system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce informații relevante poți oferi despre Mitologia românească?
assistant
Românii au avut din toate timpurile o multitudine de obiceiuri, basme și poeme referitoare la dragoste, credință, regi, prințese și vrăjitoare. Etnologii, poeții, scriitorii și istoricii au încercat de secole să colecționeze și să păstreze basmele, poemele, baladele, dar și să descrie cât mai bine posibil obiceiurile și tradițiile legate de diferite evenimente din an. Tradițiile legate de perioade fixe din an sunt colindele - de Crăciun, sorcova - de Anul Nou sau mărțișorul, obicei legat de venirea primăverii sărbătorită pe 1 martie. Alte obiceiuri presupuse a avea origini pre-creștine, ca Paparuda, ritualul de evocare a ploii vara, sau teatrul folcloric cu măști sau Ursul și Capra din iarnă.

Probabil cel mai mare colecționar de basme din folclor a fost nuvelistul și povestitorul Ion Creangă, care, printr-un limbaj foarte pitoresc, a dat viață unor povești acum clasice, ca Harap Alb sau Fata babei și fata moșneagului. De asemenea, poetul Vasile Alecsandri a publicat cea mai de succes variantă a baladei Miorița, un poem trist, filozofic, centrat în jurul unei intrigi simple: complotul a doi ciobani de a-l omorî pe un al treilea din cauza invidei ce i-o poartă pe starea materială. Alt editor prolific de basme preluate din folclor a fost Petre Ispirescu, care, în secolul XIX a publicat un număr impresionant de volume conținând un număr larg de nuvele scurte și basme din mitologie. Ele sunt centrate în jurul unor personaje populare asemeni lui Făt-Frumos, prințesa Ileana Cosânzeana, monștrii Zmeu sau Căpcăun, dragonul Balaur sau creaturi fantastice ca buna Zână și malefica Muma Pădurii.

Ființe fabuloase 

 Balaur
 Blajinii
 Calul năzdrăvan
 Căpcăun
 Corcoaia
 Iele
 Luceafăr
 Moroi
 Muma Pădurii
 Pasărea Măiastră
 Pricolici
 Samca
 Sâmedru
 Sânziene 
 Sânicoară
 Scorpie
 Spiriduș
 Solomonar
 Stafie
 Strigoi
 Știma Apelor
 Uriaș
 Ursitoare
 Vasilisc
 Vâlva Munților
 Vârcolac
 Zână
 Duh
 Sfânta Duminică
 Sfânta Vineri
 Sfânta Miercuri
 Zgripsor
 Zmeu
 Zorilă
 Murgilă
 Miazănoapte
 Stea-logostea (o stea vorbitoare)

Eroi 

 Baba Dochia
 Stan Pățitu
 Ivan Turbincă
 Făt-Frumos
 Călin Nebunul
 Greuceanu
 Iana Sânziana
 Ileana Cosânzeana
 Iovan Iorgovan
 Păcală
 Bulă
 Pintilie Călătorul
 Prâslea
 Harap Alb
 Împăratul Roșu
 Tândală

Sărbători și ritualuri 
 Ignat
 Crăciunul
 Boboteaza
 Dragobete
 Mărțișor
 Babele
 1 aprilie - Ziua păcălelilor
 Duminica Floriilor
 Paștele
 Paștile Blajinilor
 Paparude
 Călușarii
 Arminden
 Caloian
 Sânziene
 Rusaliile

Mituri 
 Miorița (mitul existenței pastorale)
 Meșterul Manole (mitul estetic)
 Roman și Vlahata 
 Traian și Dochia (mitul etnogenezei românilor)
 Zburătorul (mitul erotic)

Vezi și 
 Tradiții din România

Note

Lectură suplimentară 
 „Mituri istorice românești”, Lucian Boia, Editura Universității București, 1995
 „Istorie și mit în conștiința românească”, Lucian Boia, Editura Humanitas, 1997, 2000, 2002, 2005, 2010, 2011, 2012 
 „Două secole de mitologie națională”, Lucian Boia, Editura Humanitas, 1999, 2002, 2005, 2008, 2011
 „Mitologie românească”, Tudor Pamfile, ISBN 973-571-219-9
 Dicționar de mitologie: greco-romană și românească: zei, eroi, legende, Maria Cordoneanu, Radu Cordoneanu, Editura Viitorul Românesc, 1998
 Legendele românilor: Legendele faunei, Tony Brill, Editura "Grai și Suflet -- Cultura Națională", 1994
 Panteonul românesc: dicționar, Ion Ghinoiu, Editura Enciclopedică, 2001
 Mitologie românească: cu desene și xilogravuri de autor, Marcel Olinescu, Editura 100+1 Gramar, 2004
 Mitologie Română, Romulus Vulcănescu, Editura Acad. Rep. Soc. România, 1985
 Mitologie românescă, Simion Florea Marian, Antoaneta Olteanu, Editura Paideia, 2000

Legături externe 
 Sărbători străvechi în miez de vară, 17 iulie 2011, Iulia Gorneanu, Jurnalul Național
 Iarna, gerul și zăpada la români, 24 decembrie 2013, Nicu Pârlog, Descoperă

Mitologie
Mitologia indo-europeană
 
Cultura României
Istoria culturală a României
România
Românism