Баскијска ЕТА распуштена после пола века насиља
У Шпанији је наступио крај једне ере. Пола века откад је пала прва жртва, сепаратистичка група ЕТА је формално објавила да се распушта.
Готово половина жртава ЕТА су припадници шпанске Цивилне гарде Свечана церемонија одржаће се крајем ове недеље у градићу Камбо-ле-Бен на југозападу Француске. У отвореном писму Баскијсцима које је прошлог месеца објављено у шпанском листу Ел Диарио, ЕТА наводи да се „отвара нова могућност за прекид спирале насиља" и да жали због „патњи проузрокованих оружаном борбом". Али иако је с ЕТА свршено, готово половина убистава које се приписује овој групи је до данас нерасветљена и много Баскијаца са обе стране верују да много тога треба решити пре него што се створе услови за трајни мир. Деценије насиља ЕТА, коју Европска унија сматра терористичком организацијом, је између 1968. и 2010. убила више од 800 људи, а 2011. је прогласила трајни прекид ватре. У априлу 2017. је организовала церемонијално разоружавање на југу Францусске. Већина напада је изведена у шпанским покрајинама Баскија и Навара. Укупно је страдало 443 припадника Цивилне гарде, 58 пословних људи и 39 политичара. ЕТА је у писму навела да су „године сукоба нанеле бројне ране. Неке још крваре, јер патња не престаје". Удружење жртава тероризма „Достојанство и правда" каже да је око половина убистава које је ЕТА починила неразрешена и позива власти да поново отвори те случајеве. ЕТА се разоружала 2017, шест година након што је прогласила прекид ватре „За нас ће ЕТА постојати све док правда не буде задовољена", рекао је председник овог удружења Данијел Портеро у Европском парламенту прошле године. Неколико десетина шпанских интелектуалаца и чланова породице жртава су поднели петицију којом се од ЕТА захтева да објави информације о неразрешеним злочинима. Шпанска влада није импресионирана отклоном ЕТА од насиља и примила је објаве о прекиду ватре, разоружању и распуштању као признање пораза. Баскија је у склопу уставних промена из 1978. добила значајну аутономију и право на сопствену полицију, службени језик, образовање и посебан финансијски аранжман са Мадридом. За разлику од Каталоније, где готово половина становништва тражи независност, анкете кажу да би само 15 одсто Баскијаца подржало такав корак.