Политика и Северна Македонија: Премијер Заев дао оставку, шта следи - у 100 и 300 речи
Премијер Северне Македоније Зоран Заев поднео је оставку да би могла да буде формирана техничка влада задужена за спровођење избора.
Зоран Заев Заев, после две године и седам месеци на премијерској фунцији, поднео оставку да би била формирана техничка влада која ће припремити ванредне парламентарне изборе 12. априла. Он је то урадио у складу са договором лидера водећих странка у земљи, постигнутом пошто Северна Македонија у октобру 2019. трећи пут није добила датум за почетак преговора са Европском унијом. „Влада ради од 8.30, потписао сам оставку, у складу са договором (за изборе) и Законом о влади Верујем да ће веома брзо да стигне у парламент чиме може да почне процедура за избор прелазне владе", рекао је Заев, а преноси агенција Бета. У 100 речи Пошто парламент усвоји оставку Заева, шеф државе Стево Пендаровски даће мандат за формирање техничке владе министру унутрашњих послова и потпредседнику СДСМ Оливеру Спасовском. После тога, парламент би до поноћи требало да потврди нови кабинет у којем опозиција има два министра и три допунска заменика министара. „Пржински модел", који је први пут примењен 2016, такав је да се техничка влада формира 100 дана пред изборе. Опозицији ће припасти место министра полиције и министра за рад, као и допунске заменике министара за финасије, пољопривреду и за администрацију. Главни циљ овог модела је да створи „климу међусобног поверења на политичкој сцени" и смањи могућност неправилности у предизборном и изборном процесу. У 300 речи Прошлог октобра, Заев је са осталим политичким лидерима у Северној Македонији постигао договор о одржавању избора, пошто није испуњено једно од главних обећања - почетак преговора о чланству у ЕУ. Заев је тај потез челника Уније, посебно Француска која је блокирала одлуку, описао као „историјску грешку". „Разочаран сам и љут и знам да се целокупно становништво осећа тако", поручио је Заев тада. Македонци ce сада „одлучити којим ће путем ићи", рекао је Заев. Премијер Зоран Заев (лево) и председник Стево Пендаровски (десно) Оваква одлука ЕУ донела је и различите реакције унутар саме Уније. Доналд Туск, тадашњи председник Европског савета изјавио је у октобру да је Северна Македонија урадила све што је ЕУ тражила. Председник Европске комисије Жан-Kлод Јункер казао је да се ради „о тешкој историјској грешци, јер огромна већина земаља чланица подржава отварање тих преговора". Ипак, нису се само сенке спољнополитичких проблема надвиле на владу сада већ бившег премијер Заева. На унутрашњем плану, македонска влада се већ неколико месеци бори са политичким скандалима попут хапшења специјалне тужитељке Катице Јаневе због оптужби за корупцију и прање новца. Јанева је важила за блиску сарадницу Заева, а на функцију је именована управо да би се борила против криминала и корупције. У време мандата Заева, 2018. године постигнут је историјски договор са Грчком о промени назива државе у Северна Македонија, после чега је влада у Атини подигла забрану за пријем северног суседа у НАТО и ЕУ. Део грађана негодовао је због оваквог споразума, али је један од аргумената владе био да ће тај споразум отклонити препреке за почетак преговора за чланство у ЕУ. Последња истраживања јавног мњења у Северној Македонији показују да је популарност Заева опала, а да опозициона партија ВМРО-ДПМНЕ има благу предност у односу на владајућу Социјалдемократску странку. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk