system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce informații relevante poți oferi despre Gheorghe Apostol?
assistant
Gheorghe Apostol () a fost un politician comunist român și conducător al Partidului Comunist Român, principalul contracandidat al lui Nicolae Ceaușescu la funcția de lider al partidului, după moartea lui Gheorghiu-Dej.

Biografie 
În anul 1934 a devenit membru al Partidului Comunist din România (acronim, PCR). În timpul ilegalității a aparținut grupului din închisori condus de Gheorghe Gheorghiu Dej, el fiind un militant de rang mijlociu.

După război, între 1945 - 1952 ocupă funcția de președinte al Confederației Generale a Muncii, apoi al Consiliului General al Sindicatelor (1955-1961, 1967-1969). În două rânduri este prim-vicepreședinte al Consiliului de Miniștri (1952-1954, 1961-1967). Funcția sa cea mai importantă a fost cea de prim-secretar al Comitetului Central al PMR (Partidul Muncitoresc Romîn) 1954-1955.

A fost de asemenea membru al Biroului Politic (1948-1969) și al prezidiului permanent al CC al PCR (1965-1969), ministru al agriculturii și silviculturii (1953-1954), președinte al Uniunii Generale a Sindicatelor din România (1967-1969) și director general al Direcției Generale a Rezervelor de Stat (1969-1975). Din această ultimă funcție este destituit la 13 martie 1975 pentru „abatere de la morală,” ulterior fiind numit ambasador în diverse state sud-americane (Argentina, Uruguay și Brazilia, 1977-1988).

În anii 1960 era considerat, alături de Nicolae Ceaușescu, ca unul dintre principalii posibili succesori ai lui Gheorghe Gheorghiu Dej. Oricum, Ion Gheorghe Maurer, prim-ministru al României, îl prefera pe Ceaușescu ca succesor iar astfel ambițiile lui Apostol de a ajunge liderul partidului au fost zădărnicite. Apostol a manifestat ulterior resentimente puternice față de Ceaușescu și Maurer.

La Congresul al X-lea al PCR din anul 1969, Gheorghe Apostol a fost atacat de către Constantin Dăscălescu, care în acel moment deținea funcția de secretar al Comitetului județean Galați, și a fost eliminat din conducerea partidului. Ca urmare a avut o perioadă de inactivitate politică, fără să mai dețină vreo funcție, după care a fost numit ca ambasador în Argentina. În ultimii ani ai regimului comunist, exclus din toate cercurile puterii comuniste, devenit un inadaptat politic, Apostol a fost inițiatorul "scrisorii celor șase". care a fost publicată de către mass-media din Occident în luna martie a anului 1989.

După Revoluția din 1989, Apostol a dat o serie de interviuri prin care-l acuza pe Nicolae Ceaușescu că ar fi cerut Securității să însceneze mai multe accidente de mașină în vederea eliminării sale fizice. Iată cum povestește despre această perioadă:

Gheorghe Apostol a reprezentat în anii 1950, oligarhia stalinistă dogmatică iar conflictul său cu Ceaușescu nu a avut la bază vreo dispută ideologică. Ca și ceilalți semnatari ai scrisorii celor șase, Apostol a încercat tardiv să susțină un punct de vedere reformist-comunist într-o țară dominată de o dictatură personală.

Gheorghe Apostol a fost acuzat de Silviu Brucan pentru slăbiciunea pe care ar fi arătat-o în fața presiunilor și a interogatoriilor la care a fost supus de către comisiile partidului. El nu a mai putut reveni după revoluția din 1989 în viața publică.

Gheorghe Apostol a făcut parte din guvernele: 
Groza (4), 
Gheorghiu (1), 
Gheorghiu (2), 
Maurer (1), 
Maurer (2), 
Maurer (3).

A fost căsătorit de trei ori. Prima căsătorie a fost înainte de război, a doua a fost cu Melita Apostol (Scharf) (1915 - 1991), de origine evreiască, fostă directoare a Radioteleviziunii între anii 1954 - 1958, ultima soție fiind fosta solistă de operă Adriana Codreanu, fiica lui Buță Ciocârlan din Străoane, Vrancea. A avut trei copii: Ecaterina (Geta)(din prima căsătorie), Gheorghe (Gelu) și Sanda (din a doua căsătorie). Ultimii doi au emigrat mai demult din România (în Canada, respectiv în Israel).

Cronologie 

 1936—este președintele Comitetului tineretului din Blocul pentru apărarea libertăților democratice;
 1937—este condamnat la 3 ani închisoare pentru activități comuniste și tulburarea ordinii publice, cu o interdicție de 10 ani și o amendă de 30.000 lei cu Sentința nr. 124/25 februarie 1937 dată de Tribunalul Militar al Diviziei 21 Infanterie;
 1941—a fost închis în lagărul de la Târgu Jiu, conform ordinului nr. 33448/1941 al Direcției Generale a Poliției (28 mai 1941);
 1944—evadează în august 1944;
 1947—este administrator financiar la Ministerul Finanțelor (la 16 mai 1947);
 1948—este numit în funcția de președinte al Confederației Generale a Muncii;
 1948—devine membru al Comisiei pentru simplificarea și raționalizarea aparatului de stat (din 1 decembrie 1948);
 1952 - 1954—preia funcția de  vicepreședinte al Consiliului de Miniștri (28 mai 1952 – 21 aprilie 1954); 
 1955—ajunge pe postul de președinte al Consiliului Central al Sindicatelor (din 27 septembrie 1955);
 1953 - 1954—preia portofoliul de ministru al Agriculturii și Silviculturii (5 noiembrie 1953 – 21 aprilie 1954);
 1955 - 1961—este președintele Consiliului Central al Sindicatelor (1 octombrie 1955 – 8 martie 1961);
 1961 - 1967—este numit ca primvicepreședinte al Consiliului de Miniștri (21 martie 1961 – 3 ianuarie 1967);
 1967 - 1969—este președintele Consiliului Central al UGSR (9 decembrie 1967 – 13 martie 1969);
 1969 - 1975—preia funcția de director general al Rezervelor de Stat (8 septembrie 1969 – 19 martie 1975);
 1969 - 1970—devine membru al Consiliului Apărării a RSR (7 aprilie 1969 – 4 mai 1970);
 1977 - 1983—ambasador al RSR în Argentina (5 mai 1977 – 27 mai 1983);
 1977 - 1989—ambasador în Republica Orientală a Uruguayului (5 mai 1977 – 28 martie 1989);
 1983 - 1988—ambasador în Brazilia (12 septembrie 1983 – 17 august 1988).

Referințe

Bibliografie 
 Gheorghe Apostol - Eu și Gheorghiu-Dej - București, ediție de casă, regie proprie, 1998
 Iulian Stănescu - Gheorghe Apostol se confesează - interviu în „Dosarele istoriei”, nr. 12, 2001, pp. 41–48, nr. 2, 2002, pp. 40–43, nr. 3, 2002, pp. 51–58

Vezi și 
 Conducerea Partidului Comunist Român
 Comitetul Central al Partidului Comunist Român

Legături externe 
 Zi aniversară: 24 de ani de la Congresul ce-a consfințit complotul "alegerii" lui Ceaușescu, 24 iulie 2009, Lavinia Betea, Jurnalul Național

Articole biografice
 Ilegalistul disident Gheorghe Apostol , 12 februarie 2009, Lavinia Betea, Jurnalul Național
 A murit Gheorghe Apostol, ultimul mohican al epocii Dej, 22 august 2010, Vlad Stoicescu, Evenimentul zilei
 VIDEO A murit Gheorghe Apostol, autorul "Scrisorii celor șase", care critica regimul lui Ceaușescu, 22 august 2010, Adevărul, 24 august 2010
 Vladimir Tismăneanu, „Gheorghe Apostol și destinul comunismului românesc”, 8 septembrie 2010, Evenimentul zilei
 SENATUL EVZ: Gheorghe Apostol și avatarurile stalinismului românesc, 24 decembrie 2008, Evenimentul zilei
 Ceaușeștii despre Apostol: “Derbedeu politic, declasat moral și social”. Dictatorul își face mea culpa: “Vinovatul sunt eu”, 23 august 2010, Vlad Stoicescu, Evenimentul zilei
 23 August, fără ultimul stâlp al stalinismului: Gheorghe Apostol , 23 august 2010, Adevărul
 Gheorghe Apostol pleacă azi pe ultimul drum, 24 august 2010, Cristian Delcea, Adevărul

Interviuri
 Confesiunea lui Gheorghe Apostol, ultimul mohican al dinastiei comuniste, 23 august 2010, Jurnalul Național
 Confesiunea ultimului mohican al dinastiei comuniste, 11 februarie 2004, Jurnalul Național
 Gheorghe Apostol, mărire și decădere, 11 februarie 2004, Jurnalul Național
 "La Revoluție nu am fost primit de Ion Iliescu", 11 februarie 2004, Jurnalul Național
 Cum n-am ajuns președinte, 12 martie 2007, Evenimentul zilei
 Blestemul glonțului "roșu", 13 martie 2007, Evenimentul zilei
 Zi aniversară: 24 de ani de la Congresul ce-a consfințit complotul "alegerii" lui Ceaușescu, 24 iulie 2009, Lavinia Betea, Jurnalul Național

Nașteri în 1913
Nașteri pe 16 mai
Decese în 2010
Decese pe 21 august
Ambasadori ai României în Argentina
Ambasadori ai României în Brazilia
Ambasadori ai României în Uruguay
Comuniști români condamnați
Decese în București
Deputați români în Marea Adunare Națională
Deținuți ai lagărului de la Târgu Jiu
Diplomați români
Disidenți comuniști români
Membri ai Comitetului Central al Partidului Comunist Român
Membri ai Partidului Muncitoresc Român
Miniștri ai agriculturii români
Oameni din județul Galați
Politicieni români condamnați
Politicieni români din secolul al XX-lea
Președinți ai Marii Adunări Naționale
Secretari generali ai Partidului Comunist din România
Sindicaliști români