Си Ђинпинг каже да Кина „не жели да доминира"
Кинески председник Си Ђинпинг је изјавио како се његова држава неће развијати на уштрб других нација, у говору којим је обележено 40 година након што је Кина увела велике привредне реформе.
Си Ђинпинг похвалио је „епска достигнућа постигнута у Кини" Међутим, такође је додао да овој глобалној суперсили нико неће ни говорити шта треба да ради. Некадашњи лидер Денг Ксјаопинг започео је процес „реформе и отварања друштва" пре четири деценије. Раст који је уследио учинио је Кину другом највећом привредом на свету. Си је рекао да упркос расту, Кина „никада неће тражити позицију глобалног хегемона" и истакао колико ова земља доприноси „заједничкој будућности човечанства". Критичари режима у Пекингу тврде да власт не дозвољава да се чују другачија мишљења, као и да гуши све покушаје побуне на етничкој и социјалној основи. У последњих неколико година, Кина има проблема са спољним дугом и успореним привредним растом. Потврда кинеске снаге Сијев говор је дуго трајао, а он је највише времена провео наводећи примере кинеског напретка у последњих десет година, славећи их као „епска достигнућа која су померила земљу и небо". С обзиром на тај успех „нико није у позицији да диктира кинеском народу шта треба и шта не треба да ради". Истовремено, истакао је оно што назива напором Кине да ради у правцу заједничког добра, рекавши да је Пекинг „промотер светског мира", „бранилац међународног поретка" и да има „водећу улогу у борби против климатских промена". Економске реформе у Кини покренуо је Денг Ксјаопинг 1978, програмом који је усвојен 18. децембра те године. Реформски курс скренуо је земљу са пута правоверног комунизма Мао Цедунга, током чије владавине колективизација је довела до сиромашне и неефикасне економије. Трансформација се сконцентрисала на пољопривредну реформу, либерализацију приватног сектора, модернизацију индустрије и учешће у међународној трговини. Си Ђинпинг описао је реформе као „излазак из окова", које су наметнуле претходне грешке. Реформе у Кини су започете 1978. године Рекао је да претходних 40 година представља „огроман скок социјализма с кинеским обележјем", чиме је Кина доживела „велики препород у савременом тренутку". Кинески председник није директно споменуо тренутни трговински сукоб са САД, али је истакао допринос ове земље глобализацији и међународном поретку. Сукоб са Америком довео је до увођења низа такси на обе стране, што може имати озбиљне последице и за Кину и САД, ако не дође до разрешења овог проблема. Без политичких промена Упркос економским реформама, претходна деценија није донела никакве измене ригидног једнопартијског комунистичког система власти у Кини. Кинески председник одржао је говор у Великој сали народа на тргу Тјенамен, где је војска брутално угушила позиве на политичку реформу 1989. године. У својим обраћањима, Си Ђинпинг је поновио да ће ојачати вођство партије и похвалио напоре за обрачин с корупцијом. Његови критичари тврде да је Ђинпингова владавина обележена разрачунавањем с политичким неистомишљеницима. Власти су такође оптужене да превише контролишу друге верске групе, између осталог да угњетавају муслиманску Ујгур мањину у провинцији Ксинђијанг. Си Ђинпинг се сматра најутицајнијим кинеским лидером после Мао Цедунга. Прошле године усвојене су измене Устава, чиме је ојачана његова владавина.