system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți spune pe larg despre Ioan Axente Sever?
assistant
Ioan Axente, supranumit Sever, (n. 15 aprilie 1821, Frâua – d. 13 august 1906, Brașov) a fost un revoluționar român, unul dintre conducătorii mișcării de eliberare națională a românilor din Transilvania în Revoluția de la 1848.

Fiu de țăran, născut în Transilvania, a studiat teologia și filozofia la Blaj, după care s-a mutat la București.

În revoluția de la 1848 
La izbucnirea revoluției, Ioan Axente Sever  era profesor de latină și română, la Colegiul Sf. Sava din București.

A luat parte la revoluția de la 1848 din București și împrejurimi, unde a avut rolul de a face cunoscute idealurile revoluționare  printre țărani. În august 1848 s-a întors în Transilvania, unde a participat la a treia adunare de la Blaj din septembrie. A participat alături de Avram Iancu la rezistența din Munții Apuseni.

La 8 ianuarie 1849, țăranii români răsculați au incendiat orașul Aiud. Populația nu credea că românii, pe atunci pașnici, ar putea s-o atace. În seara de 8 ianuarie — Crăciunul după calendarul iulian — a început măcelul ce a durat până în data de 17 ianuarie, fiind uciși cca 600 de etnici maghiari. Un numar mare de oameni a încercat să se ascundă în munții din apropiere, dar din cauza gerului au murit înghețați. Morții au fost aruncați în șanțurile cetății, iar altă parte în varnița de lângă cetate, unde se află și monumentul acestora.

Indus în eroare de promisiunile mincinoase ale Curții de la Viena, precum și datorită poziției nejuste a guvernului revoluționar maghiar în problema națională și în cea a abolirii iobăgiei, Ioan Axente a adoptat o atitudine pro-habsburgică, lucru care a contribuit la dezbinarea forțelor revoluționare ale românilor și ungurilor.

Axente Sever a fost arestat în februarie 1849, acuzat fiind că ar fi participat la masacru, dar a fost găsit nevinovat la proces.

După înfrângerea revoluției, a continuat să aibă un rol de frunte în viața politică și culturală a românilor din Transilvania.
Astfel, a făcut parte din conducerea ASTREI, adică Asociația Transilvană pentru Literatura Română și Cultura Poporului Român.

A murit în spitalul săsesc din Brașov, foarte sărac și uitat de lume în vara anului 1906.

Decorații 
 Ordinul Leopold clasa a III-a, conferit de Franz Joseph;
 Ordinul „Sfânta Ana”, clasa a II-a, conferit de Nicolae I al Rusiei prin generalul rus Alexander Nicolaevici Lüders.

Vezi și 
 Masacrul de la Aiud

Note

Bibliografie suplimentară 
 Ioan Gabor, Ioan Axente Sever - un nume pentru neuitare (1821-1906), Sibiu: 2006,  ISBN 10-973-7749-12-x , ISBN 13-978-973-7749-12-3
 Adrian T. Pascu, Ioan Axente Sever (1821-1906): viața și activitatea militantă, Cluj-Napoca: Editura Dacia, 1985
 Nicolae Iorga, Oameni care au fost, Un bătrân erou: Axientie Sever, București: Ed. pentru Literatură, 1967, pp. 151–152

Legături externe 
 Posteritatea lui Ioan Axente Sever, 25 aprilie 2008, Mihai Sorin Radulescu, Ziarul de Duminică

Imagini 
 

Axente, Ioan
Nașteri în 1821
Decese în 1906
Români din Imperiul Austriac
Români din Austro-Ungaria
Români din secolul al XIX-lea
Români din secolul al XX-lea
Purtători al Ordinului Leopold (Austria)