Бура између Русије и Украјине - заплењени бродови и најава ратног стања
Украјински парламент треба да донесе одлуку да ли ће увести ратно стање, након што је Русија запленила три украјинска војна брода у Црном мору.
Заплењени бродови одвезени су у луку у Керчу Због тога је било и протеста - грађани су се у Кијеву окупили испред руске амбасаде, када је запаљено једно возило. Инцидент у водама код Кримског полуострва представља велику ескалацију напетости између две земље. Савет безбедности УН ће због тога одржати хитно заседање касније у понедељак. Украјински председник Петро Порошенко је рекао да ће предложити да парламент подржи ратно стање у трајању од 30 дана - упола краће од онога што је државни Савет за безбедност предложио раније у току дана. У телевизијском обраћању, Порошенко је рекао да не жели да ратно стање утиче на председничке изборе заказане за 31. март 2019. године. Уколико скупштина подржи предлог, ратно стање би ступило на снагу 28. новембра у девет ујутру. Русија и Украјина се за то време међусобно оптужују за инцидент у којем је Русија запленила три украјинска војна брода и у којем је неколико Украјинаца повређено. Украјинске снаге се годинама боре са проруским побуњеницима на истоку земље, али ово је први пут после доста година да су две војске имале дирекатан сукоб. Како се криза догодила? Све је почело тако што је Русија саопштила да украјински бродови илегално улазе у њихове воде. Три украјинска војна брода су потом покушала да из црноморске луке у Одеси оду до Маријупоља у Азовском мору, које две земље деле. Из Украјине наводе да су Руси покушали да пресретну бродове. Бродови су кренули ка Керчком мореузу, једином пролазу ка Азовском мору, али их је у томе спречио танкер који је Русија поставила испод моста. Русија је у ту област послала и два војна авиона и два хеликоптера. Оптужили су бродове да илегално улазе у њихове воде и саопштили да је саобраћај обустављен из безбедносних разлога. Како се разликују руски и украјински наводи? Украјинска морнарица тврди да су њихови бродови погођени и онеспособљени док су покушавали да напусте област. Из морнарице кажу да се на бродовима налази 23 члана посаде, од којих је шесторо повређено. Руска Федерална служба безбедности је потврдила да је један патролни брод употребио силу како би зауставио пловила, али да су повређена само три члана украјинске посаде. Русија је такође оптужила Украјину за кршење закона и илегални улазак у њихове воде током „раније испланиране провокације". Активисти украјинске деснице захтевају проглашење ратног стања Министар спољних послова Сергеј Лавров је рекао да је Украјина прекршила „основне тачке међународног права", укључујући и поморски закон. Према актуелном споразуму, обе земље имају слободан приступ Азовском мору. Међутим, Русија је анектирала Крим 2014. године, након референдума који Уједињене нације не признају. Такође је изградила Керчки Мост који спаја Русију са Кримом, упркос противљењу Украјине. У међувремену, Украјинци тврде да су обавестили Русе о кретању бродова ка Марипољу. Начелник Генералштаба војске Украјине, Виктор Муженко, изјавио је за новинску агенцију Униан да је припадници руске обалске страже „пуцали с намером да убију" током конфликта. Ко је крив? Анализа Стивена Розенберга, ББЦ Москва Тензије између Русије и Украјине због Крима расту већ месецима. Према споразуму из 2003. године, Керчки мореуз и Азовско море су заједничка територија. Међутим, Русија је недавно је почела да прегледа сва пловила која плове ка украјинским лукама и из њих. Употреба силе да би запленили три украјинска брода - уз повређене људе - велика је ескалација, али нећете чути Москву да преузима кривицу. Током владавине Владимира Путина, кад год је Русија употребила силу, бранили су то речима: „Нисмо ми то почели". То важи за рат са Грузијом из 2008. и појављивање „малих зелених људи" (руских специјалних снага) на Криму 2014, након чега је Москва анектирала полуострво. Дакле, очекујте да Москва за све што се догодило у недељу и оно што ће се тек догодити, окриви владу украјинског председника Порошенка. Око 150 људи окупило се испред руске амбасаде у Кијеву Какве је Украјина реаговала? Дешавања испод моста изазвала су велики бес у Украјини. Око 150 људи окупило се испред руске амбасаде. Неки су бацали бакље, а запаљено је најмање једно возило амбасаде. „Окупили смо се да протестујемо против Руса и њихове акције, пуцања на нашу војску", рекао је Олексеј Ријабов за Ројтерс. „Веома смо бесни. Требало је да одавно прекинемо све дипломатске односе са њима". Танкер испод моста зауставио пролаз у Азовско море, док руски авиони надлећу мост Током заседања украјинског Савета за националну безбедност и одбрану, председник Петро Порошенко описао је руску акцију „ничим изазваном и лудом". Како каже, у понедељак ће од парламента тражити да прогласи ратно стање, али је истакао да то не значи „објаву рата". „Украјина не планира да се бори против било кога", рекао је Порошенко. Украјински министар одбране је у међувремену изјавио да су издата наређења да се војска стави у пуну борбену готовост. Шта би подразумевало ратно стање у Украјини? Ратно стање би украјинској влади омогућило да забрани јавне демонстрације, контролише медије, прекине изборе и услови грађане да обављају „друштвено неопходне" задатке, попут послова у војним постројењима, преносе локални медији. Украјински парламент ће раправљати о одлуци у 15 часова. Уколико ратно стање буде уведено, то ће бити први пут од почетка украјинско-руских сукоба 2014. Ипак, мишљења политичара су подељена, како неки сматрају да би то могло да доведе до отказивања председничких и парламентарних избора 2019. године. Зашто се ово сада дешава? Тензије између Русије и Украјине у Црном и Азовском мору расту. Последњих месеци, Русија је почела да прегледа све бродове које плове из или ка украјинској луци. Провере су почеле убрзо након што је Украјина задржала рибарски брод из Крима у марту. Москва тврди да су провере неопходне из безбедносних разлога, указујући на потенцијалну претњу Керчком мосту коју представљају украјински радикали. Украјина је оптужила Русију да покушава да окупира Азовско море и оштети украјинску економију. Зашто је Азовско море битно? Азовско море налази се источно од Крима и јужно од украјинских регија које су заузели проруски сепаратисти. Две украјинске луке на северној обали - Бердјанск и Маријупољ - кључни су са извоз житарица и производа попут челика, али и за увоз угља. Руски брод пресреће украјинске Према споразуму из 2003. године, Украјина и Русија имају слободан приступ том мору. Међутим, Русија је недавно почела да прегледа све бродове који плове туда, због чега је ЕУ најавила да ће предузети одређене мере. Зашто су односи између Русије и Украјине тако лоши? Украјина је стекла независност након распада Совјетског савеза 1991. године. Ипак, Русија Украјину која нагиње ка западу види као претњу сопственим интересима. Про-руски лидер Украјине збачен је с власти 2014. године, након великих протеста услед владине одлуке да прекине планове за придруживање Европској унији. Русија је затим анектирала Крим, док сепаратисти у источном Доњецку и Луганску делују против Украјине. Запад и Украјина оптужују Русију да шаље трупе у регион и наоружава сепаратисте. Москва ово негира, али признаје да руски волонтери помажу побуњеницима. Више од 10.000 људи је погинуло у конфликтима на истоку. Како је међународна заједница реаговала на сукобе? Генерални секретар НАТО, Јенс Столтенберг, разговарао је са председником Порошенком, пруживши подршку територијалном интегритету Украјине. Из ЕУ очекују да „Русија ослободи приступ Керчком мореузу" и додају да изградња Керчког моста представља „нарушавање суверенитета и територијалног интегритета Украјине". Савет безбедности УН ће такође одржати хитни састанак.