Србија и Косово: Може ли се замрзнути конфликт
Празан ход између преговора у Бриселу, српски и косовски председник користе да коментаришу потенцијална решења за односе двеју земаља.
Александар Вучић тврди да народ у Србији мисли да треба замрзнути конфликт са Косовом За нешто неформалнијим преговарачким столом, оним за медијском говорницом, обојица су се изјаснили у неколико месеци о идеји замрзнутог конфликта, као могућности за проблем Косова и Србије. Против овог концепта су обојица, али са различитих аспеката. Ипак, оно у чему се слажу јесте да је то - „статус кво". „Даћу све од себе да се изборим против става 80 одсто људи [у Србији] који мисле да треба одржати замрзнути конфликт", рекао је Александар Вучић о односима са Приштином. Хашим Тачи је за другом говорницом изнео свој став: „Овакав замрзнути конфликт између Косова и Србије мора да се превазиђе путем међународног споразума." Замрзнути конфликт тренутно постоји у неким деловима света. Али, никако између Србије и Косова, објашњава Богдан Завадевич, стручњак за замрзнуте и незамрзнуте конфликте са Лајбниц института за источне и југоисточне европске студије. Беџет Пацоли за ББЦ: „Рекао сам Дачићу: Ја градим - ти рушиш" Зашто је за Србију битно да Косово буде тема Савета безбедности УН Шта је замрзнути конфликт? Термин замрзнути сукоб, односно конфликт, појавио се након Хладног рата и описује ситуације настале у државама бившег СССР-а. Тада су сепаратисти уз помоћ страних сила, успоставили „де факто" државе, које немају међународно признање. Оне настају када се оружани сукоби обуставе, али без мировног споразума и политичког оквира који омогућава трајно и одрживо решење. Ипак, замрзнути сукоб значи и - одустати од договора, на неодређено време, док се не промене прилике и пронађу услови да се проблем реши. Зато се политички често не прихвата за решење. Пре се говори о признању немоћи или објективне немогућности носилаца моћи, не само власти, да постигну компромис и договор у којем обе стране добијају. Пример који често најбоље објашњава овај концепт јесте рат за Нагорно-Карабах, који је трајао од 1988. до 1994. године између Републике Азербејџан и већинских Јермена из овог региона. У сукобу је расељено око милион људи. Одржан је и референдум, а већина гласача из Нагорно-Карабаха је гласала за припајање Јерменији, док су гласање бојкотовали Азери из овог дела. Распад Совјетског Савеза је само продубио сукоб, јер је Азербејџан прогласио независност. Потом је јерменска већина у Нагорно-Карабаху гласала са оцепљење од Азербејџана и прогласила републику. Накнадно је променила име у Арцах. Где све постоји „замрзнути конфликт": Овакав начин решења сукоба је „извор егзистенцијалних проблема за мале државе које су у њих укључене", објашњава за ББЦ на српском Филип Ејдус, доцент на Факултету политичких наука у Београду и стручњак за питања безбедности. Он даје чак седам разлога зашто нису добра политичка опција: ЕУ и замрзнути дијалог - нису компатибилни Ејдус још каже да „неки данас предлажу замрзавање сукоба на Косову како би се једног дана, када се промене околности у свету, пронашло решење у корист Србије". „Уверен сам да би нас оваква политика одвела на још једну геополитичку странпутицу. Замрзавањем сукоба Србија би се претплатила на нове ратове у будућности са много неизвесности, а заузврат би изгубила сваку шансу да постане правно уређена, економски развијена и функционална демократија". И Србија и Косово покушавају да уђу у Европску унију „Замрзнути конфликт значи замрзавање кандидатуре Србије за чланство у ЕУ", каже Марко Савковић из Београдског фонда за политичку изузетност. „Онај ко заговара замрзавање конфликта треба да преузме одговорност за замрзавање европских интеграција. Наравно, ако има подршку грађана за тако нешто, то је онда легитимна политика. Али проблем Косова неће нестати." Позитивних примера замрзнутих конфликта - нема, каже Савковић, јер сам термин заправо представља „негативни мир", односно одсуство непријатељства, али не и компромис. „Често у ситуацијама замрзнутих конфликата недостају механизми упозорења - шта радити ако сукоб поново избије, а ризик за то је стално присутан." Мере за увоз намирница на Косово политичка одлука Косовски официр за везу: „Комуникација Београда и Приштине никад није прекидана" Србија се одлучила за Бриселски споразум, тако је одустала од замрзнутог конфликта, каже истраживач са Лајбниц института Да ли је конфликт стварно на леду? Богдан Завадевич, Лајбниц институт за источне и југоисточне европске студије, истраживач Групе за замрзнуте и незамрзнуте конфликте Једини тренутак у ком је Србија могла да постигне замрзнути сукоб на Косову јесте био после проглашења независности Косова 2008. године. Могла је да каже - не желимо да преговарамо и шаљемо војску на границу. То је учинио Азербејџан са својом војском. Ипак, пошто се одлучила за чланство у Европској унији и Бриселске преговоре, она је онемогућила да сукоб буде стопиран, односно да се замрзне. Постоји неколико кључних параметара који омогућавају настанак замрзнутог конфликта као политичке опције. Државе које су данас укључене у замрзнути конфликт су на терену независне, али нису признате од стране међународних организација (УН, ММФ, ФИФА, Светска банка, УНЕСКО). Са Косовом је потпуно другачији случај, јер је чланица многих организација, а признале су је готово све државе ЕУ. Такође, међународна заједница је присутна на Косову, то је још једна разлика у односу на остале земље. У овом случају нема ни оружаног сукоба, што је још један услов. Зато однос између Србије и Косова не може да се третира као замрзнути конфликт. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk