Мале богиње: Број оболелих на свету учетворостручен
Број оболелих од малих богиња широм света у прва три месеца 2019. учетворостручио се у односу на исти период прошле године, подаци су Светске здравствене организације.
Подаци Светске здравствене организације су алармантни Ови привремени подаци указују на „јасан тренд", а епидемије се бележе у свим деловима света. У Африци је забележен најдраматичнији раст - изнад 700 одсто. СЗО је саопштила да стварне цифре могу да буду знатно веће, пошто се глобално пријави само само један од 10 случајева обољења. Мале богиње могу некада да доведу до озбиљних здравствених компликација, укључујући обољења плућа и мозга. Украјина, Мадагаскар и Индија су земље у којима су мале богиње најраспрострањеније - бележе се десетине хиљада случајева на милион становника. Само на Мадагаскару је од септембра прошле године преминуло најмање 800 људи. Епидемије су погодиле и Бразил, Пакистан и Јемен, „узрокујући бројне смртне случајеве - углавном деце", док је дошло до повећања броја случајева у земљама у којима је број вакцинисаних висок, укључујући САД и Тајланд. У 170 држава забележено је 112.163 случаја малих богиња, док је у истом периоду 2018. у 163 земље било 28.124 случаја. Према подацима Института за јавно здравље Србије „Др Милан Јовановић Батут" у Србији је од почетка 2019. године пријављено четири случаја малих богиња - по један у Алексинцу и Бујановцу и два у Београду. Прошле године је пријављено 5.076 оболелих. Већина оболелих - 94 одсто - невакцинисана је, непотпуно вакцинисана или непознатог вакциналног статуса. Уједињене нације саопштиле су да је обољење „у потпуности спречиво" правом вакцином, али глобална покривеност прве фазе имунизације „застала" је на 85 одсто, те „још није достигнут ниво од 95 одсто вакцинисаних што је потребно да се спречи избијање епидемија". У саопштењу које је објавио ЦНН, шеф СЗО Тедрос Аданом Гебрејесус и шефица УНИЦЕФ-а Хенријета Форе, рекли су да је свет „усред кризе малих богиња" и да је за то криво ширење конфузних и контрадикторних информација о вакцинама. Гебрејесус и Форе наводе да је „разумљиво да у таквој клими родитељи буду изгубљени", али да „на крају крајева, нема расправе о суштинској користи вакцине". „Више од 20 милиона живота је сачувано захваљујући вакцинама против малих богиња само од 2000. године", додају они. Зашто је дошло до изненадне „глобалне кризе малих богиња"? Џејмс Галагер, дописник ББЦ-ја у области здравља и науке Један је од најзаразнијих вируса. Међутим, у вези са њим се ништа није променило. Није мутирао и постао заразнији или опаснији. Уместо тога, одговори су потпуно људски. У средишту су две приче - сиромаштво и дезинформације. У сиромашнијим земљама мање људи је вакцинисано и, самим тим, већи део популације је рањив. То ствара погодно тло за велике епидемије - што се догодило, на пример, у Демократској Републици Конго, Киргистану и на Мадагаскару. Али са кризом се суочавају и богате земље са високом стопом вакцинисаности. До тога долази зато што групе људи бирају да не вакцинишу децу јер верују порукама антивакцинаша на друштвеним мрежама. Треба поменути да су ово релативне бројке, а да је СЗО саопштила да су оне заправо много веће. Мале богиње су далеко од безопасног обољења и од последица тог обољења у свету сваке године страда око 100.000 људи, углавном деце. Као одговор на недавне епидемије малих богиња, имунизација је у неким земљама постала обавезна. Вакцинација је обавезна и у Србији, а родитељима који то одбијају могу бити изречене новчане казне. Према Закону о заштити становништва од заразних болести, казне се крећу до 150.000 динара. У претходних годину дана, 119 родитеља који нису вакцинисали децу проглашено је кривим пред Прекршајним судом у Београду, а од тога је 36 родитеља кажњено новчаном казном у висини од 5.000 до 50.000 динара, објавио је недавно Танјуг. Министар просвете Младен Шарчевић недавно је најавио и могућност увођења строжих казни за родитеље који у школу уписују невакцинисану децу, што је изазвало доста полемике. Италија је недавно забранила деци млађој од шест година да иду у вртиће уколико нису вакцинисана, док родитељи школараца који нису вакинисани морају да плате новчане казне. И у Њујорку су недавно прописане казне за невакцинацију.