system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce aspecte principale ale [Titlu] poți să-mi împărJudețul Maramureș?
assistant
Maramureș (în , în , în ) este un județ format din teritorii ale regiunilor istorice Maramureș, Ardeal și Crișana (respectiv Partium), situat în nord-vestul României. A fost înființat în anul 1968 prin reorganizarea teritorială a Regiunii Maramureș (din raioanele Șomcuta Mare, Baia Mare, Sighet, Lăpuș și Vișeu). Cea mai mare parte a teritoriului județului de azi a făcut parte mai devreme din Județul Maramureș (interbelic), respectiv din Comitatul Maramureș (antebelic). Din punct de vedere al culturii tradiționale, actualul județ este alcătuit din patru zone (etno-folclorice) distincte: Țara Chioarului, Țara Lăpușului, Țara Maramureșului (jumătatea de nord-est a Maramureșului Istoric) și Țara Codrului (partea de sud-vest), la care se adaugă Zona Metropolitană Baia Mare. Reședința și centrul cultural, educațional și economic a județului este municipiul Baia Mare.

Diviziuni administrative 

Județul este format din 76 unități administrativ-teritoriale: 2 municipii, 11 orașe și 63 de comune.
Lista de mai jos conține unitățile administrativ-teritoriale din județul Maramureș.

Istoric 
Județul Maramureș este o unitate administrativă care s-a constituit după Marea Unire din 1918 când partea de Sud a Țării Maramureșului a intrat în componența României. În perioada interbelică județul Maramureș cuprindea numai partea de Nord-Est, de peste Munții Gutâi, a actualului județ, iar reședința a fost orașul Sighet. Județul avea în 1930 o populație de 161.575 de locuitori, dintre care 57,7% români, 20,9% evrei, 11,9% ruteni, 6,9% maghiari, 2% germani ș.a. 

Celelalte părți care compun astăzi județul Maramureș, a făcut parte din județul Satu-Mare (inclusiv orasul Baia Mare), si județul Solnoc (Someș) din care făcea parte zona Țari Lăpușului.

După cel de-Al Doilea Război Mondial limitele administrative ale județului au fost modificate pentru a cuprinde și regiunile menționate mai sus: Țara Chioarului, Țara Lăpușului și o parte din Țara Codrului, rezultând actualul județ Maramureș la care se referă acest articol.

El este continuatorul voievodatului Maramureșului, al comitatului Maramureș și al județului Maramureș (interbelic).

Descriere geografică 

Județul Maramureș este situat în partea de nord a țării, fiind delimitat de județele Satu-Mare, Sălaj, Cluj, Bistrița-Năsăud și Suceava, respectiv la nord fiind delimitat de frontiera cu Ucraina, având o suprafață de 6.215 km² (2,6% din suprafața țării) și un relief variat ca morfologie si complex din punct de vedere geologic.

Zona montană aparținând Carpaților Orientali reprezintă 43%, zona colinară (dealuri, podișuri și piemonturi) circa 30%, iar zona joasă (depresiuni, lunci și terase) restul de 27% din suprafața județului.  Principalele unități montane sunt: Munții Rodnei (cei mai înalți), Munții Maramureșului și lanțul vulcanic Igniș-Gutâi-Țibleș.

Rețeaua hidrografică este reprezentată de principalele râuri: Tisa, Vișeu, Iza, Lăpuș și Someș.

Vegetație și faună 
Vegetația și fauna sunt caracterizate printr-o varietate de specii în funcție de altitudine, unele având caracter endemic munților Rodnei.  Speciile de animale sunt bine reprezentate, prezentând o mare varietate în funcție de altitudine: în zona alpină de capra neagră, marmota, acvila de stâncă, în jnepeniș de cocoșul de mesteacăn, iar în pădurile de conifere de râs, cocoșul de munte, ursul brun, cerbul carpatin și altele.  In râurile de munte, Tisa, Vișeu, Ruscova și Vaser, alături de păstrăv și lipan trăiește cea mai valoroasa specie de salmonide, lostrița. 
 
Datorită acestor bogății naturale, în județul Maramureș au fost declarate prin Decretul 204/1997 și H.C.J 37/1994, 20 de obiective naturale-rezervații naturale de interes național, iar Rezervația științifică Pietrosu Mare (cuprinsă în aria teritorială a Parcului Național Rodna) este inclusă în programul mondial al UNESCO - „Omul și Biosfera”, alături de Delta Dunării și Parcul Național Retezat.

Populația 

Populația județului Maramureș: 478.659 conform recensământului din 2011.

Structura etnică: 
 Români -   374.488   sau 78,24%
 Maghiari -  32.613   sau 6,81% 
 Ucrainieni - 30.286  sau 6,43% 
 Rromi -      12.211  sau 2,55%
 Germani -   1.054   sau 0,22%

Politica 

Județul Maramureș este administrat de un consiliu județean format din 34 consilieri. În urma alegerilor locale din 2020, consiliul este prezidat de  de la , iar componența politică a Consiliului este următoarea:

Stema județului 

Este adoptată prin Hotărârea Guvernului nr. 684 din 30 septembrie 1998 și publicată în Monitorul Oficial nr. 416 din 15 octombrie 1998.

Descrierea stemei:
Stema județului Maramureș se compune dintr-un scut tăiat; în dreapta părții superioare se află un cap de zimbru, natural, având între coarne o stea de aur cu cinci raze, flancat în dreapta de o roză din același metal, iar în stânga, de o semilună de argint, conturnată; în stânga părții superioare este reprezentată o capră neagră stând pe piscul unui munte de argint, care are conturat, în centru, intrarea într-o mină; muntele este flancat de doi brazi naturali; în partea inferioară, pe câmp de azur, se află o biserică din lemn, de aur, văzută dinspre altar, cu acoperiș în două ape, fiecare nivel fiind terminat cu câte o cruce având trei brațe orizontale și a cărei turlă se înalță până la mijlocul câmpului superior.

Semnificația elementelor însumate:
Capul de zimbru, vechi simbol maramureșan, amintește de legenda descălecatului, plecarea lui Dragoș și Bogdan I din Maramureș pentru a forma statul feudal independent Moldova. Roza este blazonul voievodului Bogdan I. Capra neagră și brazii evocă relieful și principalele bogății naturale ale zonei. Intrarea în mină reprezintă bogățiile subsolului a căror exploatare a avut o importantă pondere în economia județului. Biserica din lemn atestă faptul că în acest județ se păstrează cele mai impunătoare construcții de acest fel din țară.

Cultura tradițională maramureșeană 
 Arta tradițională a prelucrării lemnului
 Poarta maramureșeană
 Troița maramureșeană
 Fusul cu zurgălăi
 Pecetarul
 Arta vestimentară maramureșeană 
 Arta culinară maramureșeană 
 Arta coregrafică maramureșeană 
 Arta interpretativă vocală 
 Arta ceramicii

Cultura modernă maramureșeană 
 Personalități din domeniul literaturii
 Scriitori maramureșeni
 Critici literari maramureșeni 
 Lingviști maramureșeni
 Folcloriști maramureșeni

Graiurile din Județul Maramureș 

Graiul Maramureșean este unul dintre cele cinci subdialecte de bază ale dialectului dacoromân. Acesta se vorbește în Maramureșul istoric, în satele de pe văile Mara, Cosău și Iza.

În județul Maramureș se mai vorbește subgraiul chiorean, lăpușean și codrenesc în regiunile respective. Acestea fac parte din Graiul Ardelenesc, cu influențe majore din partea graiului maramureșean, in special in satele de pe Fisculaș (Chioar) și mai ales in Țara Lăpușului.

In Țara Lăpușului, se vorbește graiului maramureșean deoarece este considerata un fel de „arie laterală” a Maramureșului istoric, de unde a împrumutat un lexic bogat, numeroase aspecte etnografice și un repertoriu folcloric apreciabil. La toate acestea se adaugă un fapt istoric, respectiv documente ce atestă că o serie de localități lăpușene au fost întemeiate de nobili maramureșeni.

Subgraiul codrenesc, vorbit in preponderenta in Țara Codrului, este influențat și de Graiul Crișean.

Muzee 
 Memorialul Sighet
 Muzeul de Etnografie și Artă Populară Baia Mare
 Centrul artistic Baia Mare - Muzeul de Artă
 Muzeul Florean
 Muzeul de Mineralogie Baia Mare
 Muzeul Memorial Sighetu Marmației
 Muzeul Județean de Istorie și Arheologie Baia Mare

Monumente istorice și de arhitectură

 Castelul Apaffi
 Centrul istoric Baia Mare
 Centrul istoric Sighetu Marmației
 Turnul Ștefan din Baia Mare
 Biserici de lemn din Maramureș
 Biserici de lemn din Lăpuș
 Biserici de lemn din Chioar
 Biserica de piatră „Sf. Apostoli Petru și Pavel” din Tăuții de Sus
 Biserica reformată din Câmpulung la Tisa
 Biserica romano-catolică din Tăuții de Sus
 Cimitirul Vesel
 Mănăstirea Bârsana
 Mănăstirea Moisei
 Mănăstirea Piariștilor din Sighetu Marmației
 Mănăstirea Rohia
 Mănăstirea Săpânța-Peri
|}

Note

Bibliografie
 Maramureș: Ghid turistic al județului, Ioan Nădișan, Octavian Bandula, Editura Sport-Turism, 1980
 Maramureș, Sandu Mendrea, Mircea Micu, Editura Sport-Turism, 1982
 Istoria Maramureșului, Alexandru Filipașcu, Editura "Gutinul", 1997
 Țara Maramureșului în veacul al XIV-lea, Radu Popa, Adrian Ioniță, Editura Enciclopedică, 1997
 Românii și etniile din Maramureș: o istorie a multietnicismului, Vasile Gaftone, Editura Eurotip, 2010
 Maramureșul voievodal - spațiul ontologic originar al României, Vasile Chira, Editura „ASTRA Museum”, Sibiu, 2017.

Legături externe 

 Consiliul Județean Maramureș
  Prefectura Județului Maramureș
 Harta turistică a județului Maramureș
 Site turistic al județului
Etnografie
 Antologie de folclor din Maramureș
 Istoria folcloristicii maramureșene
 Muzeul virtual al monumentelor etnografice în aer liber din România (județul Maramureș)

Vezi și 

 Județele României
 Județele interbelice ale Regatului României
 Listă de localități din județul Maramureș
 Listă de comune din județul Maramureș
 Lista monumentelor istorice din județul Maramureș
 Lista rezervațiilor naturale din județul Maramureș
 Listă de publicații din județul Maramureș