Зрењанин град спорта 2021: Са обале Бегеја до Олимпијских игара утабан је пут
Да се у Србији бира „најспортскији град", Зрењанин би свакако био међу главним кандидатима, ако не и најозбиљнији фаворит.
Становници овог града и његове околине кроз историју су освојили 23 олимпијске медаље, па не чуди што је Зрењанин недавно одлуком Европске асоцијације престоница и градова спорта (ACES Europe) проглашен за један од градова спорта 2021. „Како смо и досад имали етикету града спорта, ова је титула одговарајућа", каже за ББЦ Жолтан Иваница, рукометни тренер из Зрењанина. Главни критеријум за доделу награде су улагања у спортску инфраструктуру и програме намењене деци, младима и особа са инвалидитетом. У односу на број становника, то је град у Србији који има највише учесника Олимпијских игара. Међу онима који су пронели славу зрењанинског спорта су одбојкаши Владимир и Никола Грбић, фудбалер Ненад Бјековић, атлетичарка Ивана Шпановић, кошаркаш Дејан Бодирога, одбојкашице Маја Огњеновић, Јована Бракочевић, Брижитка Молнар, пливач Иван Ленђер и Ференц Кемењ, члан првог Међународног олимпијског комитета. Признање европске асоцијације чије је седиште у Бриселу добијали су раније градови из Словеније, Босне и Херцеговине и Хрватске. Оно не доноси новчану награду, а на сајту организације која додељује признање, наводи се да је једна од погодности за градове добитнике могућност добијања европских средстава за пројекте. Ивана Шпановић „То је признање за досадашње деловање уз уважавање активности које ће се спровести у 2021. години", каже за ББЦ на српском Симо Салапура, помоћник градоначелника и шеф тима за кандидатуру Зрењанина. Он тврди да ова награда последица улагања у спортски систем града. „Зато је ово ствар за понос, а да бисте нешто добили морате нешто прво да дате. Улажете у себе, унапређујете инфраструктуру, у организације и тако у систем у целини", напомиње Салапура. „Од Ференцa Кемења до свих наших спортиста и олимпијаца, Зрењанин је важио за град који је пуно дао спорту, од масовности, ентузијазма до улагања", напомиње и Иваница. Ко је Ференц Кемењи? Зрењанинци су прошлог месеца обележили 160 година од рођења Ференца Кемења, члана првог Међународног олимпијског комитета. Рођен у тадашњем Великом Бечкереку, школовао се у Штутгарту, Будимпешти и Сорбони, где се упознаје са Пјером де Кубертеном. Заједно с њим радиће на организацији првих модерних игара у Атини, а касније се бавио и педагошким радом и учествовао у међународном мировном покрету. Кемењи има спомен бисту у родном Зрењанину и споменик у Будимпешти. Каква је корист од титуле Европског града спорта? Практично - мала, симболички - значајна. „Нема ту никакве финансијске користи, нити ћемо вероватно добити неку Олимпијаду младих, али је велико признање и обавеза, за све даље", наводи Иваница. На сајту организације као једна од погодности за градове добитнике истиче се могућност добијања европских средстава за пројекте. На истом месту се тврди и да награда доноси већу медијску покривеност за добитнике признања. Претходних година, ово признање је добитницима отварало прилику за одржавање више међународних манифестација, али због пандемије корона вируса питање је да ли и како Зрењанин у 2021. може да настави тај тренд. Покоравање Атлантика - како је Пеђа постао најстарији човек који је превеслао океан: Покоравање Атлантика - како је Пеђа постао најстарији човек који је превеслао океан Како искористити награду? „Нама је проблем кад добијеш нешто што није опипљиво и зато је потребно да ово људи који воде клубове схвате на прави начин и окрену се свим категоријама од деце до рекреативаца, тек онда смо урадили праву ствар", напомиње рукометни тренер Иваница. Сад је прилика, сматра, да се више пажње усмери ка рекреативном спорту посебно ког средње генерације, која нема навику да се на тај начин опушта, посебно у контексту пандемије корона вируса и бројних отказаних спортских такмичења. „Људи треба да схвате да после посла уместо да седе пред телевизором, могу да оду у природу или возе бицикл, што је неупоредиво здравије", додаје он. Да је ово добар повод да се и млади окрену спорту сматра и 22-годишња Зрењанинка Ивана Ћирић, која је десет година тренирала одбојку, а сад се бави фолклором и иде у теретану. „Увек је код нас владао спортски дух и то је део културе", каже Ивана за ББЦ. Набрајајући бројне спортске великане које је изнедрио Зрењанин, истиче и Филипа Бартолеа, члана локалног Хенди спорт клуба за особе са потешкоћама у развоју. Он је освојио две сребрне медаље за Србију на Специјалној олимпијади у Абу Дабију. „Препознали су ангажованост и труд. Има још проблема, као тај са водом, али надам се да ће се и то решити. Кад бисмо то успели, било би још бољих резултата", наводи она. Тренер Омладинског џудо клуба „Пролетер" Томислав Кохајм ради са свим селекцијама и свим узрастима. У оквиру пројекта под покровитељством Светске џудо федерације он има 50 ученика којима држи часове џудоа у Основној школи „Петар Петровић Његош" у Зрењанину, које похађају мимо часова физичког. Титула коју ће следеће године добити Зрењанин може много да им значи, јер ће међународни џудо турнир за младе категорије који организују већ 38 година сада 39. пут моћи боље да промовишу, а надају се и довођењу неког европског или супер купа. „Супер ствар и добра промоција града, не само спортски, већ у свим сферама", оцењује Кохајм. Није уобичајено за жену у Нигерији да тренира теквондо. Критике и реакције на друштвеним мрежама Неки се радују, а многи и критикују. Могу се прочитати и коментари да је ова вест „и смешна и тужна", као и да клубови немају грејање, опрему, а да родитељи и пријатељи финансирају такмичења, путовања и храну. Ипак, најчешће се говори о проблему воде. Зрењанин носи и неславни рекорд да већ више од 15 година нема воду за пиће. Становници Зрењанина сматрају да спорт не треба посматрати искључиво кроз те проблеме. „Наравно да ми смета што немамо пијаћу воду и што смрди кафилерија, то ми смета као Зрењанинцу, али спорт не треба да стане због тога што нема воде. „Те две ствари не могу да повежем", напомиње Кохајм. Ко је још добио ово признање? Један од овогодишњих добитника награде је и хрватски град Задар. Постоје категорије мањих градова до 25.000 становника и већих у којима живи до пола милиона људи, као и категорија региона и престоница спорта. У категорији главног града (или града који има више од пола милиона становника) бира се само по један - ове године је то Малага, а 2021. биће Лисабон. За 2022. је добио Хаг, Глазгов за 2023. Ђенова 2024, а у току су кандидатуре за 2025. Иначе, ово признање додељује се од 2007. године Пре Зрењанина и Задра, та награда је више пута стизала у регион - домаћини су били Бијељина, Чековец, Сисак, Бањалука, Марибор и Кршко. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk