Путин дозволио особама са ХИВ вирусом да усвоје децу, уз одређене услове
Руски председник Владимир Путин потписао је закон који ће омогућити особама са ХИВ инфекцијом и вирусом хепатитиса Ц да усвоје децу,
Црвена трака користи се као симбол борбе против АИДС-а Документ о увођењу измена и допуна Породичног закона је објављен. Он ће омогућити судовима да доносе одлуке у корист особа са ХИВ-ом (и другим болестима са листе коју је одобрила влада) „да задрже дете ако већ живе заједно, а узимајући у обзир већ успостављене породичне односе", наводи се у закону. Какав је закон Нацрт закона је достављен Државној думи крајем 2018. године. Уставни суд Русије је у јуну 2018. године укинуо забрану по којој људи са ХИВ-ом и хепатитисом Ц могу да усвоје децу. Разлог за такву одлуку је жалба брачног пара из Москве, коме је било ускраћено да усвоје дете, јер је један од супружника добио ХИВ. Жена се заразила ХИВ-ом током боравка у болници у којој је била због побачаја 2012. године. Она и супруг су уз помоћ сурогат мајке (њене сестре) добили дете. Иако је дете од рођења живело са њима, по закону, жена са вирусом ХИВ-а није могла да га усвоји. Зашто због ХИВ вируса нема усвајања Постојећи закон не забрањује особама са ХИВ-ом усвајање деце или бригу о деци. Међутим, забрана се заправо односи и на њих због ставке која каже „заразне болести морају да буду у стабилној ремисији". Упркос чињеници да модерни лекови могу смањити утицај вируса, ХИВ је и даље неизлечива болест. Пре пет година Врховни суд Русије донео је забрану која каже да особе са ХИВ-ом не могу да усвоје децу. Суд се сложио са мишљењем стручњака из министарства здравља који кажу да нико не може да предвиди како вирус може да мутира. Министарство је саопштило да нико не може да зна колико дуго ће живети оболели родитељ, а самим тим и ко ће бринути о детету када родитеља не буде било. Шта каже Уставни суд Уставни суд Русије је 21. јуна 2018. године је укинуо забранио људима са ХИВ-ом да усвоје децу. Приликом одлучивања суд је узео у обзир и међународне правне документе који кажу да током усвајања или додее старатељства треба мислити о ономе што је најбоље за дете. Такође, суд наводи да „светска заједница сматра да особе са ХИВ инфекцијом не представљају претњу за јавно здравље". Одбијање усвајања само на основу чињенице да постоје ХИВ инфекција или хепатитис Ц, крши одредбе Устава и међународних правних аката о правима детета. Тако је 13. фебруара 2019. године, Градски суд у Балашихи дозволио пару из Москве да усвоји дете које је родила сестра жене са ХИВ инфекцијом. ХИВ у Русији Роспотребнадзор (Федерална служба за заштиту и безбедност грађана) је 20. маја саопштио да је до краја 2018. године у Русији регистровано више од милион људи са ХИВ-ом. Подаци министарства здравља донекле се разликују - наводи се да је око 896.000 оболелих. Прошле године је у Русији од вируса умрло 36.800. Први случај ХИВ инфекције у Русији откривен је 1987. године, а према проценама од тада је од последица вируса умрло 318.000 људи. Највећа стопа смртности од вируса хумане имунодефицијенције у 2018. години била је у областима Кемерово, Иркутска и Свердловска. Главни узрок смрти особа са ХИВ инфекцијом је туберкулоза. Број заражених ХИВ-ом пао је први пут после шест година и износи 86.500, забележено је 2018. године у фебруару. Међутим, Вадим Покровски, шеф одељења за превенцију и борбу против АИДС-а, каже да ово смањење може и да се сматра статистичком грешком. У јесен 2018. године, Европски центар за превенцију и контролу болести и Европски биро Светске здравствене организације назвали су Русију лидером у погледу распрострањености ХИВ-а у Европи.