system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Dă-mi câteva informații de bază despre Ioan Rațiu.
assistant
Dr. Ioan Rațiu (n. 19 august 1828, Turda – d. 4 decembrie 1902, Sibiu) a fost un om politic român transilvănean, avocat, unul din întemeietorii Partidului Național Român din Transilvania, al cărui președinte a fost între 1892-1902. A fost nepot de frate al lui Vasile Rațiu (Bazil Rațiu),  preot greco-catolic, protopop, profesor, rector al Seminarului diecezan din Blaj, canonic și primul prepozit capitular mitropolitan al Bisericii Române Unite, Greco-Catolice. Dr. Ioan Rațiu a fost unul din principalii autori ai Memorandumului adresat în 28 mai1892 împăratului Francisc Iosif I în numele națiunii române din Transilvania.

Studiile și activitatea 
Este descendent al familiei Rațiu de Nagylak (Noșlac) din Turda, atestată în Transilvania la începutul sec. al XIV-lea și reînnobilată în anul 1625 de către principele Gabriel (Gabor) Bethlen.

Părinții Gregoriu Rațiu (1789-1867) și Rafina Rațiu (născută Butur) au avut cinci copii, Ioan Rațiu fiind al patrulea urmaș.

Studiile primare le-a făcut la prima școală românească din Turda, înființată în anul 1785 în sub patronajul  Bisericii greco-catolice, în imobilele din cartierul Turda Nouă. Școala purta titulatura de „Școala împărătească", fiind subvenționată de împăratul Iosif al II-lea și sprijinită de episcopul unit Ioan Bob, de la Blaj.
 
Studiile medii le-a urmat la Gimnaziul din Blaj și la Liceul Piarist din Cluj. În 1847 a fost admis la Seminarul teologic diecezan din Blaj, de unde episcopul Ioan Lemeni l-a trimis la Seminarul central catolic din Budapesta. 
În anul 1848 Ioan Rațiu a organizat o legiune de luptători, împreună cu fratele său Partenie, cu verii săi primari Ioan Rațiu (Tribunul) și Nicolae Mureșan (martir pașoptist), precum și cu Alexandru Arpadi (martir pașoptist). Comandantul legiunii a fost căpitanul austriac Gratze. Această legiune a fost implicată în mai multe conflicte armate contra armatelor revoluționare maghiare, mai ales în iulie 1848, în lupta împotriva baronului Farkas Kemeny, colonel, militar de carieră, care a fost înfrânt și scos din zona Munților Apuseni.

După revoluție, în anul 1850, Ioan Rațiu a început studiul dreptului la Universitatea din Viena, iar mai apoi, în 1854 ajunge la Pesta, unde a obținut în 1857, doctoratul în științe juridice, cu lucrarea: Theses ex universa jurisprudentia et scientiis politicis. A început avocatura la Budapesta, după care a activat la Cluj, iar în 1860 s-a înscris în baroul Sibiu, loc unde și-a deschis propriul cabinet.

Familia lui a locuit în casa din Turda (actuala stradă  Dr.Ioan Rațiu, la nr.71 - azi, casă memorială) până în 1892, an în care, în urma unor acțiuni violente ale unor naționaliști maghiari care au vandalizat imobilul rezidențial, a fost nevoită să se refugieze la Sibiu, unde a locuit apoi în casa de pe Bd. Victoriei la nr. 12.

In 1892 a fost ales președinte al Partidului Național Romȃn din Transilvania, fiind unul dintre membrii fondatori. Mai tȃrziu, conduce la Viena o delegație de 300 de romȃni, care i-a prezentat împăratului Franz Josef un Memorandum cu doleanțele de emancipare ale romȃnilor din Ardeal. Impăratul ignoră Memorandumul și îi trimite pe romȃni la guvernul din Budapesta unde, sunt puși sub acuzare. Destul de bolnav, la vȃrsta de 66 de ani, Ioan Rațiu e arestat și incarcerat în inchisoarea de la Seghedin, împreună cu ceilalți memorandiști români, unde stă întemnițat timp de aproape un an (între 1894-1895).

A decedat în Sibiu, pe data de 4 decembrie 1902, la vȃrsta de 74 ani, fiind înmormȃntat în cimitirul vechii biserici greco-catolice, cunoscută ca  „Biserica dintre Brazi din Sibiu“ (de pe str. Reconstrucției 17), astăzi, încă neretrocedată de către parohia ortodoxă ce ocupă lăcașul de cult din 1948, anul interzicerii Bisericii Române Unite de către autoritățile comuniste de la putere. In același loc de veci mai sunt înmormȃntați, soția Emilia Rațiu-Orghidan (1846-1929, fiică de preot ortodox din Brașov) și fiicele Felicia (1868-1938) și Dorina (1872-1904).

Bibliografie 
 Augustin Rațiu, Sentința Tribunalului Comitatului Turda din 1 Aprilie 1829; ziarul „Turda”, nr. 34 din 24 august 1924.
 Augustin Rațiu, Pro Memoria - genealogia familiei Rațiu, ziarul „Arieșul”, anul III, Nr. 34, din 19 Aug. 1928.
 Augustin Rațiu, Din trecutul familiei Rațiu, manuscris nepublicat, 1970.
 Nicolae Josan, "Un bărbat pentru istorie - Dr. Ioan Rațiu", Editura Progresul Românesc, București ,1992.
 Valentin Vișinescu, Vasile Miclăuș, Tudor Ștefănie - Dicționar de personalități turdene, Casa Cărții de Știință, Cluj-Napoca, 2006.
 Broșura Istoria Familiei Rațiu redactată de "Centrul Rațiu pentru Democrație" Turda (fosta "Fundație Rațiu"), Editura RH Printing, București, 2010.
 Ioan Gheorghe Rațiu, Biserica Rățeștilor din Turda Veche.
 Dr. Ioan Ratiu si Emilia Ratiu "Corespondenta II. Scrisori primite, 1896 - 1919 " Bucuresti, RH Printing and Publishing, 2002 - L 8 >
 Dr. Ioan Rațiu By: Ciura, Alexandru. IN: Transilvania; vol. 59 
 Rolul dr. Ioan Rațiu in mișcarea memorandista By: DARABAN, Alexandru. Cluj-Napoca : [s.n.]. 1998. 01/01/1998 351 f. 31 cm. 
 Dr. Ioan Rațiu (1828-1902) : 50 de ani din luptele naționale ale românilor ardeleni By: Georgescu, Ioan. Sibiu : Tipografia "Foaia Poporului". 1928. 01/01/1928 224 p. il., facs., [1] f. portr. 24 cm
 Amintiri din viața marelui român dr. Ioan Rațiu : din manuscrisul decedatului profesor Mihail Strajan Odorheiu : Institutul de Arte Grafice "Minerva". 1930. 01/01/1930 25 p. 23 cm.
 Corespondență Dr. Joan Rațiu și Emilia Rațiu. Corespondență, București, Ed. Progresul Românesc
Ioan Gheorghe Rațiu, Marele Arbore Genealogic al Familiei Rațiu de Noșlac (Nagylak), ,

Vezi și 
 Memorandumul Transilvaniei
 Casa memorială "Dr. Ioan Rațiu" din Turda
 Statuia Dr. Ioan Rațiu din Turda
 Familia Rațiu
 Viorel Tilea
 Petru Racz
 Basiliu Rațiu
 Nicolae Rațiu
 Augustin Rațiu
 Ion Rațiu
 Mircea-Dimitrie Rațiu 
 Coriolan Sabău
 Mircea N. Sabău
 Liviu Cigăreanu
 Ioan Mezei Câmpeanu
 Iuliu I. Mezei Câmpeanu
 Biserica Rățeștilor din Turda
 Biserica Greco-Catolică din Teiuș

Legături externe 

Ioan Rațiu
Arborele genealogic al familiei Rațiu
 Istoria familiei Rațiu 
 Statuia Dr. Ioan Rațiu din Turda
 Chemarea - articol din 1930
 Cine a fost Ioan Rațiu
 Ion Augustin Nicolae Ratiu
 Personalitatea lui Dr. Ioan Ratiu
 13 ani fără Ion Rațiu
 Gradinita "Dr.Ioan Ratiu" 
 Enciclopedia României, Ioan Rațiu
 Biroul Dr-lui Ioan Rațiu 
 Call for Researchers: The Ion Ratiu and Viorel Tilea Archives 
 Pledoarie pentru cauza romanilor transilvaneni: “Existenta unui popor nu se discuta, ci se afirma”

Galerie de imagini

Note 

Nașteri în 1828
Decese în 1902
Avocați români
Familia Rațiu
Istoria Transilvaniei
Nobili români transilvăneni
Partidul Național Român
Pașoptiști români
Politicieni români
Români din Austro-Ungaria
Români din secolul al XIX-lea
Români din secolul al XX-lea
Turdeni
Români greco-catolici