Data was extracted from:https://www.infomed.co.il/diseases/mitral-regurgitation/

המומחים של
Info
med
מסבירים:
המסתם הדו-צניפי מפריד בין הפרוזדור והחדר השמאליים בלב. לקראת תחילת התכווצות החדר השמאלי, כדי להזרים דם בלחץ מתאים לוותין ולגוף, באופן תקין המסתם נסגר. נעילה זו מונעת דליפת דם מן החדר שבו לחץ-הדם גבוה, בחזרה לפרוזדור השמאלי היכן שלחץ-הדם נמוך. סגירה בלתי יעילה של המסתם ודליפת דם מן החדר לפרוזדור מוגדרות כאי-ספיקה של המסתם הדו-צניפי אשר גורמת לירידה ביעילותה של משאבת הלב.
סיבות וגורמי סיכון
מרכיבי המסתם הדו-צניפי שתפקודם התקין חיוני למניעת אי-ספיקה במסתם, כוללים שני עלים, טבעת, גידים, שרירים פטמתיים (פפילריים), פרוזדור שמאלי וחדר שמאלי.
מחלות הגורמות לפגיעה בתפקוד של חלק ממרכיבי המסתם ולאי-ספיקה בו הן מחלת לב שיגרונית, אנדוקרדיטיס זיהומי, מחלות של רקמת חיבור, מחלת לב איסכמית וקרדיומיופתיות. ככל שחומרת אי-הספיקה גדלה, פועל הלב במצב של העמסת-יתר של נפח, ופוחתת יעילותו עד כדי סכנה להתהוות ליקוי תפקודי ואי-ספיקה בלב בדרגות חומרה שונות.
אי-ספיקה במסתם מתפתחת בדרך כלל בהדרגתיות, לאורך שנים, והלב מתמודד עם עומס הנפח על ידי ריבוי של סיבי שריר ומשתית, ועל ידי הגדלת נפחו. לעיתים, כמו אצל חולים עם אוטם חד בשריר הלב ועם קרע של שריר פפילרי, ההתרחשות היא פתאומית, אי-הספיקה במסתם הדו-צניפי חדה והלב כושל.
אבחון ובדיקות
הטיפול בהתאם למחלה הבסיסית, לחומרת אי-הספיקה של המסתם ולתפקוד החדר השמאלי. החולים עשויים להיות ללא תסמינים במשך שנים רבות ובהדרגתיות או בפתאומיות תתפתח אצלם אי-ספיקה בלב. המעקב אחר החולים הוא בעיקר קליני, תוך ביצוע בדיקות בלתי פולשניות, כגון: צילומי בית חזה, תרשימי אק"ג, סריקות לב ובמיוחד בדיקת אקו-דופלר. באמצעות בדיקות אלו ניתן להעריך את גודל חללי הלב ותפקודם, את חומרת אי-הספיקה במסתם הדו-צניפי ולעמוד על תפקודם של המסתמים האחרים.
טיפולים ותרופות
בתחילה מטפלים באמצעות תרופות מרחיבות כלי דם ומשתנות, כדי להקטין את חומרת אי-הספיקה ולהקל על התסמינים של החולה. כאשר חל שינוי קליני, חומרת אי-הספיקה גדלה, או הגדלה ניכרת של הלב, או מתעורר חשש של פגיעה בתפקוד של שריר הלב, מבצעים בחולה צנתור לב לצורכי אבחון, לקראת ניתוח החלפה, או תיקון המסתם הדו-צניפי.