system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Povestește-mi pe scurt despre Elena Farago.
assistant
Elena Farago (n. 29 martie 1878, Bârlad – d. 4 ianuarie 1954, Craiova) a fost o poetă română care a compus poezii pentru copii. Creațiile cunoscute sunt „Cățelușul șchiop”, „Gândăcelul”, „Cloșca”, „Sfatul degetelor” și „Motanul pedepsit”.

Date biografice 

S-a născut pe 29 martie la Bârlad în familia Francisc și Anastasia Paximade. În anul 1890 a rămas orfană de mamă și a fost nevoită să se ocupe de îngrijirea surorilor mai mici. În 1895 Elena a rămas și fără tată, ceea ce a dus la plecarea ei la București, unde a locuit la un frate mai mare. S-a angajat ca guvernantă la familia lui Ion Luca Caragiale, unde a luat contact cu literatura clasicilor. Tot aici l-a cunoscut pe Francisc Farago, cel care avea să-i devină soț. Elena Farago a debutat în 1898 cu un reportaj, pe care îl semnează Fatma. În 1902 publică prima poezie în ziarul România muncitoare.

În anul 1906, Elena Farago publică primul său volum de poezii, Versuri, la îndemnul lui Nicolae Iorga, a cărui prietenă și confidentă a fost. Din 1907 se stabilește la Craiova, unde o vor găsi evenimentele sângeroase ale acestui an, iar din cauza afilierii ei la mișcarea țărănească a fost arestată și eliberată numai la intervențiile lui Iorga. În această perioadă l-a adoptat pe fiul său, Mihnea. În 1913 se va naște fiica Elenei, Cocuța.

Elena Farago este laureată de către Academia Română cu Premiul „Adamachi” pentru volumele Șoapte din umbră (1908) și Traduceri libere (1908), iar apoi pentru volumele Șoaptele amurgului, Din traista lui Moș Crăciun, apărute în 1920.

În 1921 este numită director al Fundației „Alexandru și Aristia Aman” din Craiova, fundație pe care o va conduce timp de 30 de ani. Elena Farago a avut contribuții deosebite în ceea ce privește regulamentul de organizare și de funcționare al bibliotecii, fișarea cărților și ținerea unei evidențe corecte de aranjare a publicațiilor în rafturile bibliotecii, de completare a colecțiilor prin achiziții și donații. În 1922 fondează la Craiova, împreună cu Ion B. Georgescu, C. Gerota, Ion Dongorozi, C.D. Fortunescu, revista literară Năzuința, la care au colaborat: Simion Mehedinți, Ion Barbu, Perpessicius, Victor Eftimiu, Camil Petrescu, Mihail Dragomirescu. De asemenea a patronat și revista educativă pentru copii și tineret Prietenul Copiilor (1943-1946).

Elena Farago s-a stins din viață în 1954 la Craiova, după o lungă suferință.

Distincții 

 Premiul „Adamachi” din partea Academiei Române pentru volumele Șoapte din umbră (1908) și Traduceri libere (1908), apoi pentru volumele Șoaptele amurgului (1920) și Din traista lui Moș Crăciun (1920). 
 Premiul „Neuschotz” al Academiei Române (1927) pentru Ziarul unui motan (1924)
 Premiul Internațional „Femina” (1924)
 Premiul Național pentru Literatură (1938)
 Medalia „Bene Merenti” - clasa I și „Ordinul Meritul Cultural” - Cavaler clasa a II-a din partea regelui Carol al II-lea pentru merite literare.

Volume de versuri 

 Versuri (1906)
 Șoapte din umbră, Craiova, Ramuri, 1908
 Traduceri libere (1908)
 Din taina vechilor răspântii, Craiova, Ramuri 1913
 Șoaptele amurgului (1920)
 Poezii alese (1924)
 Nu mi-am plecat genunchii, Craiova, Tiparul prietenii științei, 1926
 Poezii (1937)

Volume pentru copii (versuri și proză) 
 Pentru copii (2 volume: I 1913, II 1920), București, Editura Ramuri, 1912;
 Copiilor (1913)
 Din traista lui Moș Crăciun (1920)
 Bobocica (1921)
 Să nu plângem (1921)
 Să fim buni (1922, proză)
 Ziarul unui motan (1924, proză)
 Într-un cuib de rândunică (1925, proză)
 A ciocnit un ou de lemn (1943)
 Într-o noapte de Crăciun (1944)
 4 gâze nazdravane (1944)
 Cățelușul șchiop, București, Editura Ion Creangă, 1989.

Traduceri 
 Maurice Maeterlinck, Justiția, traducere de Elena Farago, București, Editura Alcalay, 1915.
 Maurice Maeterlinck, Pasărea albastră, Craiova, Ramuri, 1920.
 Anatole France, În anul 2270, București, Adevărul (s.a.)

În alte limbi 
 Flori târzii (Kései virágok, traducere în limba maghiară de Fekete Tivadar. În: Szerelmes kert, 1924.

Referințe

Legături externe 
 Casa memorială "Elena Farago" 
 Versuri la Cercul poeților dispăruți: Elena Farago 
 Personalitati: Elena Farago
 Poezii
 Elena Farago, poeta neuitată a vârstei de aur, 19 martie 2011, Adevărul
 Elena Farago - „viață de roman, subiect de dramă“, 20 iulie 2009, Diac. Ioniță Apostolache, Ziarul Lumina

Nașteri în 1878
Decese în 1954
Laureați ai premiului Neuschotz
Poeți români din secolul al XX-lea
Greci din România
Bârlădeni
Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
Scriitori cunoscuți sub pseudonimele folosite
Scriitori români de literatură pentru copii
Poete române
Poeți simboliști
Traducători români
Fondatori de reviste români
Români de origine greacă
Români de origine turcă