system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Care sunt informațiile importante despre Zoe Dumitrescu-Bușulenga?
assistant
Zoe Dumitrescu-Bușulenga (n. 20 august 1920, București – d. 5 mai 2006, Mănăstirea Văratec, Neamț) a fost o personalitate a culturii și politicii din România, fiica lui Nicolae Dumitrescu, jurist, și a Mariei Apostol, filolog. A fost activă în perioada 1947-1989 în calitate de cercetător, critic și istoric literar, eseist, filozof al culturii, pedagog și politician membru al Partidului Comunist Român (PCR) din anul 1966, al Comitetului Central al Partidului Comunist Român (1969-1974), și deputat în Marea Adunare Națională de două ori (1975 - 1980 și 1980 - 1985). A fost, de asemenea, membră a Academiei Române și a unor importante instituții culturale europene. Bună cunoscătoare și exegetă a Bibliei, după 1989 a ales să se retragă tot mai des într-o chilie a mănăstirii Văratec, călugărindu-se spre sfârșitul vieții sub numele de „Maica Benedicta”. A fost înmormântată în cimitirul Mănăstirii Putna.

Studii 
 Școala Centrală din București
 Studii muzicale la Conservatorul "Pro-Arte"
 Cursuri de „formare” la Institutul Pedagogic Maxim Gorki din Moscova (1947-1948) unde a fost președintele studenților români din acest institut.
 Studii juridice și filologice (anglo-germanistică, istoria artelor)
 1970, doctorat cu teza Renașterea - Umanismul - Dialogul artelor

Opera
Zoe Dumitrescu Bușulenga, comparatist și critic literar de formație anglo-germană, a manifestat preocupări de interdisciplinaritate și de filozofie a culturii. Este autoarea unor lucrări de istorie literară, literatură comparată, istoria culturii, analize stilistice și memorialistică. Își începe cariera traducând din rusește în 1949 „Poemul pedagogic” al lui Anton Semionovici Makarenko.

Activitate publicistică
Zoe Dumitrescu Bușulenga a publicat articole în numeroase reviste de specialitate: Manuscriptum, Revista de istorie și teorie literară, România literară, Secolul 20, Synthesis etc. A fost director al Revistei de istorie și teorie literară și al revistei 'Synthesis.

Opera literară
Studii de istorie a culturii
 Ion Creangă, București, Ed. pentru Literatură, 1963
 Eminescu, București, Ed. Tineretului, col. "Oameni de seama", 1964
 Surorile Brontë, 1967
 Sofocle și condiția umană, București, Ed. Albatros, col. "Contemporanul nostru", 1974
 Eminescu - cultură și creație, București, Ed. Eminescu, 1976
 Renașterea, umanismul și destinul artelor, București, Ed. Univers, 1975
 Eminescu și romantismul german, București, Ed. Eminescu, 1986 ed. a II-a, București, Ed. Universal Dalsi, 1999)
 Eminescu. Viață - Creație - Cultură, București, Ed. Eminescu, 1989
 Ștefan Luchian, 1993, (în colaborare)
 Muzică și literatură, (în colaborare cu Iosif Sava), București, Ed. Cartea Românească, 1986 (vol. II, 1987; vol. III, 1994)
 Alte „pagini engleze”, Ed. Universal Dalsi, București, 2001

 Studii de comparatistică 
 Renașterea, umanismul, și dialogul artelor, 1971; ediția a II-a, revăzută și adăugită, 1975
 Valori și echivalențe umanistice, excurs critic și comparatist, București, Ed. Eminescu, col. "Sinteze", 1973
 Itinerarii prin cultură, (culegere de articole grupate în patru capitole: I. Portrete pentru o istorie a culturii române, II. Literaturi străine, III. Miscellanea, IV. Gânduri de umanist), București, Ed. Eminescu, 1982

 Impresii de călătorie 
 Periplu umanistic, 1980, București, Ed. Sport-Turism, 1980 (însemnări eseistice despre Grecia, Italia, Anglia, Suedia, Olanda, Franța)

 Memorialistică 
 Caietul de la Văratec. Convorbiri și cuvinte de folos, Ed. Lumea Credinței, București, 2007

 Participare în volume colective 
 Miorița (ediție îngrijită și prefațată de Zoe Dumitrescu Bușulenga), București, Ed. Albatros, 1972
 Meșterul Manole (ediție îngrijită și prefațată de Zoe Dumitrescu Bușulenga), București, Ed. Albatros, 1976
 Mihai Eminescu - Omagiu (1889-1979), Editura: Filaret, 1979
 Istoria literaturii române. Studii (București, Ed. Academiei Române, 1979), ediție coordonată de Zoe Dumitrescu Bușulenga, care a fost și autoarea unor studii din cuprinsul cărții.
 Antologia poeziei românești, Editura Didactică și Pedagogică, București, 1984
 Cainii noștrii", buletin documentar, Editura Casa Scânteii, București, 1980-1986

 Ediții prefațate 
 Volume ale autorilor: Ioan Alexandru, Hans Christian Andersen, Vasile Băncila, Johannes Becher, János Bencsik, Amita Bhose, Elvira Bogdan, Ion Luca Caragiale, Mircea Cărtărescu, Adelbert von Chamisso, Geoffrey Chaucer, Ion Creangă, A.J.Cronin, Rosa del Conte, Constantin Dobrogeanu-Gherea, Iosif Constantin Drăgan, Charles Drouhet, Mircea Eliade, Mihai Eminescu, Lucreția Filipescu, Antonio Fogazzaro, Johann Wolfgang von Goethe, Nicolae Iorga, Nikos Kazantzakis, Rudyard Kipling, Heinrich von Kleist, George Lăzărescu, Costache Negruzzi, Radu Niculescu, Camil Petrescu, Al. Philippide, Edgar Allan Poe, Armando Palacio Valdes, Sammuel Pepys, Friedrich Schiller, William Shakespeare, Veronica Stanei, Robert Louis Stevenson, I. M. Stefan, Rabindranath Tagore, Elena Teodoreanu, Guyn Thomas, Claude Tillier, Luigi Ugolini, George Uscătescu, Vasile Voiculescu ș.a.
 Cântarea cântărilor (traducere de Ioan Alexandru)
 Bibliografia relațiilor literaturii române cu literaturile străine (lucrare coordonată de Ioan Lupu și Cornelia Ștefănescu)
 Crestomație de literatura română veche (coordonatori: I.C. Chițimia și Stela Toma).
 Nuvele italiene din Renaștere, Editura pentru Literatura Universala, 1964

 In memoriam 

 Omagiu acad. Zoe Dumitrescu-Bușulenga la 80 de ani; Volum îngrijit de Ileana Mihăilă, Ed. Roza Vânturilor, București, 2001
 Să nu pierdem verticala. Interviuri și dialoguri, Editura Nicodim Caligraful, Mănăstirea Putna, 2013
 Zoe Dumitrescu-Bușulenga în conștiința critică a contemporanilor, de Silviu Mihăilă, Editura ASE, 2016
 Zoe Dumitrescu‑Bușulenga – Maica Benedicta - Contemporanii mei portrete, ed. a III-a, Editura Nicodim Caligraful, Mănăstirea Putna, 2019 
 Chipuri de lumină la Mănăstirea Văratec - convorbiri cu Fabian Anton, Ed. Vremea, București, 2018
 Maica Benedicta (Zoe Dumitrescu-Bușulenga) – Oameni și întâmplări din Varatecul de altădată, Ed. Vremea, București, 2019

Cariera profesională
 1947 - 1948 - Președinte al Comitetului U.N.S.R. de la Institutul Pedagogic „Maxim Gorki“
 1948 - 1949 - Redactor la Editura de Stat
 Până în 1957, redactor la Editura pentru Literatură și cercetător la Institutul de Istorie și Teorie Literară "George Călinescu"
 1948 - 1971 - asistent universitar, lector, conferențiar și profesor universitar (din 1971), șef al Catedrei de Literatură Universală și Comparată (din 1975) la Universitatea din București
 Din 1973, director al Institutului de Istorie și Teorie Literară "George Călinescu" din București
 Visiting Professor la Universitatea din Amsterdam (1972)
 Membru corespondent al Academiei Române - 1 martie 1974
 Membru titular al Academiei Române - 22 ianuarie 1990
 Vicepreședintele Academiei Române (2 februarie 1990 - 18 februarie 1994)
 Președinte al Secției de Filologie și Literatură a Academiei Române
 Director al Școlii Române din Roma - (1991-1997)
 Membră în Comitetul Executiv al Asociației Internaționale de Literatură Comparată (1973-1979)
 Membră a Academiei de Științe și Studii Europene din Franța
 Membră a Academia Europaea din Londra (1993).

 Premii și distincții 
 Premiul special al Uniunii Scriitorilor din România (1986, 1989)
 Premiul Herder (1988)
 Premiul Adelaide Ristori (1993)
 Ordine al Merito della Repubblica Italiana în grad de Comandor (1978) și în grad de "Grande Ufficiale" (1996)
 Ordinul bulgar Sf. Metodiu și Chiril (1977)
 Ordinul național Pentru Merit, în grad de Ofițer (2003)

Note

Legături externe
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – D
 Programul Efigii, coord. Artur Silvestri: Zoe Dumitrescu-Bușulenga
 Romania online: Famous Romanians from A to Z: Zoe Dumitrescu Bușulenga 
 Zoe Dumitrescu-Busulenga l-a salvat pe tanarul poet Ioan Alexandru , 13 mai 2006, România liberă Academicianul Zoe Dumitrescu Bușulenga a murit, 5 mai 2006, Amos News Zoe Dumitrescu Busulenga, pe ultimul drum, 8 mai 2006, Evenimentul zileiInterviuri''' O lume fara radacini este o lume fara morala, 27 mai 2008, CrestinOrtodox.ro Un om credincios poate sa faca lumina intr-un loc intunecat, 25 iulie 2012, Radu Comanescu, CrestinOrtodox.ro''

Nașteri în 1920
Nașteri pe 20 august
Decese în 2006
Decese pe 5 mai
Absolvenți ai Facultății de Litere din București
Accademia di Romania
Angliști români
Autori români
Călugărițe române
Cercetători literari români
Critici literari români
Decani și prodecani români
Decorați cu Ordinul 23 August
Decorați cu Ordinul de Merit al Republicii Italiene
Decorați cu Ordinul național Pentru Merit
Decorați cu Ordinul Sfântul Metodiu și Chiril din Bulgaria
Deputați români în Marea Adunare Națională
Eminescologi români
Eseiști români
Filologi români
Filozofi ai culturii români
Istorici culturali români
Istorici literari români
Înmormântări în Cimitirul Mănăstirii Putna
Laureați ai premiului Herder
Membri ai Comitetului Central al Partidului Comunist Român
Membri titulari ai Academiei Române
Oameni de cultură români
Pedagogi români
Politicieni români din secolul al XX-lea
Profesori universitari români
Scriitori creștini ortodocși
Scriitori români din secolul al XX-lea
Vicepreședinți ai Academiei Române