system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Care sunt informațiile principale despre Albedo?
assistant
Albedoul reprezintă mărimea care indică fracțiunea din energia luminoasă incidentă radiată în mod difuz de un corp.
Albedo, în definiția sa curentă numit albedoul lui Bond, este o valoare cuprinsă între 0 și 1: un corp negru perfect, care ar absorbi toate lungimile de undă fără să reflecte niciuna, ar avea un albedo nul, în timp ce o oglindă perfectă, care ar reflecta toate lungimile de undă, fără să absoarbă niciuna, ar avea albedoul egal cu 1. Alte definiții, dintre care cea a albedoului geometric, ar putea da valori superioare lui 1.

Termenul albedo a fost introdus în optică de Johann Heinrich Lambert, în lucrarea sa, din 1760, Photometria.

Etimologie 
Cuvântul românesc albedo este împrumutat din franceză: albédo: „albeață” sau albedo, care, la rândul său, provine din cuvântul latinesc albēdo, iar acesta este un derivat al cuvântului din latină albus, alba, album „alb [mat]”, spre deosebire de candidus, candida, candidum: „alb [strălucitor]”.

Albedoul sferic 
Albedoul sferic As este o mărime fotometrică egală cu raportul dintre intensitatea luminii radiate difuzată de un corp și intensitatea luminii (de la soarele local) care cade pe acel corp.

As=Lp/Lo

Albedo reprezintă o măsură a capacității de reflexie a unui obiect (albedo de 1.0 pentru un obiect care reflectă perfect, și albedo de 0.0 pentru un obiect care absoarbe toată lumina), fiind raportul dintre lumina reflectată de un obiect și lumina incidentă.

Albedoul terestru

Albedoul astronomic 

Albedo este utilizat în astronomie pentru a avea o idee privitoare la compoziția unui corp ceresc prea rece pentru a emite propria sa lumină, măsurând reflexia unei surse luminoase externe, cum este Soarele. Se pot diferenția astfel, cu ușurință, planetele gazoase, care au un albedo puternic, de planetele telurice, care au un albedo slab.

Astronomii au afinat această definiție distingând pe de o parte albedoul lui Bond, care corespunde reflectivității globale a unui astru pentru toate lungimile de undă și toate unghiurile de fază confundate, și pe de altă parte albedoul geometric, care corespunde raportului dintre intensitatea electromagnetică reflectată de un astru cu unghiul de fază nul și intensitatea electromagnetică reflectată cu unghiul de fază nul de către o suprafață echivalentă reflectanței ideal lambertiene (adică isotropă, oricare ar fi unghiul de fază) consecințe ale acestor definiții, albedoul lui Bond este întotdeauna cuprins între 0 și 1, în timp ce albedoul geometric poate fi superior lui 1.

Note

Bibliografie 
 G. Guțu, Dicționar latin – român, Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1983.
 Ioan Oprea, Carmen-Gabriela Pamfil, Rodica Radu, Victoria Zăstroiu, Noul dicționar universal al limbii române, Ediția a doua, Editura Litera Internațional, București – Chișinău, 2007. ISBN 978-973-675-307-7
 Florin Marcu, Constant Maneca, Dicționar de neologisme, Ediția a III-a, Editura Academiei Republicii Socialiste România, București, 1978.
 Joachim Gürtler, Johannes Dorschner: Das Sonnensystem. Barth, 1993, ISBN 3-335-00281-4.
 J. Bennett, M. Donahue, N. Schneider, M. Voith: Astronomie. Hrsg. Harald Lesch, 5. Auflage (1170 de pagini). Pearson-Studienverlag, München 2010
 H. Zimmermann, A. Weigert: Lexikon der Astronomie. Spektrum Akadem. Verlag, Heidelberg/Berlin

Legături externe 
 Albedo - Encyclopedia of Earth
 NASA MODIS Terra BRDF/albedo product site 
 NASA MODIS BRDF/albedo product site 
 Surface albedo derived from Meteosat observations
 A discussion of Lunar albedos

Vezi și 
 Albedo geometric

Radiație electromagnetică
Climatologie
Astrofizică
Planetologie
Pedologie (soluri)
Fotometrie