system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți spune despre Elemente problematice ale limbii române?
assistant
Acest articol tratează cîteva din cele mai frecvente greșeli de exprimare în limba română. Corectitudinea sau incorectitudinea exprimărilor este considerată aici din punctul de vedere al lucrărilor românești de specialitate, care reflectă în general modul de exprimare îngrijit al oamenilor culți. Aceasta este o perspectivă bazată pe lingvistica normativă sau prescriptivă.

Cuvinte și expresii scrise sau pronunțate greșit 

Tabelul de mai jos cuprinde cîteva dintre greșelile cele mai frecvente de scriere sau pronunțare a unor cuvinte. Formele greșite sînt marcate cu asterisc.

Acordul gramatical 
Chiar și la vorbitorii nativi de limba română, cu precădere la cei din mediile sociale defavorizate sau la vorbitorii anumitor graiuri, se întîlnesc cîteva greșeli frecvente în acordul gramatical:
 Dezacordul în număr la persoana a III-a dintre subiectul și predicatul unei propoziții: ce vrea ei?, ce-s cu aceste cărți?. Trebuie totuși observat că în graiul muntean este generalizată omonimia dintre forma de singular și cea de plural ale persoanei a III-a a verbelor la indicativ prezent — el merge, ei merge — și că astfel în cadrul acestui grai nu avem de a face cu un dezacord, ci cu un regionalism morfologic.
 Dezacordul în gen și număr dintre articolul posesiv (al, a, ai, ale) și substantivul sau pronumele determinat: un batic  mamei, cei doi frați  prietenei mele.
 Dezacordul în gen și număr în construcțiile de tipul [...] al cărui [...], unde acordul se face în cruce. Exemple de greșeli: vecinii  căror fete, țara  popor.
 Dezacordul dintre numeralul compus cu valoare adjectivală și substantivul determinat:  de euro în loc de douăsprezece mii de euro sau treizeci și  de prefecturi în loc de treizeci și una de prefecturi.
 Dezacordul în caz dintre substantiv și adjectiv, în particular cînd substantivul de genul feminin singular este în cazul genitiv. Exemplu de greșeală: titlul unei lucrări  recent (corect este titlul unei lucrări scrise recent).

Calitatea limbii române folosite în audiovizual 
Periodic, începînd cu octombrie 2007, Institutul de Lingvistică „Iorgu Iordan – Al. Rosetti” al Academiei Române și Consiliul Național al Audiovizualului desfășoară acțiuni de monitorizare a calității limbii române folosite de posturile de radio și televiziune din România. Sînt selectate acele posturi care, prin larga audiență, acoperirea teritoriului țării și ponderea semnificativă de emisiuni informative și de dezbatere, au un important rol educativ și cultural. Rezultatele monitorizării sînt publicate sub forma unor liste de greșeli și recomandări. Lista include, pentru posturile de televiziune, și greșeli ortografice și de punctuație apărute în textele afișate pe ecran.

Ortografie 
Cele mai grave greșeli de ortografie la posturile de televiziune constau în lipsa cratimei sau utilizarea ei acolo unde nu e necesară, de exemplu  zi sau  două-trei rînduri. Foarte frecvente sînt cazurile în care cratima lipsește din cuvintele compuse (, ,  etc.) sau este intercalată între prefix și cuvîntul de care se atașează acesta (,  etc.). Sînt semnalate de asemenea neglijența în redactarea textelor defilante și a subtitrărilor, precum și situațiile în care textul este scris ocazional sau chiar sistematic fără diacritice, dovadă a dezinteresului și a comodității redactorilor.

Punctuație 
Cele mai multe greșeli de punctuație privesc folosirea virgulei. Frecvent cuvintele de adresare în cazul vocativ și apozițiile nu sînt încadrate de virgulele necesare (Trei Doamne și toți trei!; A fost ucisă Cristina de soțul ei Alexandru?), iar în enunțurile în care pentru concizie este omis verbul, lipsa acestuia nu este marcată cu o virgulă, așa cum ar trebui (România în finala Eurovision). O altă greșeală este atunci cînd virgula lipsește înaintea conjuncțiilor adversative dar, iar, ci. În schimb se întîmplă ca virgula să fie folosită acolo unde nu trebuie, de exemplu între subiect și predicat (Jucătorii de la Rapid, vor și ei salarii mai mari?), între verb și complementul său prepozițional (Au participat, la instalarea primului episcop) sau înainte de și copulativ (1200 de euro ca să stăm aici, și încă 500 de euro...).

Ortoepie 
Greșeli de pronunție apar foarte frecvent la numeralele șaptesprezece, optsprezece, douăzecilea (rostite , , ). Adesea accentul cuvintelor este pus în alte poziții decît trebuie (prevederi, alibi, companii private). Cuvinte ca exact, executa, examina, în care în mod corect x se pronunță [gz], sînt uneori rostite cu [ks].

Ca o formă de hipercorectitudine, formele verbului a fi și pronumele personale care încep cu litera e sînt adesea pronunțate fără preiotare (fără un i semivocalic anterior): [eu], [este], [era].

Morfologie 
O greșeală morfologică frecventă este forma hibridă de imperfect a verbelor a vrea și a voi: ,  etc. De asemenea conjunctivul verbului a avea devine la unii vorbitori să  în loc de să aibă. Verbul a trebui este uneori conjugat la persoana a III-a plural a indicativului prezent în forma  în loc de trebuie. Numeroase greșeli constau în trecerea unor verbe de la conjugarea a II-a la conjugarea a III-a (vor , ne , v-ar ), dar și invers (remarcată în pronunții de genul spuneți-mi, ziceți-ne). Și alte verbe capătă uneori forme incorecte: să , să , .

În cazul substantivelor greșelile cele mai frecvente privesc formele de plural și cele de genitiv-dativ: , , respectiv domeniul , regele , din cauza , familia , orele . Dintre adjective cel mai adesea este declinat greșit ultim:  sondaje,  meciuri. Se face foarte des confuzie între adjectivele minim, maxim și adverbele sau substantivele corespunzătoare minimum, maximum, de exemplu  140 în loc de maximum 140 sau adrenalina e la  în loc de adrenalina e la maximum.

Sintaxă 
Una dintre erorile de sintaxă cele mai frecvente este omiterea prepoziției pe din fața pronumelui relativ care cu funcție de complement direct, de exemplu cu  le aveți în loc de cu textele pe care le aveți.

Cealaltă mare grupă de greșeli sintactice constă în dezacorduri de diverse tipuri: între subiect și predicat, între adjectivele numerale și substantivele determinate, dezacordul în caz al adjectivul feminin singular pus în forma de nominativ în loc de genitiv, dezacordul pronumelor al, care și dublării clitice etc. Uneori dublarea clitică lipsește cu desăvîrșire: ei avertizează pe turiști să nu se aventureze în loc de ei îi avertizează pe turiști să nu se aventureze.

Se mai întîlnește, în special la vorbitorii din Muntenia, folosirea adverbului decît în construcții afirmative, în locul adverbului numai.

În construcțiile cu numerale este frecventă omiterea prepoziției de la numere începînd cu 20, în special în scris:  pe baril în loc de 122 de dolari pe baril.

În numeroase cazuri în loc de ca, folosit cu sensul de în calitate de, apare în mod greșit ca și: Ce ai întreba-o tu  reporter.

Greșeala cea mai frecventă de topică privește adverbul mai, care în mod normal trebuie să stea între pronumele personal și verb, dar care la unii vorbitori este antepus pronumelui: Poate  vedem în loc de Poate ne mai vedem.

Se remarcă răspîndirea unui stil telegrafic, în care raporturile sintactice dintre componentele unui grup nominal nu mai sînt marcate prin desinențele, prepozițiile sau articolele necesare: reprezentant casă pariuri în loc de reprezentantul casei de pariuri.

Conjuncția să este uneori înlocuită greșit cu ca să: dacă vreți  vă înscrieți.

Deși adverbul și forma sa superlativă nu se acordă, se întîlnesc foarte frecvent forme acordate precum formația  mai bine clasată din România în loc de formația cel mai bine clasată din România.

Uneori apar fraze fără predicat, care sînt adesea părți ale frazei anterioare, care nu ar trebui să fie introduse de un punct, ci de o virgulă, sau de punct și virgulă. Exemplu: Mihai Eminescu a fost un poet strălucit. Un geniu.

Lexic și semantică 
O greșeală de semantică foarte adesea întîlnită este pleonasmul: un procent de 5 la sută, mai poate fi posibilă, pe tema subiectului nostru de astăzi, vreo aproximativ etc.

Ia amploare fenomenul de utilizare a unor cuvinte englezești chiar și în situațiile în care există un echivalent în limba română: job, shopping, updatat etc. Sînt foarte prezente și împrumuturile masive din limbi străine, în special din engleză în domeniile tehnice în care nu există cuvinte echivalente românești.

Note

Vezi și 
 Subiectul logic
 Anacolut

Legături externe 
 DEX online, colecție de dicționare ale limbii române
 Narcisa Forăscu, Dificultăți gramaticale ale limbii române
 Câteva dintre cele mai frecvente probleme de exprimare în limba română (dexonline.ro/)
 Forme greșite ale cuvintelor, dexonline.ro
 Ghid de stil și exprimare corectă, 3 noiembrie 2012, scientia.ro
 Consiliul Național al Audiovizualului:
 Monitorizarea posturilor de radio și televiziune în perioada 15 octombrie – 25 noiembrie 2007
 Monitorizarea posturilor de radio și televiziune în perioada 26 noiembrie – 11 decembrie 2007
 Monitorizarea posturilor de radio și televiziune în perioada 1–21 martie 2008
 Monitorizarea posturilor de radio și televiziune în luna mai 2008
 Monitorizarea posturilor de radio și televiziune în luna mai 2011
 Monitorizarea posturilor de radio și televiziune în luna octombrie 2012

Gramatica limbii române
Greșeli de exprimare