system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce detalii îmi poți spune despre Pănade, Alba?
assistant
Pănade (în dialectul săsesc Panedn, în , în ) este un sat în comuna Sâncel din județul Alba, Transilvania, România.

Date geologice 
În subsolul localității se găsește un masiv de sare.

Pe teritoriul acestei localități se găsesc izvoare sărate. Sarea s-a extras aici prin metoda evaporării apelor sărate. Un izvor sărat este folosit și la ora actuală de localnici pentru conservarea alimentelor în saramură.

Istoric 

Satul Pănade este atestat documentar încă de la sfârșitul secolului al XII-lea, mai precis din anul 1290, când pământul numit Pănade (Terra Panad) aflat în comitatul Târnava și așezat lângă râul Târnava Mică, conform Capitulului din Alba Iulia, a fost vândut de Ioan Banu, fiul lui Magnus, comitelui Nicolae și voievodului Andrei.

Alte documente confirmă existența satului la începutul secolului al XIV-lea, care este dăruit de regele Carol Robert de Anjou, la 5 august 1322, magistrului Nicolae, fiul lui Corradus de Tălmaciu, drept recunoștință pentru că s-a distins în luptele împotriva lui Ladislau, fiul fostului voievod al Transilvaniei. Magistrul Nicolae va dărui satul, doi ani mai târziu, la 30 ianuarie 1324, surorii sale Ecaterina și cumnatului său magistrul Petru, împreună cu moșiile Jidveiu, Bălcaciu și Șona.

Dovezi ale existenței pe teritoriul satului Pănade sunt însă mult mai vechi, așa după cum arată izvoarele arheologice. În anul 1964, cu ocazia arăturilor de primăvară, în locul numit “Dos” din Pănade s-a descoperit un tezaur monetar alcătuit din 273 de monede, aparținând secolelor II-I î.e.n. Acesta este păstrat și expus la Complexul Arhitectural Franciscan din Mediaș.

În același loc s-au descoperit numeroase fragmente ceramice aparținând culturii Turdaș și culturii Cucuteni, ceea ce demonstrează că teritoriul satului a fost locuit încă din perioada de tranziție de la perioada neolitică la epoca bronzului.
În Arhiva Repertoriului Arheologic al României a Institutului de Arheologie Vasile Pârvan se precizează că la Pănade au fost făcute următoarele descoperiri arheologice:
 ceramică - ulcică decorată cu motiv incizat în formă de frunză de brad; datare repertoriu: bronz timpuriu, cultura Coțofeni, se află la Muzeul Aiud, nr. inventar: 3162;
 pumnal - de fier de aspect scitic, cu mâner și gardă de bronz; mânerul are capul sferic, garda este simplă și lungă, cu bara transversală a unei cruci; datare repertoriu: Hallstatt; cultura: scitică, se află la  Muzeul Aiud;
 daltă - din bronz; datare repertoriu: neprecizată.

Ulterior istoria satului se înscrie în paginile de istorie a Transilvaniei și desigur, ale Blajului, unde personalitatea  marelui lor consătean Timotei Cipariu se resimte din plin.

Amintim un episod trist din istoria satului Pănade, respectiv anul 1907, când soldații maghiari au făcut un adevărat măcel printre țăranii din sat ucigând circa 51 dintre ei și rănind alți 30.

Pănăzenii au adus tributul lor de sânge și primului război mondial în care s-au înregistrat 28 de eroi, morți și dipăruți, care au lăsat în urmă familii îndoliate.

Rapoartele Comitetului Național Român din Blaj evidențiază participarea locuitorilor din Pănade la înfăptuirea Marii Uniri de la 1 decembrie 1918, de la Alba Iulia, la care a participat o delegație numeroasă de săteni, avându-l în frunte pe învățătorul Ioan Ignat.

Al doilea război mondial a însemnat încă o jertfă de sânge cerută pănăzenilor, o parte din cei înrolați nemaîntorcându-se de pe front (10 morți și 10 dispăruți), iar alții cunoscând rigorile și chinurile lagărelor de prizonieri.

După 1945, satul va traversa o perioadă de mari frământări legate de colectivizarea forțată și de îndoctrinarea comunistă, de scoatere în afara legii pentru Biserica Română Unită cu Roma, Greco-Catolică în 1948. Însă, în acest răstimp  se va produce și o anumită urbanizare a așezării, legată de procesul de industrializare a țării, mulți locuitori din Pănade lucrând în Blaj la interprinderile cunoscute local prin acronimele lor, IAMU sau CPL.

Obiectiv memorial 
Monumentul Eroilor Români din Primul și Al Doilea Război Mondial. Monumentul este de tip obelisc și se află amplasat în centrul localității. Obeliscul a fost ridicat în memoria eroilor căzuți în cele Două Războaie Mondiale. Acesta este realizat din piatră de calcar și are o înălțime de 2,3 m. Pe fațada monumentului se află un înscris comemorativ: „În amintirea eroilor căzuți și dispăruți în războiul mondial 1914-1919 și 1941-1945. Ridicată ca semn de recunoștință din partea sătenilor cari au contribuit cu obolul lor“.

Personalități 
 Timotei Cipariu (1805-1887), teolog (canonic mitropolitan greco-catolic la Blaj), filolog, academician
 Ion Brad (1929-2019), scriitor, diplomat, demnitar, fost ambasador al României în Grecia (1973-1982) și director al Teatrului “C.I.Nottara” (1984-1990)
 Ioan Ignat (1869 - ?), deputat în Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 1918
 Sergiu Cipariu (1949-2020), interpret de muzică populară la taragot

Galerie de imagini

Bibliografie 
 Brad, Traian, Pănade. 700 de ani, Editura Astra, Blaj, 1999, ISBN 973-0-00907-4

Note

Legături externe 
 Dicționar de localități din Transilvania 
 Harta satului Pănade(OSM)
 Costumul popular tradițional de la Pănade, reconstituit după două secole. Articol din ziarul "Unirea"

Pănade, Sâncel