system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Îmi poți explica despre Arsenie Boca?
assistant
Arsenie Boca () a fost un ieromonah, teolog și artist plastic (muralist) ortodox român, stareț al Mănăstirii Brâncoveanu de la Sâmbăta de Sus și apoi al Mănăstirii Prislop, unde, datorită personalității sale, veneau mii și mii de credincioși, fapt pentru care a fost hărțuit de Securitate. A fost unul din martorii gulagului comunist, închis la Securitatea din Brașov, dus la Canal, închis la Jilava, București, Timișoara și la Oradea. A pictat biserica din Drăgănescu (la 25 km de București), precum și Icoana Maicii Domnului cu Pruncul din altarul Bisericii Sfântul Elefterie din București.

Arsenie Boca este considerat de unii din ucenicii săi ca fiind cel mai mare duhovnic român al secolului al XX-lea.
La mormântul său de la Mănăstirea Prislop din Țara Hațegului, se perindă zilnic sute de pelerini.

Biografie

Copilăria 
S-a născut pe 29 septembrie 1910, la Vața de Sus, Hunedoara, fiind botezat pe 16 octombrie și primind numele de Zian-Vălean. Tatăl său, Iosif-Petru Boca (1881-1926) era de meserie pantofar, și de confesiune greco-catolică. Mama sa, Creștina (1892-1951), era casnică, ea fiind cea care se va îngriji de educația copilului în primii săi ani de viață. În primăvara anului 1913, cuplului i se va naște al doilea copil, o fată, care va primi numele Viorela-Minca, însă care va muri la scurt timp după naștere. 

După 13 ani de căsătorie, părinții săi divorțează pe 22 martie 1922, copilul Zian-Vălean fiind încredințat tatălui Iosif. Iosif Boca a călătorit de mai multe ori în SUA pentru a munci, fiind consemnat la data de 26 septembrie 1912 pe nava "Nektar" sub numele (maghiarizat) de "Boka Josif". După divorț, Iosif Boca se mută în Brad, la acea vreme un important centru minier.

Studiile și formarea 

Vărul său primar, Vasile Crucin (1902-1951), director de școală în comuna Buteni, insistă pe lângă părinții tănărului Zian-Vălean ca acesta să fie înscris la școala din Brad. În perioada 1922-1929 urmează Liceul național ortodox „Avram Iancu” din Brad, Hunedoara, de unde absolvă ca șef de promoție în 1929, examenul de bacalureat susținându-l la 17 august 1929, și obținând media 6. În același an, doar 2397 de elevi din Transilvania susțin bacalaureatul, rata de promovare fiind de 53,6%.  În această perioadă, colegul de liceu Petru Boldor, viitor preot, îl caracterizează pe Zian-Vălean ca fiind "excepțional de înzestrat, de-o voință extraordinară, o memorie formidabilă, o putere de muncă și o tenacitate ieșite din comun". Profesorul de muzică, Gheorghe Pârvu, avea să-l învețe pe Zian-Vălean să cânte la flaut.  

Rămânând orfan de tată, care moare la 19 iunie 1926 din pricina tuberculozei, se înscrie la Academia de Teologie din Sibiu în 1929, beneficiind de o bursă acordată de Mitropolia Ardealului. În acastă perioadă își vinde casa de la Vața de Sus în vederea continuării studiilor. Ulterior, ieromonahul Arsenie Boca, avea să declare că prima sa intenție a fost de a urma aviația la Cotroceni, fiind însă împiedicat de mijloacele materiale precare.Absolvă facultatea de teologie în 1933.  

În perioada 1933-1938 studiază la Academia de Belle-Arte din București, făcând parte dintre bursierii mitropolitului Nicolae Bălan. În primul an de studii, locuiește la Gheorghe Stăniloae (fratele lui Dumitru Stăniloae), alături de compozitorul Gheorghe Șoima. În anii următori va locui la mănăstirea Radu Vodă. În cadrul academiei, va studia și anatomia (cursul 1936-1937) cu dr. Francisc Rainer. Printre ceilalți profesori ai lui Zian-Vălean se vor număra: Costin Petrescu, Alexandru Tzigara-Samurcaș și George Matei Cantacuzino. Și în această perioadă este unul dintre studenții cu rezultate deosebite la învățătură. Diploma de absolvire poarta calificativul "foarte bine".  

În paralel, audiază cursuri la Facultatea de medicină ținute de profesorul Francisc Rainer și prelegerile de Mistică creștină ale profesorului Nichifor Crainic de la Facultatea de Teologie din București. Fascinat de lucrarea Scara dumnezeiescului urcuș scrisă de Ioan Scărarul o traduce în limba română în doar 5 luni. Această traducere nu a văzut lumina tiparului.
Remarcându-i talentul artistic, profesorul Costin Petrescu i-a încredințat pictarea scenei care îl reprezintă pe Mihai Viteazul de la Ateneul Român. Trimis de chiriarhul său, Nicolae Bălan, călătorește la Muntele Athos pentru a aduce manuscrisele românești și grecești ale Filocaliei. Aici are parte de o experiență duhovnicească formatoare pentru viața de călugăr pentru care optase încă din anii studenției de la Sibiu.

Hirotonirea și tunderea în monahism 

În 1935 a fost hirotesit citeț și ipodiacon, iar pe 11 septembrie 1936 este hirotonit diacon celibatar pe seama Catedralei Mitropolitane din Sibiu de către mitropolitul Nicolae Bălan. În 1938 face anul de practică în artă decorativă la biserica "Sf. Dimitrie Izvorâtorul de Mir" din Bixad. În intervalul 12 martie-8 iunie 1939 este în pelerinaj la muntele Athos, fiind găzduit la chilia "sf. Ipatie". Este închinoviat la Mănăstirea Sâmbăta de Sus (județul Brașov). În Vinerea Izvorului Tămăduirii din anul 1940 este tuns în monahism. În 1942 este ridicat la treapta preoțească și numit stareț al Mânăstirii Brâncoveanu pe care o renovează schimbând înfățișarea locurilor.

Deja din 1940 declanșează la Mănăstirea de Sâmbăta de Sus ceea ce s-a numit „mișcarea de reînviere duhovnicească de la Sâmbăta”, despre care Nichifor Crainic spunea: „Ce vreme înălțătoare când toată țara lui Avram Iancu se mișca în pelerinaj, cântând cu zăpada până la piept, spre Sâmbăta de Sus, ctitoria voievodului martir Constantin Brâncoveanu!” Devine renumit ca mare duhovnic, părintele Cleopa va încerca să ia legătura cu el prin scrisori interceptate și confiscate de Securitate.

În iarna anului 1944, profesorul Nichifor Crainic verifică la Sâmbăta de Sus traducerea starețului Arsenie Boca și a lui Serafim Popescu din Filocalie. Ultimul traduce Marcu Ascetul (v. Telegraful român, 15 ian. 1991). La publicarea în comunism a primelor patru volume din Filocalie numele lui Arsenie Boca nu mai este menționat.

Contribuția la colecția Filocalia 
Îl ajută pe părintele profesor Dumitru Stăniloae (fostul său profesor de la Sibiu) în demersul de a traduce Filocalia. Îi pune la dispoziție manuscrisele aduse din călătoria la Muntele Athos,  îl încurajează la lucru, recitind textele, realizează coperta colecției, susține lucrarea pentru tipărire prin numărul mare de abonamente pe care le procură. În prima ediție a volumelor, Părintele Dumitru Stăniloae îl numește pe Arsenie Boca „ctitor de frunte al Filocaliei românești”.

Prigoana și martiriul după gratii 
 Atât pentru aceste fapte, cât și datorită notorietății sale, este schingiuit o lună și jumătate, silit să dea repetate declarații, fiind apoi eliberat (v. G. Enache, Părintele Arsenie Boca în atenția poliției politice, Ed. Partener, Galați, 2009). După arestarea clerului Bisericii Române Unite în 29 octombrie 1948, mitropolitul ortodox Nicolae Bălan l-a strămutat „la cerere” pe Arsenie Boca de la Sâmbăta la Mănăstirea Prislop, cu scopurile de a prelua mănăstirea și de „convertire a gr[eco]-cat[olicilor] din Munții Apuseni”. Acolo a fost însoțit de alți doi călugări, unul dintre aceștia fiind Leonida Plămădeală. Boca devine stareț, iar după ce lăcașul a fost transformat în mănăstire ortodoxă de maici, a rămas ca duhovnic, cu întreruperi în perioadele de arestare și anchetare (1950, 1951, 1953, 1955, 1956). În 1959 comuniștii au risipit obștea și părintelui Arsenie Boca i-au interzis activitatea preoțească.

În 15-16 ianuarie 1950 a fost a treia oară arestat. Face detenție „administrativă”, fiind dovedit vinovat, până pe 23 martie 1951 la Canal. Eliberarea s-a datorat patriarhului Justinian Marina, care i-a semnalat ministrului Teohari Georgescu pericolul revoltării făgărășenilor. De Rusalii în 1953 a fost din nou anchetat, apoi este arestat la Timișoara, Jilava, Oradea pentru 6 luni din 5 octombrie 1955 până în aprilie 1956. În 1959 i se înscenează nereguli financiare pentru a fi scos abuziv din monahism și pentru a i se interzice să slujească la altar (post-mortem, în 1998, se revine asupra deciziei din 1959).
A urmat pribegia la București, unde a fost tot timpul ținut în marginalitate. A lucrat pe post de pictor bisericesc pana la pensionarea sa din 1968, rămânând sub supravegherea Securității. 
Din 1968 până în 1984 pictează biserica de la Drăgănescu, Giurgiu. La Sinaia, din 1969 și-a avut chilia și atelierul de pictură, unde s-a retras după 1984 și unde a și închis ochii, la 28 noiembrie 1989, în vârstă de 79 de ani. A fost înmormântat, după dorința proprie, la mănăstirea Prislop, la 4 decembrie 1989 prorocind că aici va fi loc de pelerinaj.

Mormântul părintelui Arsenie de la mănăstirea Prislop constituie azi unul din importantele locuri de pelerinaj din țară, în ultimii ani numărul de pelerini veniți pe 28 noiembrie fiind de 30 000 - 40 000 de oameni.

Conform Tatianei Niculescu, Boca a fost aderent al mișcării antropozofice a ocultistului austriac Rudolf Steiner, ceea ce i-a influențat picturile de la Biserica din Drăgănescu, în care Fantasma lui Isus Hristos iese din lespedea mormântului . De asemenea, Boca avea talente de mentalist. Fundația Arsenie Boca și-a exprimat dezacordul cu aceste susțineri ale Tatianei Niculescu.

Scrieri 

 Părintele Arsenie Boca, Cărarea împărăției, ed.îngr. de Zamfira Constantinescu, Editura Episcopiei Ortodoxe Române a Aradului, 1995
 Părintele Arsenie Boca, Lupta duhovnicească, ed.îngr. de Ion Cismileanu, Editura Agaton, Făgăraș, 2009
 Părintele Arsenie Boca, Trepte spre viețuirea în monahism, Editura Teognost, Cluj-Napoca, 2003 - ISBN 973-85376-6-5
 Părintele Arsenie Boca, Cuvinte vii, Deva, 2006

Omagieri
 Un bust al părintelui Arsenie Boca a fost ridicat în curtea Bisericii Sf. Vineri din Zalău.
 O statuie din bronz a părintelui Arsenie Boca, lucrare a sculptorului Ivan Jinaru, așezată în fața bisericii Sfântul Nicolae din Vaideeni, județul Vâlcea, a fost sfințită sâmbătă, 24 octombrie 2015.

Picturi 
În pictura lui Arsenie Boca se remarcă o puternică amprentă lăsată de personalitatea lui artistică, ceea ce a născut mai multe controverse in legătură cu canonizarea acestuia. Există o serie de reprezentări care nu sunt in concordanță cu învățătura Sfinților Părinți, sau a Canoanelor Bisericii Ortodoxe legate de iconografie. Printre acestea se numară reprezentarea Basilicii Sfântul Petru, sau pictura lui Francisc de Assisi, și a lui Ulfilas Arianul printre Sfinți.

Canonizare
Episcopia Devei și Hunedoarei a anunțat joi, 5 septembrie 2019, aprobarea documentației necesare pentru canonizarea Părintelui Arsenie Boca întocmite de Comisia specială teologică a Mitropoliei Ardealului. Dosarul complet și studiul document asupra sfințeniei vieții Cuviosului Părinte Arsenie vor fi înaintate spre examinare și decizie Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române.

Hotărârea Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române din 28 octombrie 2019: 

„S-a luat act de propunerea Sinodului mitropolitan al Mitropoliei Ardealului de canonizare a părintelui Arsenie Boca și de documentația înaintată în acest sens. A fost aprobată transmiterea acestei propuneri Subcomisiei sinodale pentru canonizarea sfinților români. Această comisie va invita specialiști din diferite domenii de competență să redacteze referate privind canonizarea părintelui Arsenie Boca din perspectiva expertizei lor teologice, de pictură bisericească și de disciplină monahală. De asemenea, vor fi evaluate și referate ale cercetătorilor istorici permanenți desemnați de mitropolii să cerceteze documentele CNSAS pentru a prezenta activitatea părintelui Arsenie Boca în perioada 1945-1989. Până la luarea unei decizii finale, Sfântul Sinod al Bisericii Ortodoxe recomandă clericilor și credincioșilor – indiferent dacă susțin canonizarea sau se opun acesteia – să aștepte cu rugăciune și răbdare rezultatul final al subcomisiei sinodale, evitând atât idealizarea excesivă a persoanei părintelui Arsenie Boca, cât și denigrarea lui. Canonizarea sfinților, fiind un proces anevoios, nu se face în pripă sau sub emoții de moment, mai ales când este vorba despre persoane trecute de curând la Domnul, iar mărturiile prezente despre acestea sunt contradictorii.”

Dan Ciachir a afirmat că Boca „nu este nici sfânt, dar nici eretic”, deci nu trebuie canonizat. De asemenea, a afirmat că Boca a fost pedepsit ușor de regimul comunist, cu doar câteva luni de închisoare.

Note

Bibliografie 
 Părintele Arsenie Boca în Arhivele Securității, vol I,(coordonatori Dr. Florian Bichir, Romeo Petrașciuc, Raluca Toderel), editura Agnos în colaborarea cu Consiliul Național pentru Studierea Arhivelor Securității (CNSAS), 2013 
 Arhim. Serafim Popescu, Mărgăritare duhovnicești - Din învățăturile Părintelui Arsenie Boca, Editura Pelerinul, 2002 
 Arhim. Serafim Popescu, Omul zidire de mare preț - Din învățăturile Părintelui Arsenie Boca, Editura Credința strămoșască, 2009
 Nichifor Crainic, Memorii, vol.II, Ed. Muzeul literaturii romane, București, 2001
 Arsenie Boca - Fotografii și ziceri (12 fotografii, scurtă biografie, 103 ziceri), Editura Teognost, Cluj-Napoca, 2005 - ISBN 973-87255-0-X
 Alte mărturii despre Părintele Arsenie Boca, ed.îngr. de Ion Cismileanu, Editura Agaton, Făgăraș, 2008
 Mărturii din Țara Făgărașului despre Pr. Arsenie Boca, ed.îngr. de Ion Cismileanu, Editura Agaton, Făgăraș, 2004
 Ioan Gînscă, Părintele Arsenie Boca, mare îndrumător de suflete din secolul XX, Editura Teognost, Cluj-Napoca, 2002 - ISBN 973-85376-5-7
 Părintele Arsenie Boca - Biserica de la Drăgănescu: „Capelă Sixtină” a Ortodoxiei românești, Deva, 2005
 Dan Lucinescu, „Părintele Arsenie Boca - un sfânt al zilelor noastre”, Editura Siaj, București, 2009
 Noi mărturii despre Părintele Arsenie Boca, Editura Agaton, Făgăraș, 2005
 Părintele Arsenie Boca, obiectivul «Bratu», Editura Patmos, Cluj-Napoca, 2009 - recenzie

Legături externe 
 Izvorul Părintelui Arsenie Boca, Documentar video, TurismLand
 Arsenie Boca  - Parintele Arsenie Boca
 Arsenie Boca - „Lupta duhovnicească cu lumea, trupul și diavolul”  
 Părintele Arsenie Boca și teologul George Racoveanu, în arhivele Securității
 Arsenie Boca - site dedicat
 Părintele Arsenie Boca - pagină pe Facebook
 FOTO Tainele casei de pe munte a părintelui Arsenie Boca, 21 august 2013, Daniel Guță, Adevărul
 Fotografii - Arsenie Boca  - fotografii și biografie
 Asociația Ieromonah Arsenie Boca - asociație creștin ortodoxă
 Fundația Creștină Arsenie Boca - pentru o Românie binecuvântată.
 Sfântul Ardealului - Părintele Arsenie Boca
 Sfântul Arsenie Boca , 16 aprilie 2009, Marius Vasileanu, România liberă
 Sfântul de la Sâmbăta de Sus , 5 aprilie 2004, Jurnalul Național
 Părintele Arsenie Boca - urmărit de Securitate și pe patul de moarte, 19 august 2012, Florian Bichir, Evenimentul zilei
 Zeci de mii de oameni la mormântul Părintelui Arsenie Boca, un bărbat scânteietor cu ochi de un albastru infinit, 27 noiembrie 2012, Adrian Pătrușcă, Evenimentul zilei
 Pictura profetică din biserica Drăgănescu, 5 aprilie 2009, Daniela Cârlea Șontică, Jurnalul Național
 Arsenie Boca, omul lui Iisus, cel care a dus o lumânare aprinsă prin furtună, 4 mai 2013, Mihai Mincan, Adevărul

Nașteri în 1910
Nașteri pe 29 septembrie
Decese în 1989
Decese pe 28 noiembrie
Artiști plastici români
Călugări români
Duhovnici români
Martiri români
Muraliști români
Oameni din județul Hunedoara
Ocultiști
Preoți victime ale regimului comunist din România
Români din secolul al XX-lea
Stareți de mănăstiri români
Teologi români
Victime ale regimului comunist din România
Profeți în creștinism
Mistici creștini
Făcători de minuni