српско друштво у целини, а грађани и даље верују да је здравствени сектор најкорумпиранији", каже Шенли Пинчоти, директорка УСАИД канцеларије за демократски и економски развој. Свакодневни живот Око 1.000 евра Тијану је, каже, „изашло добијање детета", иако има здравствено осигурање. За то је морала да штеди око годину дана. „Када сам другарицама рекла да планирам трудноћу, одмах су ми објасниле - порађаш се у државној установи, али нађеш одмах лекара са стране код кога све време идеш приватно на прегледе", објашњава она систем. „Онда те он, нормално, породи у државној болници. „Пошто му све време плаћаш, доћи ће сигурно на порођај, добијеш и његов мобилни". Људи и даље не препознају у потпуности последице које корупција има на квалитет њиховог живота, објашњавају у УСАИД-у. „Само 47 одсто испитаника верује да корупција утиче на њихов лични живот", додаје се у истраживању. За грађане Србије корупција остаје један од три највећа проблема са којима се суочавају, поред ниских плата и незапослености. Половина људи је одговорила да, када би се нашли у ситуацији да им неко тражи мито, не би платили, већ би тражили помоћ од некога ко би могао да им помогне бесплатно. Више од половине испитаника не би пријавило да им је неко од државних службеника тражио новац за услугу. „Мени се није исплатило да некога пријавим", каже Тијана. „Не можеш да исправљаш систем кад ти нешто треба. Гледаш само што пре да завршиш". Корупција је у великој мери распрострањена у Србији, сматра половина испитаника Зашто млади мисле да нам не иде добро На питање - да ли мислите да ствари у Србији иду у правом или погрешном смеру - одговори испитаника млађих и старијих од 40 година су се разликовали. Око 44 одсто старијих од 40 година каже да Србија иде у погрешној смеру, док 39 одсто њих мисли да је тај смер - добар. С друге стране, 59 одсто млађих је рекло да земља иде у погрешном смеру, а свега четвртина њих је одговорила да подржава правац кретања Србије. „Грађани нису задовољни посвећеношћу институција борби против корупције", каже Немања Ненадић, програмски директор организације Транспарентност Србија. „Број незадовољних је вишеструко већи од оних који сматрају да је учинак добар, а нарочито је проблем што су такве оцене о кључној институцији за борбу против корупције - јавном тужилаштву". Додаје да су грађани жељни да виде да се корупција кажњава, што у погледу висине казни, што кроз већи број истражених случајева. „Институције задужене за борбу против корупције и даље нису препознатљиве грађанима који су још увек незадовољни њиховим радом. „Велика већина јавности (86 одсто у 2019. и 85 одсто у 2018.) верује да су оштрије санкције за давање и примање мита, појачана заштита узбуњивача (85 одсто) и већа транспарентност у раду јавних органа и институција (79 одсто у 2019. и 71 одсто у 2018. години) најважније мере за борбу против корупције", истакао је Иво Чоловић, програмски директор ЦЕСИД-а. Верују председнику Тијана не мисли да би било који политичар могао да утиче на промену ситуације у земљи када је у питању корупција, а слично мисли и 26 одсто грађана Србије. Ипак, 17 одсто старијих од 40 година мисли да би корупцију могао да смањи - председник државе. Набољу оцену за борбу против корупције добила је Влада Србије. Грађани су Влади дали оцену 2,4 од 5, слично као и полицији. * Име је промењено на захтев саговорнице и познато је редакцији. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk