system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Care sunt informațiile importante despre Comuna Cicănești, Argeș?
assistant
Cicănești este o comună în județul Argeș, Muntenia, România, formată din satele Bărăști, Cicănești (reședința), Mioarele și Urechești.

Așezare 
Comuna se află în nord-vestul județului, pe malurile râului Bănești. Este deservită de șoseaua județeană DJ704G, care o leagă spre sud-est de .

Atestare documentară 
Din cele patru sate ale comunei Cicănești, doar Bărăștiul și Cicăneștiul sunt atestate documentar în Evul Mediu, celelalte două, Urechești și Nicolești fiind așezări mai noi, care nu coboară sub secolul al XVIII-lea. 

Existența anterioară a unei comunități umane pe teritoriul actual al comunei este atestată „pe raza satului Mioarele, prin descoperirea întâmplătoare a două topoare de piatră, mărturii ale activității umane în această parte a județului”. Topoarele se încadrează în epoca bronzului, aparținând culturii Tei (bronzul mijlociu, prima jumătate a mileniului II a. Hr.). Un alt topor de piatră a fost descoperit pe raza Cicăneștiului.

Toponimie

Cicănești 
Toponim topografic derivat din antroponimicul Cic - atestat în Ardeal, confirmând, și sub acest aspect, originea transilvăneană a primilor locuitori ai așezării, într-un context geografic marcat ulterior de prezența „ungurenilor”. Iorgu Iordan consideră că, „în cazul lui Cicănești, trebuie să admitem o fază anterioară - sub aspect fonetic - Cioconești → Ciocănești, cu ă > o, prin asimilație cu o precedent.

Bărăști 
Toponim topografic de proveniență enigmatică, derivând din bara - cuvânt vechi cu sens de „cetate înconjurată de mlaștină”, deși nu poate fi exclusă derivarea termenului din interjecția bâr! - utilizată curent în limbajul ciobanilor din zonă. De menționat că, în limba albaneză, se consemnează un apelativ bér = „berbece.

Mioarele 
Toponim social indicând, prin forma de plural, intensitatea ocupației pastorale. Anterior anului 1968, numele satului a fost Nicolești, derivat din cel al „moșierului Nicolau”.

Urechești 
Toponim provenit dintr-un eponim Ureche (la origine, o poreclă formată pe baza apelativului ureche) + sufixul - ești, care indică organizarea socială pe bază de obște a localității.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Cicănești se ridică la 1.930 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 2.107 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (94,09%), iar pentru 5,91% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (93,83%), iar pentru 6,06% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Comuna Cicănești este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Istorie 
Dintre cele patru sate ale comunei (Cicănești, Bărăști, Urechești, Mioarele), doar Bărăștiul și Cicăneștiul sunt atestate documentar în perioada medievală. Celelalte două așezări, Urechești și Nicolești (astăzi Mioarele), sunt așezări mai noi, care nu coboară sub secolul al XVIII-lea.

La sfârșitul secolului al XIX-lea, comuna făcea parte din plaiul Loviștea al județului Argeș, dar anuarul Socec din 1925 consemnează desființarea ei și trecerea satelor Bărăști și Cicănești la comuna Oești. În preajma celui de al Doilea Război Mondial, comuna Cicănești a fost reînființată, iar în 1950 a trecut la raionul Curtea de Argeș din regiunea Argeș. În 1968, a revenit la județul Argeș, reînființat.

Specific arhitectural 
Arhitectură populară tradițională caracteristică zonei montane a Argeșului. Construcțiile vechi prezintă un soclu supraînălțat din piatră, tencuit, pe care sunt edificați, din lemn de brad sau de stejar, pereții spațiilor destinate locuințelor. Planul construcțiilor este, în general, bicameral (tindă și odaie), dar se consemnează și existența unor construcții cu tindă centrală încadrată de camere. Interiorul relevă, prin modul de organizare, o industrie casnică locală înfloritoare, textilele de casă fiind de o surprinzătoare diversitate.

Patrimoniul cultural-istoric

Biserica Cicănești (1867) 
A fost ctitorită de preoții: Gheorghe, Șerban, Toma și enoriașii: Petre, Andrei, Stan împreună cu soțiile lor, pe locul unei biserici de lemn, vândută satului Cerbureni.

Biserica Urechești (1832) 
A fost ctitorită de obștea satului, fiind construită din bârne de stejar. Pictura este una murală, fiind repictată de zugravul Antonie, alias Anton Lapinschi (1873). În anul 1897, anumiți fanatici religioși au avut ca intenție prăbușirea bisericii de lemn, lucru care s-a și întâmplat. Au fost diștruși pereții în zona absidei altarului. Acesta a fost și motivul construirii unui locaș de cult mai spațios. Oficiul județean argeș a intervenit pe lângă consiliul culturii pentru includerea bisericii pe Lista Monumentelor Istorice și de artă, pentru a fi, astfel, protejată.

Biserica Urechești 
A fost ctitorită cu ajutorul preotului Vasile Georgescu și cu contribuția a 20 de enoriași. Pictura a fost una murală, în tehnica fresco și a fost realizată de pictorul bisericesc Ilie Căpușe, originar din Vernești-Argeș.

Personalități locale 
 Gheorghe Păun (născut la 6 decembrie 1950), matematician, informatician și om de cultură român, membru al Uniunii Scriitorilor și membru titular al Academiei Române, este originar din localitate, unde s-a născut, a crescut și a urmat școala elementară.

Note 

Cicănești