Data was extracted from:https://www.infomed.co.il/treatments/medical-cannabis/

טיפול עם קנאביס רפואי (Medical cannabis)
קנאביס ומחלות
4 דקות קריאה
כללי
מאמרים
בתחילת שנות ה-90 של המאה הקודמת החלו בארץ ניצני שימוש ב
קנאביס
לצרכים רפואיים, וזאת במקביל לעלייה בפופולאריות השימוש בקנאביס רפואי בכל העולם. כיום, בזכות שמירה על הסטנדרט הגבוה והצלחת הטיפול, מדינת ישראל היא מהמדינות המובילות בעולם בהיקף השימוש בקנאביס רפואי.
על מנת להיות מטופל בקנאביס רפואי, יש צורך לקבל מרשם לקנאביס באמצעות רופא המוסמך להנפיק רישיון או להגיש בקשה דרך רופא מומחה בתחום הטיפול.
קיימות מספר דרכים לצרוך קנאביס רפואי, המשפיעות על יעילות החומר. צורות המתן המאושרות מותאמת לרמות הספיגה במחזור הדם ובזמינות הביולוגים של החומרים הפעילים. צורות המתן המאושרות בישראל הן:
• תפרחות קנביס מיובשות – שאיפה באמצעות סיגריה או מכשיר אינהלציה. החומרים הפעילים נספגים דרך הריאות למחזור הדם במהירות הגבוהה ביותר.
• מיצוי שמן קנאביס – ניתן מתחת ללשון, כך שהחומרים הפעילים נספגים ישירות למחזור הדם מבלי לעבור פירוק במערכת העיכול ובכבד. שיא ההשפעה מגיע לאחר זמן ממושך יותר, אך נמשך לאורך זמן רב יותר.
• עוגיות קנאביס (לילדים בלבד) – ספיגת החומרים הפעילים היא דרך מערכת העיכול.
יתרונות הטיפול באמצעות קנאביס הם רבים, ומתאפשרים בזכות מינון גבוה של המרכיב הפעיל בקנאביס CBD. בניגוד ל-THC, שהוא החומר הפעיל שגורם לתופעות הפסיכואקטיביות המוכרות של הסם, CBD מסייע בהפחתת תסמיני מחלות רבים לרבות כאב, בחילות ועוד.  על מנת לוודא כי השימוש בקנאביס נעשה בצורה בטוחה ויעילה, משרד הבריאות מקפיד מאוד על איכות הקנאביס ועל אופן הגידול שלו טרם הגעתו למטופלים.
באילו מצבים ניתן הטיפול בקנאביס רפואי?
קנאביס ניתן לצורך הקלה בסימפטומים שונים כגון בחילות, חוסר תיאבון, כאב במחלות כרוניות, תופעות לוואי משניות לכימותרפיה ובמחלות שונות כגון פוסט-טראומה (
PTSD
)
ואפילפסיה
.
טרם מתן קנאביס רפואי למטופל, יש צורך לבחון מהם הסיכונים האפשריים במתן קנאביס רפואי ולהשוות אותם לסיכונים הכרוכים באופציות הטיפוליות החלופיות. כך לדוגמא, עישון קנאביס בגיל צעיר אמנם מגביר סיכוי להופעת סכיזופרניה בעתיד, אך תרופות אחרות עלולות להיות ממכרות ולגרום נזק משמעותי לגוף.
השימוש בקנאביס בישראל אינו קו טיפול ראשוני ותמיד ניתן לאחר שטיפולים אחרים לא צלחו או הביאו לתופעות לוואי חמורות.
הכנות לטיפול
על מנת להיות מטופל בקנאביס רפואי יש לעמוד בקריטריונים שהוגדרו ע"י היחידה לקנאביס רפואי (יק"ר) ומשרד הבריאות, ולהגיש בקשה באמצעות רופא מומחה או לקבל אישור ע"י רופא המוסמך לתת מרשם לטיפול בקנאביס רפואי.
בין ההתוויות המאושרות המקובלות (רשימה חלקית):
• מטופלים במחלת הסרטן – למניע כאבים משניים, לטיפול במחלה ולצורך הקלה בתסמיני המחלה או הטיפולים (כימותרפיה, הקרנות, טיפול ביולוגי).
• מטופלים הסובלים מקרוהן או מקוליטיס.
• מטופלים הסובלים מכאב נוירופתי ממקור אורגני ברור ומטופלים במשך שנה לפחות במרפאת כאב מוכרת.
• מטופלים במחלת איידס הסובלים מירידה קיצונית במשקל.
• מטופלים במחלת טרשת נפוצה במצבים ספסטיים.
• מטופלים במחלת פרקינסון הסובלים מכאב.
• מטופלים בגירים המאובחנים בטורט וסובלים מהפרעה תפקודית משמעותית.
• מטופלים בגירים המאובחנים באפילפסיה תחת תנאים המפורטים בחוזר 106 של משרד הבריאות.
• מטופלים סופניים (תוחלת חיים מוערכת של עד חצי שנה).
• מטופלים בגירים המאובחנים ב-PTSD תחת תנאים המפורטים בחוזר 106 של משרד הבריאות וללא היסטוריה של פסיכוזה או שימוש לרעה בסמים.
בזמן הטיפול
נהוג לחלק את צמח הקנאביס לשלושה תתי מינים עיקריים הנבדלים ביניהם ביחס בין החומרים הפעילים CBD ו-THC.
בארץ מקובל השימוש במינים סאטיבה ואינדיקה, והתחושה האופיינית בשימוש בשני הצמחים הללו שונה.
כך, סאטיבה מתאים יותר לשימוש במשך היום וגורם לתחושה אנרגטית וקלילה, משפר את מצב הרוח ומגביר את היצירתיות ואת יכולת הריכוז.
בניגוד אליו, אינדיקה מתאים יותר לשימוש בשעות הלילה ומאופיין במתן תחושה רפויה, מרגיעה ושלווה המקלה על ההירדמות.
חשוב לזכור שמלבד CBD ו-THC קיימים עשרות תרכובות שונות המשנות את השפעות הקנאביס.
כך או כך, שני המינים הללו של הקנאביס צפויים לשפר סימפטומים כגון כאב, בחילות, חוסר תיאבון וכו'.
אחרי הטיפול
צריכת קנאביס רפואי עלולה לגרום לתופעות לוואי פיזיולוגיות וקוגניטיביות שונות.
תופעות הלוואי הפיזיולוגיות המקובלות הן סחרחורת, שינויים בדופק, ירידה בלחץ הדם, ירידה ברמת הסוכר בדם, תיאבון מוגבר, כאבי ראש, כאבי בטן, אדמומיות בעיניים, עייפות, ירידה בקואורדינציה, חוסר יציבות ותחושת יובש.
מבחינה קוגניטיבית, ייתכנו אובדן זיכרונות בטווח הקצר, פגיעה ברציפות המחשבה ושינויים בתפיסת הזמן והמרחב. תופעות אלו חולפות לאחר תום תקופת ההסתגלות לקנאביס.
כמו כן, יש לקחת בחשבון כי לקיחת תרופות מסוימות במקביל לטיפול בקנאביס עלולה להגביר את תופעות הלוואי או את ההשפעות החיוביות של הטיפול, ולכן חשוב להתאים את המינונים בקפידה.
סיכונים
קיימים מספר מצבים שלא מאפשרים טיפול ממושך בקנאביס רפואי, כמו מחלת נפש פעילה, היסטוריה של התמכרות, היסטוריה של סכיזופרניה במשפחה הקרובה וכו'.
בנוסף, מינון יתר עלול לגרום להתעלפות, שינויים גדולים בדופק או ברמת הסוכר בדם והתפרצות זמנית של מצבים פסיכוטיים (חרדות או הזיות).
שימוש ממושך בקנאביס רפואי אף עלול להוביל לירידה ביכולות הקוגניטיביות, לסבילות לחומר ואף להתמכרות פיזית או נפשית.
על מנת להפחית את הסיכונים ולהימנע מתופעות הלוואי, חשוב להשתמש בטיפול בהתאם להוראות הרופא המטפל ולהבין לעומק את סיכוני השימוש ואת ההשפעות הצפויות, כמו גם להגדיר יחד עם הרופא מהם מדדי ההצלחה של הטיפול.
תוצאות הטיפול
תהליך למידת ההשפעה האינדיבידואלית של קנאביס רפואי על המטופל נמשך בין שבועיים למספר חודשים, עד להתייצבות של המינון האופטימלי.
יש להתחיל ממינון נמוך ולהעלותו בהדרגה. כיוון שכיום לא ניתן לחזות מראש מהו המינון המומלץ או מהי התגובה הצפויה, מציאת האיזון המתאים למטופל הוא תהליך איטי שעלול לקחת זמן.
הצלחת הטיפול תלויה בין היתר בביצוע מעקב אישי של המטופל ובמעקב ע"י הרופא המטפל, ומשרד הבריאות אף ממליץ להיעזר ברישום אישי של תופעות הלוואי על מנת ליצור גרף טיפולי מותאם אישית.
חשוב לדעת כי הטיפול בקנאביס אינו קסם שמשכיח תוך ימים ספורים את הכאב, ויש להיות ערים לעובדה שתוצאות אופטימליות יושגו באמצעות מעקב קפדני.