Петком за будућност: Из Новог Пазара у свет за очување планете
Алија Маџовић има 13 година, живи у Новом Пазару и данас са групом младих из свих делова света учествује на скупу Петком за будућност .
Уместо на улицама, током ванредних околности, окупили су се на интернету и преко апликације Зум причају о животној средини. „Сви активисти воле дружење и акције и када је настала ова ситуација било нам је жао што нећемо моћи да правимо скупове на улици, па нам идеја о дигиталном штрајку много значи", прича Алија за ББЦ на српском. Скупови Петком за будућност одржавају се широм планете од 2018. године. Све је почело од тронедељног штрајка Грете Тунберг испред шведског парламента којим је захтевала смањење емисија угљен-диоксида Од тада су се скупови одржавали петком, а у Србији је прва акција организована на пролеће 2019. Протести у виртуелном свету Алија је оснивач покрета Петком за будућност у Новом Пазару и каже да је добро да сада постоје оваква онлајн окупљања на којима могу да размењују искуства са вршњацима из свих делова света, али и да разговарају са стручњацима из области екологије. „Многи мисле да само деца и млади учествују у овим разговорима, али било је макар сто старијих који су нам се придружили. На једном од претходних онлајн скупова било је око хиљаду нас", каже Алија. Старији су стручњаци из различитих области екологије, представници аутохтоних народа и активисти са којима млади разговарају о климатским променама, агрикулутури и одрживом развоју. Мрки медвед воли слаткише и плаши се људи. Децу из различитих делова света интересују другачије теме, а Алија каже да се у томе види разлика у образовању о еколошким питањима младих из различитих земаља. „Наши ставови су мало другачији од ставова деце из других земаља, јер је питање екологије код њих заступљеније него код нас, како у образовном систему, тако и у медијима. „Нас више занима како можемо да утичемо на политичаре и стручњаке да ураде нешто поводом екологије, занима нас како да побољшамо законе у вези са загађивањем, док деца из других земаља постављају сложенија питања о агриколтури и одрживом развоју", каже Алија. „Њима је систем другачији, они у школи уче о екологији, док у је нашем образовном систему нема као посебног предмета, већ се у осмом разреду мало помиње у оквиру биологије." И Алија у свом граду прави редовна окупљања, за то има подршку вршњака. Ипак, каже да је потребно увођење екологије у школски систем. „Кренули смо самостално да организујемо мале скупове, а онда и веће. Имали смо неке радионице. На улицама смо имали десетак штрајкова, а од почетка пандемије, пет онлајн скупова", објашњава. Овакви скупови, осим размене мишљења и учења о климатским променама, добра су прилика за учење енглеског језика, нових ствари и стицање другачијег искуства, каже овај тринаестогодишњак из Новог Пазара. Његов списак највећих еколошких проблема је дуг - загађеност ваздуха, то што фабрике немају филтере, недовољна пошумљеност, загађене реке, непостојање система за пречишћавање отпадних вода. „Држава би требало више да улаже у соларне системе и одрживи развој. Сви ми млади желимо да живимо у чистом граду, у природи, а не у смећу и прљавштини. „Желимо свет без климатских промена, желимо природу, желимо више дрвећа." Алија се за екологију заинтересовао преко образовних емисија на телевизији. За оно што сада ради има велику подршку вршњака, док је, каже, с наставницима теже, „јер у образовном систему нема екологије". Како су се девојчице из Београда ангажовале у борби против климатских промена. Како разговарати с децом о климатским променама? Климатске промене су сложена тема за одрасле. Како их онда најбоље приближити најмлађима? Одговор на ово питање зна Наташа Јанчић, оснивачица и активсткиња удружења Мини еко зона. „Климатске промене су вишеслојан проблем па самим тим и компликован термин за децу. Не оптерећујем их много појмовима, јер сматрам да је од разговора много важније наше понашање којим им дајемо пример", каже Наташа. Деца млађег узраста лако и брзо усвајају и повезују и ако од најранијег узраста усвоје еко навике, одговори ће им се сами наметати. „За почетак, довољно је да знају да је све у природи повезано и да се мења, а да ми људи највише утичемо на те промене и то најчешће негативно. „Зато је важно да свако од нас даје позитиван допринос променом животних навика, малим еко стварима које свакодневно радимо", каже Наташа. Она је аналитичарка заштите животне средине и до сада је одржала више од двадесет еколошких радионица деци предшколског и школског узраста, бавећи се највише темом негативног утицаја пластике на животну средину. Док Алија са својим вршњацима разговара о еколошким темама, Наташа своја знања преноси на млађу децу. Води и сајт Мини еко зона чија је мисија да инспирише одрасле на акцију и научи децу да осећају природу, да је воле и чувају. „Блог Мини еко зона замишљен је као место за размену информација и мотивација са другим љубитељима природе и родитељима који желе да се покрену и васпитавају децу у еколошком духу. „После две године блоговања, Мини еко зона је прерасла у Удружење, мало и скромно али са великом мисијом - да радимо на еколошкој едукацији деце и младих. Наташа и њена породица пример су како се према природи треба понашати и кажу да када једном заволите природу, од ње се не можете одљубити. Вертикалне шуме „Желим вам да се заљубите у природу. Будите авантуристи и пример деци. Изађите у шуму или поред реке, шетајте, посматрајте, ослушкујте, упијајте мирисе, учите заједно, чувајте је." У среду 22. априла, обележен је посебан дан за планету. Више од 150 земаља широм света у доба кризе изазване корона вирусом обележило је 50. пут Дан планете Земље. „Пре 50 година, као последица све већег загађења услед процеса индустријализације, Дан планете Земље је био одговор научника и грађана на еколошке катастрофе које су тада ескалирале, попут изливања нафте у мора и океане, загађења воде и ваздуха", саопштио је Светски фонд за природу. Иако је, како је наведено, за пола века доста урађено, пре свега донесеним законима и конвенцијама, „планета Земља је ипак на измаку снаге као последица људских активности". „Највише због употребе фосилних горива, угља, нафте и других деривата, те прекомерног коришћења природних ресурса. „Најновији Коперникусов извештај Стање климе у Европи 2019 сведочи да је 2019. била најтоплија година за европски континент од када мерења постоје, док је количина падавина у новембру била четири пута виша у односу на просечне вредности", наводи се у саопштењу Светског фонда за природу. Како се додаје, одлагање доношења озбиљних и дуготрајних мера које нас припремају за последице климатских промена има своју цену, што земље Балкана посебно осећају. „Протекле зиме удисали смо ваздух који спада међу најзагађенији на свету, чему неоспорно доприносе застареле термоелектране на угаљ, односно потрошња угља за грејање објеката и друге потребе." klimatske promene Прошла година била је један од најтоплијих у протеклих 10, широм планете буктали су пожари, неке врсте су дошле до ивице изумирања. Било је и позитивних корака попут одлуке Европске уније да забрани употребу једнократне пластике, одлуке Србије да забрани употребу танких пластичних кеса, забране увоза старих аутомобила. Од проглашења пандемије корона вируса и блокаде већег дела света говори се и о томе колико све то утиче на животну средину. Како и у којој мери, сазнаћемо када стигну детаљни извештаји научника из ове области. До тада, обратите пажњу на сопствене поступке и „не заборавите да нашу Земљу треба да славимо и волимо сваки дан", поручује Наташа Јанчић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk