system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Spune-mi detalii importante despre Comuna Strejești, Olt.
assistant
Strejești este o comună în județul Olt, Oltenia, România, formată din satele Colibași, Mamura, Strejeștii de Sus și Strejești (reședința). Comuna Strejești este situată în partea de nord-vest a județului Olt, la 17 de km de orașul Slatina.

Istoric 
Satul Strejești  este menționat într-un zapis emis la 15
februarie 1576, în care Andrei din Strejești apare ca martor la vânzarea unui sălaș
de țigani de către Slavna călugărița și Stanca Bengăi lui Dumitru postelnic din
Lăcusteni. La 18 noiembrie 1590, Mihnea Turcitul a întărit lui Radu fost mare
armaș și fiilor lui mai multe vii în Strejești cumpărate de la Stanciu, Jderca, Stan,
Dumitru, Stoian, Barbu. La 25 iunie 1600, Nicolae Pătrașcu confirmat lui Radu
Buzescu fost mare clucer stăpânirea asupra unei jumătăți din Strejești. Acesta
obținuse moșia în urma căsătoriei cu Stanca, fiica Velicăi din Boldești. În acest
hrisov, se mai menționa ca jumătate din această ocină să revină mănăstirii Călui iar
jumătate mănăstirii Dobrușa în cazul în care Radu Buzescu, fost mare clucer, nu ar
fi avut urmași
 Radu Buzescu fost mare clucer a cumpărat și cealaltă jumătate din
satul Strejești de la Tudor logofăt și Dragomir postelnic, fii, lui Lăudat logofăt din
Vlădeni, cu 14.000 de aspri. La 10 ianuarie 1610, Radu Buzescu a hotărât ca
jumătate din Strejești să revină mănăstirilor Călui și Dobrușa, iar jumătate să
rămână fiilor săi. În cazul în care fii lui Radu nu ar fi avut urmași, jumătate din
satul Strejești revenea fiicei sale Elena. La 10 mai 1627, satul Strejești se găsea în
stăpânirea lui Radu Buzescu postelnic. La 10 iunie 1656, satul cu rumâni era
proprietatea jupâniței Elena Buzescu și a fiului său Mateiaș postelnicul. În anul
1695, domnitorul Constantin Brâncoveanu a luat 100 de stânjeni din moșia Strejești
de la Constantin Buzescu și i-a dăruit mănăstirii Hurezi. Stăpânirea mănăstirii
asupra acestei părți din Strejești nu a durat foarte mult deoarece în anul 1760,
aceasta nu mai mai figura între proprietățile sale

Date geografice 
Relieful comunei este deluros, parțial de luncă în jurul Oltului.
Rețeaua hidrografică este dată de râul Olt și de păraiele Dâlca, Mamu și Cernișorul.
 Nord: Grădinari
 Vest: Teslui și Curtișoara
 Sud: Pleșoiu
 Est: Cârlogani
 Nord-est: Lungești

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Strejești se ridică la 2.726 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 3.237 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (90,35%), cu o minoritate de romi (3,93%), iar pentru 5,61% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (94,06%), iar pentru 5,76% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Comuna Strejești este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Personalități 
 Ilie Pârvu (n. 1941), filosof.
 Marin Bobeș, senator

Note

Bibliografie 
 Constantin Gheorghe, Valeriu Boteanu, Iuliu Curta, Gh. Mărunțelu Județul Olt, Brașov, 1974.

Strejești