system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce informații ai disponibile despre Alexandru Kirițescu?
assistant
Alexandru Kirițescu (n. 28 martie 1888, Pitești – d. 9 aprilie 1961, București) a fost un scriitor român interbelic care face parte din aceeași generație cu Victor Eftimiu și Mihail Sorbul. A fost frate cu scriitorul de spectacole de revistă Nicolae Kirițescu.

Biografie

S-a născut pe 28 martie 1888 la Pitești în familia unui funcționar ceferist. A început școala primară la Pitești, continuând la Alexandria și terminând liceul Gh. Lazăr din București. Va urma cursurile Universității din București. După terminare obține un post de inspector pe lângă Teatrul Național din București. Debutul său în dramaturgie se produce rapid când autorul avea numai 22 de ani cu piesa Învinșii. Despre această piesă Tudor Arghezi spunea că este o ironie deoarece autorul și-a început cariera cu o piesă cu un nume de învins, apreciind piesa ca "originală, dar lipsită de originalitate". Deși nu va atinge gloria fratelui sau în materie de texte de revista Al. Kirițescu a scris multi ani pentru compania Durstoikir (Durma-Stoicovici-Kiretescu).

Scriitor multilateral, Kirițescu atacă problematica vieții sociale contemporane lui în "trilogia burgheză":
Cea mai importantă piesă a sa a fost Gaițele. În anii celui de-al Doilea Război Mondial a scris Dictatorul.

După 1945 a făcut parte din colectivul de lectură al Teatrului National din București. A fost o muncă plină de responsabilitate, deoarece montările ce s-au făcut au trebuit să țină cont atât de faptul că Teatrului Național din București a fost grav avariat în august 1944 în urma bombardamentelor, precum și de dorința autorităților de a monta doar operele unor anumiți autori, apreciați de regimul comunist.

Ultimii ani ai vieții a trăit în imobilul de pe strada Jean Louis Calderon (fostă Al. Sahia) la nr. 40 din București.

Alexandru Kirițescu s-a stins din viață la 9 aprilie 1961.

Opera dramatică
 Învinșii  (1910)
 Marcel și Marcel  (1923)
 Florentina  (1925)
 Gaițele  (1932)
 Borgia (1936), prima parte a "trilogiei Renașterii"
 Dictatorul (1945)
 Michelangelo BuonarotiTraduceri
Dmitri Furmanov, Răzvrătirea, București, 1952 (în colaborare cu Andrei Ivanovschi)
N.Gogol, Jucătorii de cărți, București, 1952 (în colaborare cu Ada Petrari), Opere, IV, București, 1957 (în colaborare cu Ada Steinberg)
Aleksei Tolstoi, Ivan cel Groaznic, introducere de Horia Deleanu, București, 1952 (în colaborare cu Andrei Ivanovschi)
Lev Tolstoi, Teatru, București, 1953 (în colaborare cu Ada Petrari și Tamara Gane), Roadele învățăturii, București, 1954 (în colaborare cu Ada Steinberg)
Leonid Leonov, Invazia, București, 1953 (în colaborare cu Ada Steinberg)
St. Zlobin, Stepan Razin, prefață de Eugen Schileru, București, 1954 (în colaborare cu Andrei Ivanovschi)
Kiss Lászlo, Kovacs Laszlo, Furtună în munți, București, 1954 (în colaborare)
A.V. Suhovo-Kobîlin, Trilogie, București, 1956 (în colaborare cu Sonia Filip și Tatiana Berindei)
Georges Soria, Trufia și norul, București, 1957
Ferenc Lászlo, Vânător de zestre, București, 1957
Molière, Avarul, în Molière, Opere, IV, București, 1958

Referințe și note

 Legături externe Articole biografice Vă mai amintiți de... Alexandru Kirițescu, 8 iunie 2010, Eliza Zdru, Adevărul''

Vezi și
 Listă de dramaturgi români
 Listă de dramaturgi
 Listă de piese de teatru românești

Nașteri în 1888
Nașteri pe 28 martie
Decese în 1961
Decese pe 9 aprilie
Avangarda artistică românească
Decese în București
Dramaturgi români
Piteșteni
Scriitori români din secolul al XX-lea