Корона вирус и економија: ЕУ лидери склопили договор око опоравка од пандемије након маратонског самита
Лидери Европске уније постигли су договор о огромном пакету помоћи за привредни опоравак од последица пандемије корона вируса, након четврте ноћи преговора.
Председник Европског савета Шарл Мишел каже да је договор „кључни тренутак". Заједница од 27 чланица ће понудити 750 милијарди евра у позајмицама и бесповратним средствима за привредни опоравак од последица пандемије. Председавајући самита Шарл Мишел је рекао да је то „кључни тренутак" за Европу. Током преговора који су почели у петак дошло је до поделе између чланица које су погођене пандемијом и „штедљивих" чланица које су биле забринуте око трошкова. Договор се заснива на програму помоћи од 390 милијарди евра бесповратних средстава намењених земљама чланицама које су најтеже погођене пандемијом. Очекује се да ће Италија и Шпанија бити главни примаоци средстава. Додатних 360 милијарди евра у позајмицама са ниском каматном стопом биће доступно и осталим чланицама уније. Самит, који је почео у петак ујутру у Бриселу, трајао је више од 90 сати и постао најдужи самит ЕУ од састанака 2000. године у француском граду Ници, који је трајао пет дана. Пакет помоћи треба да прође и кроз техничке преговоре земаља чланица, а потребно је и да га ратификује Европски парламент. Како је дошло до овога? Шарл Мишел, председник Европског савета, написао је „Договор" на Твитеру убрзо након што је 27 лидера достигло споразум око 5:15 у уторак ујутру. Споразум је уследио након дугачког викенда и разговора између земаља Европске уније, током којих су се различити темпераменти често сукобили. Државе чланице су биле подељене између оних које су најтеже погођене пандемијом и желе да оживе привреду, и оних које су више забринуте око трошкова плана за опоравак. Самопроглашена штедљива четворка - Шведска, Данска, Аустрија и Холандија - заједно са Финском, биле су против тога да се 500 милијарди евра у форми помоћи понуди земљама најтеже погођеним Ковидом-19. Ова група, коју предводи премијер Холандије Марк Руте, првобитно је поставила 375 милијарди евра као крајњу границу, а уз то и је и затражила услове као што је право на блокирање захтева. Друге чланице, као што су Шпанија и Италија, нису желеле да иду испод 400 милијарди евра. У једном тренутку француски председник Емануел Макрон је наводно ударао песницом о сто, док је „штедљивој четворци" говорио да овај европски пројекат стављају у опасност. Цифра од 390 милијарди евра је предложена као компромис, а „штедљиве" државе су наводно пристале након обећања да ће добити рабат на њихове доприносе буџету ЕУ. Друго питање у преговорима је било како ће на исплате владама утицати то да ли оне поштују владавину права. Мађарска и Пољска су запретиле да ће уложити вето на пакет уколико буде подразумевао да се помоћ не уплаћује државама које не достижу одређене демократске принципе. Европска комисија ће позајмити 750 милијарди фунти на међународним тржиштима и дистрибуирати помоћ. Постојаће и начин на који државе чланице могу да одбију план потрошње. Споразум је постигнут заједно уз договор о новом седмогодишњем буџету, који је вредан око 1,1 билион евра. Како су реаговали европски лидери? Француски председник Емануел Макрон је рекао да је то „историјски дан за Европу". „Никада до сада ЕУ није инвестирала у будућност на овај начин", написала је на Твитеру Софи Вилмес, премијерка Белгије. Шарл Мишел је рекао да је ЕУ „показала колективну одговорност... и нашу веру у заједничку будућност". „Данас смо направили историјски корак, на који сви можемо да будемо поносни. Али преостају још неки важни кораци. Прво и најважније: да добијемо подршку Европског парламента. Нико не би требало да узима Европску унију здраво за готово. Наша је колективна одговорност да дамо резултате", написала је на Твитеру председница Европске комисије, Урсула фон дер Лајен. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk