system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți să îmi spui despre acest subiect: Sare gemă?
assistant
:Pentru alte utilizări ale termenului Sare, vezi pagina de dezambiguizare Sare. 

Sarea gemă (Halit) este o rocă sedimentară ce conține clorură naturală de sodiu (natriu) cristalizată în sistemul cubic. E numită popular sare de bucătărie.

Poate apărea co-cristalizată alături de o rocă sedimentară similară, și anume silvină, sub forma unei roci sedimentare mixte numite silvinit.

Proprietăți 
Se prezintă sub formă de cristale cubice, incolore, cu gust sărat, solubile în apă (37,7% la 0°C, 39,12% la 100 °C), greu solubile în alcool etilic (CH3CH2OH) și amoniac (NH3) lichid.
Are punctul de topire 801 °C, punctul de fierbere 1440 °C și densitatea de 2,16 g/cm³.
La temperaturi mai mici de 15 °C cristalizează ca dihidrat, iar deasupra acestei temperaturi, anhidru.
Sarea gemă este higroscopică, fenomen care se datorează impurităților (în special clorură de magneziu - MgCl2).

Zăcăminte 
În România zăcăminte de sare se află în localități care poartă des denumirea de ocnă (mină de sare) ca de exemplu: Ocna Sibiului, Ocnele Mari, Târgu Ocna, Ocna Mureș, Ocna Dejului.

Utilizări 
Sarea este folosită în alimentație, industria conservelor, tăbăcărie etc. 

În industria chimică este întrebuințată ca materie primă pentru fabricarea de acid clorhidric (HCl), clor (Cl2), hidroxid de sodiu (NaOH, cunoscut sub denumirea populară de sodă caustică), sodiu metalic etc.

Cea mai bună și mai scumpă sare din lume este „Fleur de sel“ (90 € / kg), un produs din sare marină.

Vezi și
Sare de bucătărie

Legături externe
Sarea, Timpul și Omul 
Sarea în societățile arhaice. Considerații generale
Vestigiile arheologice privind exploatarea sării pe teritoriul României în perioada neo-eneolitică
Vestigiile arheologice privind exploatarea sării pe teritoriul României în epoca bronzului
Vestigiile arheologice privind exploatarea sării pe teritoriul României în epoca timpurie a fierului
Exploatarea sării în Dacia romană
Exploatarea sării în spațiul carpato-dunărean în perioada post-romană și cea a marilor migrații
Exploatarea tradițională a sării în Transilvania
Sarea gemă din extra- și intracarpaticul României
Sarea și manifestările saline din zona Carpaților Răsăriteni
Sisteme de transport și de comercializare tradițională a sării

Minerale de sodiu
Halogenuri (minerale)
 Conservanți
 Condimente
Substanțe higroscopice și delicvescente