system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Poți să-mi dai detalii despre Transnistria în Al Doilea Război Mondial?
assistant
Transnistria, în Al Doilea Război Mondial, a fost teritoriul dintre râurile Nistru și Bug de Sud cucerit de Puterile Axei de la Uniunea Sovietică, în timpul Operațiunii "Barbarossa", și administrat de România, sub numele Guvernământul Transnistria în timpul celui de-al Doilea Război Mondial (între 19 august 1941 și 22 ianuarie 1944). Acest teritoriu cuprinde, azi, regiunea Odesa și partea de jos din cea a Viniței, ale Ucrainei postsovietice.

Istoric 
Până în 1940, pe o parte a Transnistriei autoritățile sovietice organizaseră Republica Socialistă Sovietică Autonomă Moldovenească, în cadrul Republicii Socialiste Sovietice Ucrainene. La 2 august 1940, odată cu înființarea Republicii Socialiste Sovietice Moldovenești, o mică fâșie de-a lungul Nistrului a fost încorporată acesteia, iar restul a rămas Republicii Socialiste Sovietice Ucrainene. Această situație de fapt s-a restabilit în 1944, după reluarea controlului sovietic asupra zonei.

La declanșarea celui de-al Doilea Război Mondial, România a fost, până în 1944, aliata Germaniei. Conform înțelegerii dintre Germania și România, după ce trupele germano-române au cucerit regiunea, administrarea civilă a teritoriului a revenit României, fără ca teritoriul să fie încorporat formal României. La 30 august 1941, prin acordul româno-german semnat la Tighina, se prevedea instaurarea administrației civile române în teritoriul dintre Nistru și Bug, denumit ad-hoc "Transnistria". Sub conducerea lui Gheorghe Alexianu, această administrație și-a început activitatea la 19 august 1941, contribuind la bunăstarea și progresul acestui teritoriu, realizările românești fiind însă umbrite de folosirea Transnistriei și ca loc de deportare și suprimare a evreilor și rromilor. Guvernul român a deportat în zonă sute de mii de evrei și 25.000 de romi din Regat. Aceștia au fost deportați, în special, în raioanele Oceacov, Berezovca și Golta.

Între 19 august 1941 – 29 ianuarie 1944, România a avut sub administrație temporară regiunea de la râul Nistru (în vest) până la râul Bug (în est) și de la râul Niomjîi (în nord) până la Marea Neagră (în sud), care a purtat, de asemenea, numele de Transnistria. Teritoriul a fost împărțit în 13 județe, care cuprindeau cele 64 de raioane sovietice. Din 1.623 de funcționari ai administrației, doar 398 proveneau din România. După proclamarea RSS Moldovenești, raioanele Camenca, Rîbnița, Dubăsari, Grigoriopol, Tiraspol și Slobozia nu au intrat în componența RSS Ucrainene, ci au fost anexate la Moldova Sovietică.

Principalul oraș al guvernământului era Odesa.

Populația era formată din: ucraineni, români, ruși, germani pontici, polonezi, evrei etc. În perioada administrației românești, limbile oficiale au fost româna și rusa.

În ianuarie 1944, Armata Roșie a reocupat Transnistria.

Demografie

În decembrie 1941 autoritățile române au efectuat un recensământ general al populației, ale cărui rezultate nu au fost însă publicate. Există însă o evaluare globală care prezintă următoarea structură etnică.

1 Cifra nu corespunde nici sumei rural-urban (2.326.226) și nici sumei pe etnii (2.326.229).

Împărțirea administrativă a guvernământului 

 Județul Ananiev (reședință: Ananiev)
 Orașul Ananiev
 Raionul Ananiev
 Raionul Cernova
 Raionul Petroverovca
 Raionul Sfânta Troițca
 Raionul Siraievo
 Raionul Valea Hoțului

 Județul Balta (reședință: Balta)
 Orașul Balta
 Orașul Berșad
 Raionul Balta
 Raionul Berșad
 Raionul Cicelnic
 Raionul Obadovca
 Raionul Olgopol
 Raionul Pesceana
 Raionul Savrani

 Județul Berezovca (reședință: Berezovca)
 Orașul Berezovca
 Raionul Berezovca
 Raionul Landau
 Raionul Mostovoi
 Raionul Veselinovo

 Județul Dubăsari (reședință: Dubăsari)
 Orașul Dubăsari
 Orașul Grigoriopol
 Raionul Ciorna
 Raionul Dubăsari
 Raionul Grigoriopol
 Raionul Ocna
 Raionul Zaharievca

 Județul Golta (reședință: Golta)
 Orașul Golta
 Raionul Crivoe-Oziero
 Raionul Domaniovca
 Raionul Golta
 Raionul Liubașovca
 Raionul Vradievca

 Județul Jugastru (reședință: Iampol)
 Orașul Iampol
 Raionul Cernovăț
 Raionul Crijopol
 Raionul Iampol
 Raionul Tomaspol

 Județul Moghilău (reședință: Moghilău)
 Orașul Moghilău
 Orașul Șmerinca
 Raionul Balchi
 Raionul Copaigorod
 Raionul Crasnoe
 Raionul Iarișev
 Raionul Sargorod
 Raionul Șmerinca
 Raionul Stanislavcic

 Județul Oceacov (reședință: Oceacov)
 Orașul Oceacov sau Oceac
 Raionul Crasna
 Raionul Oceacov
 Raionul Varvarovca

 Județul Odesa (reședință: Odesa)
Municipiul Odesa
 Raionul Antono-Codincevo
 Raionul Blagujevo
 Raionul Ianovca
Raionul Odesa

 Județul Ovidiopol (reședință: Ovidiopol)
 Orașul Ovidiopol
 Raionul Balaevca
 Raionul Franzfeld
 Raionul Ovidiopol
 Raionul Vigoda

 Județul Râbnița (reședință: Râbnița)
 Orașul Bârzula
 Orașul Râbnița
 Raionul Bârzula
 Raionul Camenca
 Raionul Codâma
 Raionul Piesceanca
 Raionul Râbnița

 Județul Tiraspol (reședință: Tiraspol)
 Municipiul Tiraspol
 Raionul Grosulova
 Raionul Razdelnaia
 Raionul Selz
 Raionul Slobozia
 Raionul Tebricovo
 Raionul Tiraspol

 Județul Tulcin (reședință: Tulcin)
 Orașul Tulcin
 Raionul Braslav
 Raionul Spicov
 Raionul Trostineț
 Raionul Tulcin

Vedeți și 
 Al Doilea Război Mondial
 Gheorghe Alexianu

Note

Legături externe 
 Stancu, Vasile. Administrația civilă românească din Transnistria (1)
 Stancu, Vasile. Administrația civilă românească din Transnistria (2)
 Odessa-1941. „Onoarea pătată” a Armatei Române 
 Totul despre Transnistria la "Istorie-adevarata.blogspot.md", joi, 21 mai 2009.
 O pagină uitată din Istoria Românilor Administrația civilă românească din Transnistria, în timpul celui de-al II-lea război mondial (I) 
 Raport de pe timpurile guvernământului, (ianuarie 1942). 
 „REGATUL MORȚII” DIN TRANSNISTRIA (1941-1942)
 Antonescu și Transnistria (1) 
 Antonescu și Transnistria (2) 

Fondări în 1941
Desființări în 1944
Al Doilea Război Mondial
Schimbări teritoriale
Guvernământul Transnistriei
Istoria militară a Uniunii Sovietice
Istoria Transnistriei
Relațiile dintre România și Uniunea Sovietică