system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce cunoștințe ai despre subiectul Angela Similea?
assistant
Ioana Angela Similea () este o cântăreață română de muzică ușoară, de mare succes în anii '70-'80. Printre marile ei hituri se numără: "Bun venit rază de soare", "Nesuferită tristețe", "Când băieții ne privesc", "Un albastru infinit", "Dacă n-ai fi existat", "Grăbește-te și vino", "Balada iubirilor deschise", "Recheamă-mă și-am să revin", "Voi cânta pentru mileniul trei", "Nu-mi lua iubirea", "Viața merge iubind înainte", "Ultimul tramvai", "Tangoul" și "Să mori de dragoste rănită".

Biografie

Copilăria și adolescența (1946 - 1969) 
Născută pe 9 iulie 1946 în comuna 1 Decembrie din județul Ilfov, Angela Similea a fost cel mai mare din cei trei copii ai cuplului Petre și Gherghina Similea, având doi frați mai mici. Atracția față de muzică și-a manifestat-o încă din copilărie, când, deși foarte timidă, obișnuia să cânte atunci când călătorea cu tramvaiul, spre neplăcerea mamei sale, care încerca mereu să o facă să se oprească. Ca adolescentă, severitatea mamei, precum și faptul că nu o lăsa să iasă la „ceaiuri” alături de prietenele ei i-au provocat un complex de inferioritate. O mare influență în alegerea carierei de cântăreață a fost când a asistat pentru prima dată la un concert al Mariei Tănase. Totuși, din cauza refuzului categoric al mamei de a o lăsa să urmeze o carieră care nu-i oferea siguranță materială (spunându-i că trebuie sa aibă o „meserie decentă”), a vrut să urmeze o facultate de medicină pentru a deveni medic pediatru.

În timpul liceului, profesorul de muzică Marin Teofil i-a descoperit talentul, îndrumând-o către compozitorul George Grigoriu, care conducea atunci ansamblul UTC. Acesta a stabilit ca Angela Similea să ia lecții de canto cu Florica Orăscu, care a lucrat cu mulți alți interpreți din aceeași generație precum Aura Urziceanu, Dida Drăgan, Mihai Constantinescu și Olimpia Panciu. Deoarece Florica Orăscu a considerat că viitoarea artistă avea o voce „prea cristalină” i-a recomandat să se apuce de fumat pentru a căpăta gravitate. După o perioadă relativ scurtă, vocea Angelei Similea s-a maturizat, coborând și devenind mai profundă. Începe să cânte în 1965 în mișcarea de amatori, afirmându-se în cadrul Festivalului artiștilor amatori, obținând locul III cu piesa „Câmpia sub lună” de V. Veselovski, obținând apoi premiul I la concursul Primăvara bucureșteană.

Debutul la "Cerbul de Aur" și "Un albastru infinit (1970 - 1979) 

Primul succes îl obține odată cu premiul II de la Festivalul Internațional „Cerbul de Aur”, din 1970 când a obținut Cerbul de Argint pentru interpretarea cântecelor "După noapte, vine zi" și "Amurgul". La televiziune debutează în cadrul emisiunii-concurs Emoții în premieră cu melodiile "Așa ești tu" și "Guantanamera". 

În 1971 lansează șlagărul lui George Grigoriu Amurgul, cu care va obține premiul special al juriului la concursul Ancora Děčínului din Cehoslovacia.

În 1972, la Festivalul Orfeul de aur  din Bulgaria, obține locul II cu melodia "Tu ești primăvara mea" de Florin Bogardo, participarea ei fiind menționată și de revista Billboard.

În 1977, lansează cântecul "Un albastru infinit", compus de Marcel Dragomir, cu care avea să obțină premiul I la Festivalul Mamaia. Muziciana a participat și la Festivalul Sopot din Polonia unde trebuia să interpreteze cântecul "Un albastru infinit" și "Țurai" alături de Marius Țeicu și Olimpia Panciu. Deoarece partiturile orchestrației pentru "Un albastru infinit" nu au sosit la timp, deși au fost trimise prin ambasadă, Țeicu a realizat știmele pentru cântecul a capella "Pastel", cu o seară înainte de începerea festivalului, pentru a fi interpretat de corul polonez, orchestrația pentru "Un albastru infinit" fiind mult mai complexă și greu de redat, pentru ca Similea să poată participa. În dimineața festivalului, organizatorii au decis să o mute pe Similea în deschierea concertului, dar aceasta a refuzat. Avea să câștige premiul "Miss Zoom" ("Miss Festival").

Apogeul (1980 - 1990) 

În 1981 intră în distribuția musicalului Corina realizat de compozitorul Edmond Deda și Cella Tănăsescu după Jocul de-a vacanța (Mihail Sebastian), apoi Fratele meu, Charles (după comedia Școala bârfelilor de Richard Rinsley Sheridan) și Adio femei.

În 1985 apare în filmul Rămășagul regizat de Ion Popescu Gopo. De-a lungul carierei a reușit să colaboreze cu unii dintre cei mai mari și mai buni compozitori români: Ion Cristinoiu, Marcel Dragomir, Marius Țeicu, Zsolt Kerestely, Temistocle Popa, Dan Iagnov, Marian Nistor, Florin Bogardo, Adrian Enescu, George Grigoriu.

Succes fluctuant și "Să mori de dragoste rănită" (1991 - 2004) 

Melodia "Să mori de dragoste rănită", compusă de Marcel Dragomir, pe versurile lui Aurel Storin, a fost declarată "melodia secolului al XX-lea" de către public, cu ocazia galei organizate de TVR 2, în 2000. În 2005, Angela Similea a revenit pe piața muzicală, după zece ani de absență, cu un nou album, intitulat „Lumea mea”, realizat de Ovidiu Komornyk.

"Lumea mea": Revenirea în atenția publicului și media (2005 - 2011)

Plecarea în America și noul album (2012 - prezent)

Viața personală 

Prima căsătorie a fost cu Andi Constantin, electrician de meserie, de care s-a despărțit rapid pentru a se căsători cu chitaristul Sorin Movileanu. În timpul acestui mariaj, Angela Similea a devenit pentru prima oară mamă, născându-l pe Sorin. Nu a funcționat nici cea de-a doua căsătorie, iar Angela Similea a ajuns, din nou, la altar alături de Jan Hilgen, un om de afaceri din Olanda pe care l-a cunoscut prin intermediul unor prieteni, în România. Acesta i-a înfiat fiul și împreună au trăit o poveste de dragoste frumoasă, timp de 17 ani, acesta fiind și cel mai lung mariaj al Angelei Similea. În 1991, cei doi și-au spus adio. Apoi, a fost căsătorită cu omul politic Victor Surdu, din data de 9 februarie 1999. Acesta din urmă a decedat la 7 aprilie 2011.

Imaginea publică și stilul

Vocea muzicienei a fost descrisă ca fiind „un glas vibrant, profund, cu o întindere muzicală inconfundabilă, cu un timbru vocal specific, o voce inimitabilă”, dar și "de neînlocuit" și "o voce cu nuanțe de cristal, cu un timbru aparte, inconfundabil." Versurile celor mai multe compoziții interpretate de Similea, la fel ca cele pe care le interpretau alți soliști de la sfârșitul secolului al XX-lea (ca Mirabela Dauer, Marian Nistor sau Cătălin Crișan), au fost criticate de unii ca fiind siropoase.<ref>Adevărul', 19 martie 2013 VIDEO Moda versurilor tâmpite în muzica românească</ref> Cu toate acestea, cele mai multe cântece au avut un mare succes de public devenind adevărate șlagăre.

Datorită succesului comercial foarte mare pe care l-a înregistrat muziciana de-a lungul anilor, aceasta mai este supranumită „Doamna șlagărelor” sau „Cea mai iubită cântăreață de muzică ușoară”. Conform unui sondaj CURS realizat pentru Jurnalul Național în anul 2009, Angela Similea a fost declarată ca fiind „cea mai apreciată cântăreață” din ultimii 20 de ani de către public.

Cântăreața s-a descris ca fiind perfecționistă, atunci când vine vorba de munca din studioul de înregistrări,  declarând că merge cu lecția învățată. Similea a luat lecții de dans, plăcându-i foarte mult să danseze, fiind fană a dansului sportiv. Ca artiști care au avut un puternic impact asupra muzicii, Similea i-a enumerat pe Michael Jackson, pe care l-a descris ca fiind un „geniu”, declarând că îl adoră, ABBA, Elvis Presley și The Beatles. Artista este cinefilă, iubind în egală măsură teatrul și opera. Muziciana și-a exprimat admirația și pentru Toto Cutugno, atât muzical, cât și pentru actele sale caritabile.

Cântăreața și-a exprimat interesul de a lansa un album live sau un DVD, dar a refuzat oferta din partea TVR pentru DVD, considerând-o „jenantă”. Titus Muntean a declarat că Similea este artistul cu cele mai multe înregistrări pentru televiziune din perioada predecembristă.

Alexandra Ungureanu a descris-o pe Similea ca fiind un idol pentru ea.

Colaboratori frecvenți
Angela Similea a colaborat cu Marcel Dragomir pentru multe piese de-a lungul anilor, „Un albastru infinit” și „Să mori de dragoste rănită” fiind considerate ca fiind cele mai bune colaborări ale celor doi.

Similea l-a descris pe Adrian Enescu ca fiind „americanizat, mai occidental”, ca răspuns la afirmația că acesta a fost cel mai nonconformist compozitor cu care a lucrat.

Discografie

 Șlagăre (selectiv)

 "Un albastru infinit" (1978)
 "Omleta din ouă de broască țestoasă" (1978)
 "Să te gândești din când în când la mine" (1983)
 "De ce te uiți la mine" (1983)
 "Când vei înceta să mă iubești" (1983)
 "Casa mea" (1983)
 "Nostalgie" cu Savoy (1985)
 "De n-ai să vii" (1985)
 "Iubește-mă de-ți plac cum sunt" (1985)
 "Grăbește-te și vino" cu Savoy (1985)
 "Dacă n-ai fi existat" (1985)
 "Recheamă-mă și-am să revin" cu Savoy (1986)
 "Am legat copacii la ochi" (1986)
 "Nu-mi lua iubirea" (1987)
 "Voi cânta pentru mileniul III" (1987)
 "Iubește-mă" (1987)
 "Cheamă iubirea, adu-o înapoi" (1988)
 "Nu voi plânge niciodată" (1988)
 "Fata cu cercei de smoală" (1988)
 "De dragul tău" (1989)
 "Iubite" (1989)
 "Hai să ne-mpăcăm" cu Savoy (1989)
 "Pentru inima mea și a ta" cu Savoy (1989)
 "Tu, iubirea mea" cu Marius Țeicu (1991)
 "Să mori de dragoste rănită" (1996)
 "Un roman de iubire" (1999)
 "Am viața mea" (2005)

Filmografie
 1984 - „Totul e posibil în joc” coproducție româno-olandeză regizor Bob Rooyens. În distribuție: Angela Similea, Therese Steinmetz, Radu Simion, Dida Drăgan.
 1985 - Rămășagul - Zâna
 1986 - Trenul de aur - cântăreața
 1987 - O zi la București2014 - Să mori de dragoste rănită (scurtmetraj) - regizor Iulia Rugină. În distribuție: Paul Radu, Angela Similea, Adina Stetcu.

Musicaluri
1981 - musicalul „Corina” după „Jocul de-a vacanța” de Mihail Sebastian. În distribuție: Angela Similea, Florin Piersic, Matei Alexandru, Cella Tănăsescu.
1983 - „Fratele meu, Charles” musical de Edmond Deda care a avut premiera în data de 5 ianuarie 1983.
1991 - musicalul „Adio, femei” de Dan Iagnov/Dan V. Dumitriu, regia Mihai Berechet. În distribuție: Angela Similea, Ștefan Iordache și Lia Bugnar.

Premii (selectiv)
1970 Festivalul Internațional Cerbul de Aur  – piese interpretate: „Marea cântă” (Paul Urmuzescu) și „După noapte vine zi” (Aurel Giroveanu /Tudor Mușatescu) - Cerbul de Argint
1983 «Melodii ‘82» „Casa mea” — Marele Premiu
1984 Festivalul Mamaia „De n-ai să vii” — Trofeul Festivalului
1985 «Melodii ‘84» „Trăiesc” — Marele Premiu
1986 «Melodii ‘85» „Voi cânta pentru mileniul trei” — Marele Premiu
1987 «Melodii ‘86» „Nu-mi lua iubirea” — Marele Premiu, Trofeul Festivalului
1996 Festivalul Mamaia „Să mori de dragoste rănită” – Trofeul Festivalului (la sectiunea șlagăre)
1998 Discul de platină (Electrecord)
1999 Microfonul de aur (Premiile «București ’99»)
1999 Diploma de Excelență (Festivalul «Crizantema de Aur»)
2000 Discul de aur (Electrecord)
2000 Premiul pentru 30 de ani de carieră arstistică (Electrecord)
2002 Premiul «Galei Muzicii Ușoare Românești» (Radio Actualități)
2003 Premiul pentru cariera artistică (Festivalul Național «Floare de Tei»)
2004 Premiul Excelenței Interpretative (Revista „Actualitatea muzicală”)
2004 Ordinul  „Meritul Cultural” în grad de Cavaler, categoria B (Presedinția României)
2005 Premiul de excelență (Premiile VIP)
2005 Premiul — „Vocație în promovarea muzicii naționale” (revista „Balcanii și Europa”)
2006 Premiul „Cel mai bun solist de muzică ușoară 2005” (Societatea Cosmopolitan)
2006 Gala „10 pentru România” nominalizare la categoria „Cel mai bun artist interpret”- 2005)
2007 Premiul „DISCUL DE AUR” pentru vânzări record ale albumului „Lumea mea” (Casa de Producție Ovo Music)
2008 Premiul „DISCUL DE PLATINĂ” (Casa de Producție Ovo Music) pentru vânzări record.

Președintele României Ion Iliescu i-a conferit artistei Angela Similea la 10 decembrie 2004 Ordinul Meritul Cultural în grad de Cavaler, Categoria B - "Muzică", „pentru contribuțiile deosebite în activitatea artistică și culturală din țara noastră, pentru promovarea civilizației și istoriei românești”.

Note

Bibliografie
 Aurel Crișan, 50 de autografe Cerbul de aur, lucrare apărută în regia autorului, Brașov, 1970.
 Daniela Caraman Fotea, Meridianele cântecului, Editura Muzicală, București, 1989.
 Smaranda Jelescu, Angela - cântec și rugă, Editura AGNI, București, 1998.
 Daniela Caraman Fotea, Titus Andrei, Alternative pop-dance, Editura Humanitas Educational, 2003.
 Colecția revistelor Ecran-magazin, Salut, Ana, Tineretul liber, Cărăbuș Expres, Formula AS, AGERO, Vedete, Flacăra, Ea și el, Blitz magazin, Evenimentul zilei.
 Muzică pentru sufletul tău! volumul 1 - supliment Felicia Legături externe 
 Diverse 
 Angela Similea și noi  website
 Facebook Oficial - Angela.Similea.si.noi
 GoldFMRomania.ro 
 Partitura cu lacrimi, 22 mai 2006, Roxana Ioana Ancuța, Jurnalul Național Angela Similea, "Disc de Aur", 16 iunie 2007, Evelyn Badea, Adevărul Versuri Angela Similea 
 

 Videoclipuri muzicale 
 Melodia Te-ncearcă viața uneori  în interpretarea duetului Angela Similea și Ștefan Iordache - Arhiva Societății Române de Televiziune
 Angela Similea & Stefan Iordache - E viața mea, din arhiva TVR

 Interviuri 
 „Mi s-a părut extraordinar că Dumnezeu m-a lăsat să cânt aici, în limba aceasta în care îmi pot exprima cel mai bine sentimentele”, Formula AS - anul 1999, numărul 380
 Dialoguri sentimentale: Angela Similea, Corina Pavel, Formula AS'' - anul 2005, numărul 693

 
Nașteri în 1946
Nașteri pe 9 iulie
Cântăreți români în viață
Cerbul de Aur