Сећање на Други светски рат у Србији: „Музеј на Сајмишту чекам 15 година"
Ратни логор Старо сајмиште - ово је место рођења Естер Бајер, данас 77-годишње баке из београдског насеља Сремчица.
Споменик на сајмишту подигнут је 1995. године Естер је тог 31. јануара 1942. из логора у кутији ципела напуњеној ватом, изнео из логора стриц и тако јој спасао живот. „Ја сам једина жива жртва." Ипак, Естер данас не говори о искуствима у Дому за незбринуту децу у Звечанској нити каснијем одрастању, већ о последњих 15 година чекања - на Меморијални центар. „Тужно је и жалосно што нам 15 година обећавају музеј на том месту где сам рођена, где је био логор на Старом сајмишту." Надлежни из Министарства културе саопштили су средином септембра 2019. да би јавна расправа о Нацрту закона о Меморијалном центру „Старо сајмиште" требало да почне у октобру 2019. „Реч преживелог је важна, а када они нестају и злочин се заборавља", каже за ББЦ на српском Милован Писари, историчар из Центра за примењену историју. „Меморијални центар је битан за младе људе, ђаке који уче о историји, али и за целу нацију. Не само да се злочин не би заборавио, већ и да се не би поновио, што је посебно битно за Балкан." Како се сећамо деведесетих Мапирање места злочина Мајка Естер Бајер била је трудна када је одведена у логор на Сајмишту. Естер за ББЦ на српском каже да је „на Сајмишту рођена, али сам одрастала по туђим кућама". „Значило би ми да се среди тај део, да имам где да одем и да се сетим породице коју нисам упознала", каже Естер. „Мислим да би значило и другима, да затворе тај догађај у својим мислима." На месту где је некада био логор, требало би да буде подигнут Меморијални центар Старо сајмиште Истраживачи Центара за истраживање и едукацију о Холокаусту, Савеза јеврејских општина Србије и Одсека за културалне студије Филозофског факултета Свеучилишта у Ријеци мапирали су места злочина почињених током прве фазе Холокауста у Југославији, од маја до августа 1941. године. У то време је на 12 локација у Србији убијено око 7.000 Јевреја и 2.000 Рома, док је на три локације у Хрватској убијено 20.000 Срба и 2.000 Јевреја, каже Милован Писари, историчар који је спровео теренско истраживање ових места. „У Србији не постоји меморијал за жртве сем на локалном нивоу, на пример - у Крагујевцу и Краљеву", каже Писари. „Постоји стара поставка у Музеју бањичког логора, али он је отворен само неколико пута недељно". Споменик на Старом сајмишту је подигнут 1995. године. „Споменик је постављен у јако тешком периоду за Србију због нових ратних година", каже Писари. „Није ни било предвиђено да буде ту постављен, већ је урађен за радни логор у Јајинцима, али су га због политичке ситуације у том тренутку пребацили на Сајмиште". Роберт Сабадош из Савеза јеврејских општина Србије каже за ББЦ да је његова заједница консултована око Нацрта закона. „Заштита локације Старог сајмишта постављена је на граници бившег логора. Проблем би могли да буду бројни објекти који се тамо налазе. Држава би морала да уради експропријацију", каже Сабадош. „И ако се закон усвоји, датум за изградњу меморијала је непознаница". Шта знамо о Нацрту закона о Меморијалном центру „Старо сајмиште" *Извор: Министарство културе Колико се чека Меморијални центар Логор Топовске шупе је био један од првих логора за Јевреје и Роме у окупираној Европи, а налази се у близини Аутокоманде у Београду. „По расположивим проценама, кроз њега је прошло око 5.000 Јевреја и 1.500 Рома. О Топовским шупама се и дан данас, нажалост, врло мало зна", каже Писари. „Данас се на том месту налазе две зграде од којих је једна у приватном власништву Делте." Ситуација је, додаје он, у Хрватској потенцијално још гора јер се „игноришу Јасеновац, Јадовно и Стара Градишка, односно места где нису страдали Хрвати". „Проблем који би Србија могла да има са Јасеновцем јесте тачно одређивање броја жртава. Јер се земље међусобно не слажу око броја жртава." У тексту нацрта закона, каже за ББЦ на српском Сабадош, стоји да ће се водити рачуна о меморијалу Топовске шупе. Топовске шупе Топовске шупе - како логор данас изгледа изнутра Мање позната места страдања и сећања у Београду: Извор: Центар за примењену историју Спомен плоча у Јајинцима Коме је битно сећање У београдском насељу Бежанија, где су убијени Јевреји, спомен-плоча је сломљена, а локација је тешко доступна. Плоча испред Топовских шупа била украдена, али је у мају ове године постављена нова. „Јако је битно да жртве Другог светског рата не буду заборављене, а Меморијал би то заправо и омогућио", каже Сабадош. „Значиће потомцима преживелих, али и држави у политичком смислу. „Јер, ако се Други светски рат поима као само тренутак страдања Јевреја - то није истина. Суочавање са прошлошћу подразумева и прихватање свих жртава". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk