Црна Гора: Завршница суђења у случају „државни удар"
Изношењем завршних речи, процес који црногорски медији називају „суђењем века" приводи се крају после годину и по дана.
Суђење у Подгорици прате повишене мере безбедности Први покушај да се одржи рочиште није успео - адвокати одбране напустили су судницу, незадовољни јер је судија Мугоша одбила да међу доказе уврсти два нова снимка која се односе на крунског сведока сарадника Александра Синђелића, преноси агенција „Бета". По окончању ове фазе суђења, биће познато да ли су се црногорски, српски и руски држављани удружили због покушаја тероризма којим би насилно била смењена власт Мила Ђукановића пред изборе 2016. године. На оптужници су двојица руских држављана, Едуард Шишмаков и Владимир Моисејев, припадници обавештајне службе ГРУ, који су своје исказе дали у Москви. Суди се и српским држављанима - некадашњем команданту Жандармерије Братиславу Дикићу, Немањи Ристићу, Предрагу Богићевићу, Драгану Максићу, Милану Душићу, Србољубу Ђорђевићу, Бранки Милић и Кристини Христић. Лидери опозиционе странке Демократски фронт (ДФ) Андрија Мандић и Милан Кнежевић, као и возач ДФ-а Михаило Чађеновић такође су међу оптуженима. Њих двојица су удаљени са суђења због увреда које су упутили судији Сузани Мугоши. По завршетку изношења завршних речи биће изречена првостепена пресуда на коју постоји могућност жалбе, па се очекује да се овај процес додатно продужи. Телевизијски спектакл Суђење је почело 19. јула 2017. године, али је одмах прекинуто јер су адвокати тражили изузеће судије и специјалног тужиоца, тако да је главни претрес заправо почео 6. септембра. Целокупно суђење одвија се уз директан пренос на црногорској телевизији и више пута је обележено различитим инцидентима. Мандић и Кнежевић су у фебруару 2018. године удаљени из суднице до краја процеса јер су вређали судију Мугошу. Тужилаштво у процесу представља специјални тужилац Миливоје Катнић (десно) Коначно, непосредно пред почетак изношења завршних речи, суђење је имало нову телевизијску етапу - овога пута ван суднице. Сведок сарадник црногорског Специјалног тужилаштва Александар Синђелић негирао је готово све тврдње које је изрекао у свом исказу. Он је рекао да није било планирано насиље у Подгорици на дан парламентарних избора 2016. године, већ „обичан протест подршке опозицији", преноси агенција Бета Синђелићеве наводе изречене у емисији Ћирилица на телевизији Хепи. „После ове емисије, ја могу да одем у шуму да сечем дрва и тамо ће вероватно доћи да ме ухапсе", рекао је Синђелић. Синђелић је казао и да новац, 125.000 евра које је поделио оптуженима, није служио за куповину оружја и финансирање тероризма него да би националисти, који су дошли у Погорицу да протестују против уласка Црне Горе у НАТО, имали новца за пут и смештај, преноси Бета. Он је додао и да су руски држављани, за које Тужилаштво тврди да су агенти ГРУ, тражили од њега да у Подгорици „направи леп скуп, да траже изборе, те да нису разговарали о убиству Мила Ђукановића." Мило Ђукановић са присталицама слави једну од изборних победа Политичке последице „Суђење века" у Црној Гори имао је бројне политичке последице, од опозиционог бојкота рада парламента, до захтева да се као сведок саслуша и премијер Црне Горе Душко Марковић. Лидерима ДФ-а Андрији Мандићу и Милану Кнежевићу одузет је пасош, како не би могли да напусте земљу. Мандић и Кнежевић „нису успели" да напусте Црну Гору, када су то покушали у новембру 2018. године. Андрија Мандић (десно) и Милан Кнежевић, лидери ДФ-а Судија Мугоша одбацила је предлог одбране да се као сведок саслуша премијер Црне Горе Душко Марковић и митрополит црногорско-приморски Амфилохије, јер би то, како је саопштила, водило непотребном одуговлачењу поступка. Суђење се коментарисало и у Београду и Москви, пре свега због наводне умешаности држављана Србије и Русије у читав случај. „Ни за живу главу нећу да неко помисли да у влади седи ко подржава криминалне активности или да постоји претња убиством неком страном званичнику. „Постоје непобитни и материјални докази да припремане различите нелегалне активности за територију Црне Горе. „Чак ни та лица, која никакве везе са Србијом немају, а која су у томе учествовала, а нека су приведена у Београду, налазе се под нашом контролом", рекао је непосредно по догађајима у Подгорици тадашњи премијер, а садашњи председник Србије Александар Вучић. Када је британски Гардијан објавио да је Београд тихо протерао групу руских држављана осумњичених да су умешани у покушај пуча у Црној Гори, те да је уследило извињење руског секретара Савета за безбедност Николаја Патрушева, портпаролка руског Министарства иностраних послова Марија Захарова то је окарактерисала као провокацију. Због суђења, али и уласка Црне Горе у НАТО, Марија Захарова је на конференцијама за штампу поручивала и да у Црној Гори постоји раст антируске хистерије, те да је за то одговорна црногорска власт. Усред размене оштрих јавних порука, Црна Гора је руским држављанима одобрила боравак без виза на својој територији у трајању до 90 дана. Иконографија која прати суђење Случај Бранке Милић Посебну етапу суђења представља бекство једне од оптужених, српске држављанке Бранке Милић, у амбасаду Србије у Подгорици, где се и данас налази. Бранка Милић је 23. новембра 2018. године напустила судницу подгоричког Вишег суда и склонила се у зграду амбасаде, где је недоступна црногорским државним органима. По правилима Бечке конвенције, црногорска полиција не може ући у Амбасаду Србије без одобрења из Београда - које до сада није дато. „Треба да се нађе најбоље могуће решење које представља излазак из ове ситуације. „Ми нисмо били информисани о томе да она намерава да остане у Амбасади, али у сваком случају, хапшења на нашој територији не може бити без наше сагласности", поручио је тада српски шеф дипломатије Ивица Дачић. Бранка Милић је била незадовољна одлуком суда да одбије њен захтев за изузећем вештака Миодрага Шоћа због, како је навела, понижавајућег односа према њој. Упркос њеном одсуству, суђење ће и њој бити завршено - у одсуству. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk