Како бебе орангутани уче да се пењу на дрвеће уз помоћ људи
Док је велики део света у изолацији, млади у једној необичној учионици вредно уче.
Органгутан се учи да се пење високо на дрво са неговатељицом У школи у шуми на Борнеу, бебе орангутани уче да се пењу на дрво од људи који су њихови сурогат родитељи. Сирочићи проводе 12 сати током дана у шуми, припремајући се за нови живот у дивљини. Орангутани су снимљени и фотографисани за телевизијску серију Примати која се емитује на каналу ББЦ 1, пре него што је корона вирус почео да се шири . Контакт између људи и животиња је сведен на минимум, али бебе орангутани који су остали без мајке или их је племе одбацило, напредују, рекла је докторка Зигне Прушофт која води програм за мајмуне добротворне организације Четири шапе, под чијом је управом и центар за рехабилитацију у источном Калимантану. Из предострожности, особље свакодневно проверава температуру, носи маске и пресвлачи униформе. Пандемија је пореметила рад многих програма који се баве заштитом животиња широм света, али Прушофт каже да ова ситуација нуди прилику за позитивне промене. „Имамо прилику да заштитимо дивљи свет од илегалне трговине и спречимо конзумацију меса дивљих животиња", каже она. „Заправо, ради се о образовању људи", додаје. Докторка са органутаном који је остао без родитеља Млади орангутани који су остали без родитеља пењу се на врхове дрвећа са неговатељима како би савладали вештине које би иначе научили од мајки у дивљини. У супротном, они би више времена провели на земљи, иако је за ову врсту природно да се храни, живи и спава у крошњама дрвећа. „Бебе орангутани имају велику предност када је пењање у питању, јер се за дрво држе као хоботнице", каже докторка Прушфт. „Чини ми се да су се орангутани одушевили када су схватили да могу с мамама да се попну у крошње", додаје. На подручју између градова Баликпапан и Самаринда, орангутани су изведени у шуму у којој уче основне вештине преживљавања у дивљини. Докторка са тимом који посвећено ради на рехабилитацији беба органгутана Циљ је обезбедити уточиште илегално заробљеним и угроженим орангутанима, као и рехабилитовати сирочиће да би, кад порасту, могли да наставе живот у дивљини. На свету је преостало само око 50.000 орангутана са Борнеа. Њихов број се смањио у последњих 70 година због нестајања прашума ради ширења плантажа палми за производњу уља и ископавања угља. Илегални трговци дивљим животињама одузимају младунце од убијених мајки, па их продају као кућне љубимце. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk