Корона вирус: Да ли је ризично путовати јавним превозом, авионом или возом
Корона вирус се и даље шири светом, владе неких земаља су ограничиле путовања, док поједини путници сами предузимају мере опреза.
ББЦ стално добија питања о томе да ли је безбедно летети, ићи на крстарење или возити се јавним превозом. Возови и аутобуси Још се не зна како се тачно шири корона вирус, али слични вируси се добијају или удисањем капљица од кашљања или кијања заражене особе или додиривањем површина на којима се налазе. Верује се да се корона вирус вероватно не задржава у ваздуху као обичан грип, тако да људи морају да буду у ближем контакту да би га добили. Смерница британске Националне здравствене службе дефинише „блиски контакт" као „бити на мање од два метра од заражене особе више од 15 минута". Дакле, потенцијални ризик од заразе у возовима и аутобусима зависи од тога колико су они пуни и то ће варирати у различитим деловима земље и на различитим рутама. У лондонској подземној железници, где је изузетно велика густина људи нагураних у сваки вагон, претходна истраживања сугеришу да постоји веза између путовања на посао и вероватноће добијања респираторних болести. Докторка Лара Гoше, са Института глобалног здравља, каже да је њено истраживање (објављивано 2018. године) показало да су људи који редовно користе подземну железницу склонији да доживе симптоме налик грипу. „Посебно се показало да насеља са мање линија на располагању - у којима су становници приморани да преседају једном или више пута док путују подземном железницом - имају већу стопу болести налик инфлуенци, у поређењу са добро покривеним насељима у којим путници стижу до одредишта једним директним путовањем", рекла је она. Међутим, ако путујете релативно празним возом или аутобусом, ризик ће бити другачији. Колико су возила проветрена и колико времена проведете у њима такође игра велику улогу. А чишћење је још један битан фактор... Из британске железница наводе да са распоредом чишћења настављају „као и иначе", али да праве планове за додатна, специјалистичка чишћења станица и возова уколико се за тим укаже потреба. Шта се дешава у Београду? Секретаријат за јавни превоз послао је 8. марта захтев свим превозницима у јавном линијском превозу путника у Београду да се појачају мере чишћења и одржавања хигијене у возилима. У циљу превентивне заштите возног особља и корисника потребно је да сви оператери сваког дана дезинфикују унутрашњости возила, возачке кабине, рукодржаче, валидаторе и седишта. Ако надлежни издају препоруку, у употреби ће бити и заштитне маске за возно и контролно особље. Докторка Гоше каже да је „ограничавање броја блиских контаката са потенцијално зараженим особа и предметима веома важно". „Што се путовања тиче, избегавајте шпицеве колико год можете", каже она, предложивши да, где год је то могуће, путници бирају руте које укључују директне линије. У овом тренутку, британска влада не налаже људима да избегавају јавни превоз. Дејвид Набаро, специјални саветник за корона вирус при Светској здравственој организацији (СЗО), рекао је за ББЦ да иако треба обратити пажњу на јавни превоз, докази сугеришу да она врста „контакта у пролазу", који људи имају кад путују заједно, до сада није показао да је „најважнији извор заразе". Авиони Опште је уверење да имате више шансе да се разболите у авиону зато што тамо удишете „устајали" ваздух. А заправо би ваздух у авиону могао да буде бољег квалитета од онога у просечној канцеларији (и готово сигурно бољи од онога у возу или аутобусу). Иако у пуном авиону има више људи по квадратном метру, ваздух у њему се мења учесталијим ритмом. Професор Квингјан Чен са Универзитета Пердју, који проучава квалитет ваздуха у различитим возилима за превоз путника, процењује да се ваздух у авиону потпуно замени на свака 2-3 минута, у поређењу са на сваких 10-12 минута у климатизованој згради. То је зато што, док сте у авиону, ваздух који удишете прочишћава нешто што се зове високо ефикасни ваздушни филтер честица (Хепа). Овај систем може да задржи мање честице од обичних вентилационих система, укључујући и вирусе. Филтер увлачи свеж ваздух од споља и меша га са ваздухом који се већ налази у кабини, што значи да је у сваком тренутку пола ваздуха свеже, а пола није. Многи обични вентилациони системи само мешају исти ваздух да би уштедели енергију. Као и удисање капљица од некога ко кашље или кија, заразе попут корона вируса могу да се пренесу и додиривањем контаминираних површина са заразним капљицама на себи - било да се ради о руци неке особе или кваци. Вики Херцберг, са Универзитета Ејмори у САД, узела је узорке са површина 10 интерконтиненталних летова 2018. године и открила да су „изгледале као ваша дневна соба". Другим речима, нема ничег што се истиче у узорцима из авиона у односу на тестове које су радили у зградама и другим типовима превоза, каже она. Али тешко је генерализовати ризике у било ком облику превоза зато што постоје различити фактори који повећавају или смањују ризик. На пример, на дугом лету путници би могли више да се крећу и, ако имају вирус, даље да га шире. Смерница СЗО-а је да су област од највећег ризика два реда седишта спреда, позади или поред заражене особе. Али током епидемије Сарса из 2003. године, у авиону у ком је путовала једна заражена особа, 45 одсто оних који су се заразили седели су изван те зоне од два реда седишта. Уобичајени савет важи и овде - перите руке, чистите површине где год је то могуће и кашљите и кијајте у марамицу. Главна забринутост у вези са ваздушним саобраћајем је како он може да пребаци потенцијално заразне људе са једног краја света на други. Шта треба да знам о корона вирусу? Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk