system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce ai despre Comuna Ceanu Mare, Cluj?
assistant
Ceanu Mare (în , în trad. "Ceanu de Câmpie", colocvial Csán) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Andici, Boian, Bolduț, Ceanu Mare (reședința), Ciurgău, Dosu Napului, Fânațe, Hodăi-Boian, Iacobeni, Morțești, Stârcu, Strucut și Valea lui Cati.

Date geografice 
Comuna se află în sud-estul județului Cluj, la 20 km de orașul Câmpia Turzii, 30 km de Turda și 60 km de Cluj-Napoca.

Comuna Ceanu Mare se întinde pe o suprafață de 134 km2, având o populație de 4.152 de locuitori (2009), dispuși în satul reședință de comună Ceanu Mare și satele Boian, Bolduț, Ciurgău, Dosu Napului, Fânațe, Hodăi-Boian, Iacobeni, Morțești, Stârcu, Strucut și Valea lui Cati.

În componența comunei a existat în trecut și un sat numit Gherea, dar prin Legea nr. 2 din 20 decembrie 1968 privind organizarea administrativă a teritoriului Republicii Socialiste România, acesta a fost desființat și incorporat satului vecin Strucut, cu care s-a unificat.

Majoritatea satelor comunei sunt amplasate pe cursurile râurilor Valea Lată și Valea Largă, pe relieful delurilor joase ale Câmpiei Transilvaniei.

La nord, comuna se învecinează cu comuna Cojocna, la nord-vest cu comuna Frata, la vest cu comuna Ploscoș, la sud cu Viișoara și Tritenii de Jos, iar la est cu comuna Valea Largă din județul Mureș.

Clima zonei este temperat-continentală, moderată.

Pe teritoriul acestei localități se găsesc izvoare sărate.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Ceanu Mare se ridică la 3.333 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 3.531 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (84,7%), cu o minoritate de romi (1,41%), iar pentru 13,41% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (80,29%), cu o minoritate de penticostali (3,33%), iar pentru 13,65% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Comuna Ceanu Mare este administrată de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Evoluție istorică 

De-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:

Structura confesionalǎ - la nivel de comunǎ

Structura confesionalǎ - la nivelul satului

Istoric 
Satul apare menționat în anul 1293 sub denumirea de Chan într-un document al Cancelariei Regelui Andrei al Ungariei. Satele Boian și Iacobeni apar menționate din secolul al XIV-lea , iar celelalte așezări ale comunei au fost înființate după evul mediu. Ulterior, în 1439 apare menționat sub denumirea de Mesechan, iar în 1449 Mezewchany.

În documente din 1465, este menționată existența în zonă a unor sate românești cneziale, cum ar fi "Voievodatul Cean", cu centrul în localitatea Cean. Reprezentanți ai comunei au fost prezenți în 1918 la adunarea de la Alba Iulia prin care s-a hotărât unirea Transilvaniei cu România.

Pe Harta Iosefină a Transilvaniei din 1769-1773 (Sectio 096 și Sectio 110) apare sub numele de Mezö Csán (Ceanul de Câmpie).

Eveniment local 
Pe 12 august 2004, Gerhard Schröder, pe atunci cancelar al Germaniei, aflat în vizită în România, s-a recules la Ceanu Mare la mormântul tatălui său Fritz Schröder (n. 12 sept. 1912 - d. 4 oct. 1944), mormânt aflat în curtea bisericii ortodoxe din Ceanu Mare. Fritz Schröder a fost caporal în armata germană, în cel de-al doilea război mondial, și a murit pe 4 octombrie 1944 în cadrul luptelor din Transilvania dintre armata germană și cea sovietică. La Ceanu Mare a fost prezent, ca gazdă a cancelarului și prim-ministrul român, Adrian Năstase.

Obiectiv memorial 
 Monumentul Eroii Neamului este dedicat sătenilor căzuți în Primul Război Mondial. Obiectivul memorial a fost construit după 1989, se află în curtea bisericii ortodoxe și este format din 3 cruci de beton pe care sunt gravate numele ostașilor din localitate căzuți în Primul Război Mondial.

Lăcașuri de cult 
 Biserica Reformată-Calvină, din 1861
 Biserica Ortodoxă din Ceanu Mare
 Biserica de lemn din Ceanu Mare

Administrația comunei 
Satul nu este împarțit în cartiere, dar fiecare zonă a localității are un nume: La Moară, La Bază, La Curbă, Putorna, Voidești, Capătul Satului etc.

Cimitire 
Localitatea are 6 cimitire:
 Cimitirul de la moară
 Cimitirul din curtea bisericii
 Cimitirul din spatele bisericii
 Cimitirul de la cramă
 Cimitirul unguresc
 Cimitirul de la cruce

Vezi și 
 Pădurea Andiciului
 Boian
 Ciurgău, Cluj
 Cânepiști (arie de protecție specială avifaunistică inclusă în rețeaua europeană Natura 2000 în România).

Bibliografie

Note

Legături externe 

 Pagina Primăriei
 Ceanu Mare
 Imagine din satelit a zonei
 Lista soldaților germani îngropați la Ceanu Mare

Galerie de imagini 

Ceanu Mare