system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce date importante ai despre Mesia?
assistant
Mesia sau Messia este un personaj în iudaism, creștinism și islam. Acesta trebuie să fie ultimul urmaș pe tronul lui David. „Mesia” vine din limbile semitice: în  Mashiakh, în  Masīh, însemnând „uns”. Acest cuvânt a fost tradus în , iar în , transcris românește Hristos sau Cristos.

În iudaism

În iudaismul clasic 
Tora (Pentateuhul) nu conține cuvântul Mesia. Termenul evreiesc moshiach se referea la preoți evrei, la profeți și la regi, care erau unși când erau consacrați în funcțiile respective. De exemplu Cirus, regele Persiei, este numit în Biblie „unsul lui Dumnezeu” (). Mai departe sunt numiți unși regele Solomon (), preoții evrei (), profetul Isaia (), Templul evreiesc și ustensilele lui (), pâinea nedospită (), unși conform ritualului de ungere a lui Saul ().

Totuși conceptul de Mesia eliberator este foarte important pentru iudaism, Talmudul afirmând: „Lumea a fost creată... doar de dragul lui Mesia”. Evreii îl așteptau pe Mesia să-i elibereze de sub jugul ocupației străine, el fiind fie un conducător politico-militar din neamul lui David fie un personaj divin venit din ceruri. În orice caz evreii nu așteptau deloc un Mesia crucificat ca un infractor de rând, un Mesia care a suferit și a fost învins de trupele străine de ocupație. De aceea, pentru evrei era complet ridicolă și chiar o blasfemie ideea că Isus ar fi fost Mesia, lucru pe care îl admite însuși apostolul Pavel ().

În iudaismul liberal

În habad (parte din hasidism) 

Mulți evrei din toată lumea consideră că liderul mișcării hasidice Chabad-Lubavitch este Mesia și va fi revelat cât de curând.

În neo-șabetaianism 

În neo-șabetaianism sunt șase Mesii: Șabetai Țvi, Nathan de Gaza, Iacob (Yakov Leib) Frank, Sri Ramakrishna, Carl Gustav Jung și Lawrence G. Corey (Reb Yakov Leib HaKohain - YaLHaK).

În iudaismul mesianic 
„Iudaism mesianic” înseamnă de fapt creștinism, conform unei decizii a Curții Supreme a Israelului. Vezi prin urmare mai jos.

În creștinism 

În creștinismul tradițional Mesia este Isus Hristos (, ), cuvântul grecesc Hristos (în românește Unsul) fiind traducerea cuvântului ebraic Mesia ().

Pentru Davidieni 

Pentru Davidieni Mesia este David Koresh.

Pentru Mișcarea Graalului 

Pentru adepții Mișcării Graalului Mesia este Abd-ru-shin (Oskar Ernst Bernhardt).

Pentru antroposofi 

Pentru antroposofi Mesia a constat din cei doi copii Isus, unul dintr ei fiind reîncarnarea lui Buddha (copilul Isus pe linie natanică), iar celălalt a lui Zoroastru (copilul Isus pe linie solomonică, copil care a murit înaintea celui natanic). Conform lui Rudolf Steiner, Eul copilului Isus solomonic a părăsit corpul acestuia, în momentul în care „Eul suprem” a intrat în corpul copilului Isus solomonic, vechiul său Eu unindu-se cu corpul eteric al copilului solomonic decedat, combinație care s-a reîncarnat într-un nou copil.

În islam 

În anumite curente din islam corespondentul aproximativ al lui Mesia este Mahdi. Mai precis, în Coran Isa (Isus) este numit Mesia și se va reîntoarce drept ajutor al lui Mahdi.

Alte religii avraamice

În Biserica Unificării 

În Biserica Unificării Mesia este reverendul Sun Myung Moon.

Pentru Mișcarea Rastafari 

Pentru Mișcarea Rastafari Mesia este Haile Selassie I al Etiopiei. El a fost creștin ortodox și a negat că ar fi Mesia.

Pentru Bahá'í 

Pentru Bahá'í, Mesia este Bahá'u'lláh.

Pentru teosofii clasici 
Pentru teosofii clasici Mesia a fost Jiddu Krishnamurti. El a fost identificat de fruntașii teosofiei ca Mesia (mai precis Domnul Maitreya, care este corespondentul extrem-oriental pentru Mesia), în timp ce era doar un copil. La maturitate el a negat că ar fi Mesia și a cerut dizolvarea organizației creată în jurul lui pe post de Mesia.

Bibliografie 

 : Seher - Grübler - Enthusiasten. 1997, ISBN 3-7918-2130-X, S. 531–549
 Helmut Obst: Apostel und Propheten der Neuzeit – Gründer christlicher Religionsgemeinschaften des 19. und 20. Jahrhunderts. 4., stark erweiterte und aktualisierte Auflage. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2000, ISBN 3-525-55438-9
  Andreas Plagge: "Oskar Ernst Bernhardt". In: Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Band 22, Bautz, Nordhausen 2003, ISBN 3-88309-133-2, Sp. 120–122, .
 : Kirchen, Sekten, Religionen. 2003, ISBN 3-290-17215-5, S. 219–221
 : Zukunft, Zeit, Zeichen. Aufruf zur Wachsamkaeit, Verlag für Reformatorische Erneurung, Kaiserstr.78, D-42329 Wuppertal, 103 Seiten,  .
 : Neuoffenbarungen Religionswissenschaftliche Perspektiven auf Texte und Medien des 19. und 20. Jahrhunderts, Universitätsverlag Potsdam, 2012, .

Note 

Teologie
Isus din Nazaret
Iudaism
Expresii din Biblie