system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Spune-mi câteva lucruri despre Otilia Cazimir.
assistant
Otilia Cazimir (născută Alexandrina Gavrilescu, 12 februarie 1894, Cotu Vameș, județul Neamț – d. 8 iunie 1967, Iași) a fost o scriitoare, poetă, traducătoare și publicistă română, supranumită poeta sufletelor simple, fiind cunoscută ca autoare de versuri pentru copii.

Otilia Cazimir este pseudonimul literar al poetei Alexandrina Gavrilescu. Pseudonimul, „dezagreat de ea”, i-a fost ales de scriitorul Mihail Sadoveanu și de criticul literar Garabet Ibrăileanu. Scriitoarei nu i-a plăcut deci noul nume: „Dați-mi voie să vă mărturisesc, după atâta amar de ani, că numele acesta, pe care totuși l-am purtat cu cinste, nu mi-a plăcut niciodată. N-am nimic în comun cu eroinele legendelor germane, iar cea dintâi Otilie pe care am întâlnit-o în viață, fetița cu care am stat în bancă în clasa primară, era proastă, grasă și buboasă ...”.

A folosit și alte pseudonime, precum Alexandra Casian, Ofelia, Magda, Dona Sol cu care a semnat în presă, mai ales, articolele „feministe”.

Biografie 

Alexandrina Gavrilescu a fost cel de-al cincilea copil al învățătorilor Ecaterina (n. Petrovici) și Gheorghe Gavrilescu. Și-a petrecut copilăria în satul natal, iar în anul 1898 familia sa se mută la Iași, „oraș în care va trăi întreaga viață” și unde urmează școala, liceul, apoi cursurile Facultății de Litere și Filosofie, dar fără a susține examenul de licență.

A debutat în anul 1912 în revista Viața românească, cu poezie, iar debutul în proză a avut loc în anul 1919 în publicația Însemnări ieșene. Cel dintâi volum de poezii, Lumini și umbre,  i-a fost publicat în anul 1923,  la Editura "Viața Românească", urmează volumul de versuri "Fluturi de noapte" ,  Editura "Cartea Românească", 1927, carte premiată de Academia Română și de comitetul "Femina Vie- Heureuse" de la Paris, cu premiul Femina.

A colaborat cu publicațiile Însemnări ieșene, Adevărul literar și artistic, Lumea-bazar săptămânal , Bilete de papagal, Iașul nou, Iașul literar, Orizont, Gazeta literară, Cronica și altele.

Între anii 1937 - 1947 a fost inspector al teatrelor din Moldova, iar din anul 1946 devine colaboratoare permanentă a Editurii Cartea Rusă, unde stilizează traduceri din literatura rusă și sovietică.

A tradus din literatura franceză (Maupassant), rusă și sovietică (Gorki, Kuprin, Cehov, Fedin, Gaidar ș.a.).

A decedat în noaptea de 7 spre 8 iunie 1967 la ora 2:30, la Iași.

Premii și distincții 

Pentru bogata sa activitate literară a primit numeroase premii și distincții: Premiul Academiei Române (1927), Premiul Femina (1928), Premiul Național pentru Literatură (1937), Premiul Societatea Scriitorilor Români (1942), Ordinul Muncii cl. ? (1954), cl. I (1964) .

Galerie imagini

In memoriam 
În Iași se află Casa Memorială „Otilia Cazimir”, vizitată de cititori de toate vârstele. Casa Memorială este parte a rețelei muzeelor literare gestionată de Muzeul Național al Literaturii Române Iași.

Opera literară 
Opera sa a fost rezumată în termenii următori: „lirică elegiacă, sentimentalistă și discret umoristică”.
George Călinescu afirmă: „Remarcabilă este Otilia Cazimir și în schițele în proză, mici instantanee, drame în miniatură [...] în același spirit evocator și discret umanitar ce străbate toată proza moldovenească între Sadoveanu, Hogaș și Ionel Teodoreanu.” Același critic literar scrie: „Simboliste sunt gările în care „nimeni nu coboară”. Marian Popa este cel care reține „versificarea sensibilității feminine [...] abandonată pentru versificarea realist socialistă rudimentară”.

Poezii 
Lumini și umbre, Editura Viața Românească, Iași, 1923;
Fluturi de noapte, Editura Cartea Românească, București, 1926;
Cântec de comoară, Editura "Nationala" S. Ciornei, București, 1931;
Jucării, București, 1938;
Poezii, Fundația pentru literatură și artă „Regele Carol II”, București, 1939;
Catinca și Catiușa, două fete din vecini (în colaborare cu Th. Kiriacoff-Suru­ceanu), Editura Cartea Rusă, București, 1947;
Stăpânul lumii, Editura Cartea Rusă, București, 1947;
Alb și negru (în colaborare cu Th. Kiriacoff-Suru­ceanu), Editura Cartea Rusă, București, 1949;
Baba Iarna intră-n sat, Editura Tineretului, București, 1954;
Poezii, Fundația pentru literatură și artă „Regele Carol II”, București, 1956;      
Versuri, prefață de Const. Ciopraga, Editura de Stat pentru Literatură si Artă, București, 1957;  
Poezii, București, 1959;
Partidului de ziua lui, București, 1961;
Poezii (1928-1963), prefață de Const. Ciopraga, București, Editura Tineretului, 1964;   
Cele mai frumoase poezii, prefață de Const. Ciopraga, București, Editura Tineretului, 1965;
Poezii, Editura Ion Creangă,  București, 1975; 
Ariciul împărat, Editura Ion Creangă, 1985

Proză 
Din întuneric. Fapte și întâmplări adevărate. (Din carnetul unei doctorese), Editura Cartea Românească, București, 1928;
Grădina cu amintiri. Și alte schițe, Editura Cartea Românească, București, 1929;
Licurici. Cronici fantastice și umoristice, Editura Cartea Românească, București, 1930;
În târgușorul dintre vii, Editura Librăriei Universala Alcalay, București, 1939;
A murit Luchi..., Fundatia Regala pentru Literatura si Arta, București, 1942;
Prietenii mei, scriitori..., E.S.P.L.A., București, 1960; 
Albumul cu poze, I-II, București, 1957-1967;
Scrieri în proză, Editura Junimea, Iași,  1971-1972, 2 volume;

Varia 
Unchiul din America (vodevil), Iași, 1924;
Carte de citire pentru clasa IV-a primară, Craiova, 1937 
Inscripții pe marginea anilor, articole, ed. îngrijită și prefață de George Sanda, Iași, 1973;
Scrieri despre teatru, îngrijită și prefață de George Sanda, Editura Junimea, Iași, 1978.

În alte limbi 
 Megérkezett Télapó (Baba Iarna intră-n sat), traducere în limba maghiară de Fényi István, Ifjúsági Könyvkiadó, Bukarest, 1964.

Traduceri 
 M. Bulatov - Gâște călătoare, București, 1948;
 K.D. Ușinski - Baba iarna face pozne, București, 1948 (în colaborare cu Eugen Vinea);
 A.I. Kuprin - Sulamita, București, 1948;
 Maxim Gorki - Întreprinderile Artamonov, București, 1949 (în colaborare cu Mihail Baras);
 Lev Kassil - Sub semnul lui Marte, București, 1949 (în colaborare cu Xenia Stroe);
 S. Marșak - Puișorii în cușcă, Oradea, 1949 (în colaborare cu Andrei Ivanovski);
 Vera Panova - Tovarăși de drum, București, 1949;
 Mihail Bubennov - „Mesteacăn alb”, I-II, București, 1949-1954 (în colaborare cu Eugen Vinea);
 M. Auezov - Abai: roman-epopee, București, 1950 (în colaborare cu Andrei Ivanovski);
 K.A. Fedin - O vară neobișnuită, București, 1950 (în colaborare cu Tatiana Berindei); Primele bucurii, București, 1951 (în colaborare cu Tatiana Berindei); Sanatoriul Arktur, București, 1964;
 Galina Nikolaeva - Secerișul, București, 1951 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Povestea Nastei Kovșova, București, 1955 (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 Mihail Slonimski - Inginerii, București, 1951 (în colaborare cu St. Siclodi);
 Valentin Kataev - Pentru puterea sovietelor, București, 1954 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Livada din stepă, București, 1959 (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 A.N. Tolstoi - Calvarul, București, 1954 (în colaborare cu Gh. C. Stere);
 A.P. Gaidar - Opere, I-III, București, 1955 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Timur și băieții lui, București, 1955 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Poveste despre secretul militar : Despre Malciș-Kabalciș și cuvîntul său de onoare, București, 1956 (în colaborare cu N. Gumă); Ceașca albastră, București, 1956 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Ciuk și Ghek, București, 1956 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Școala, București, 1960 (în colaborare cu Nicolae Gumă); Piatra cea fierbinte, București, 1961; (în colaborare cu Nicolae Gumă); Comandantul cetății de zăpadă (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 Leonid Leonov - Lăcustele, București, 1957 (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 Serghei Mihalkov - Unchiul Stiopa, București, 1956;
 M. Postupalskaia - Aur curat, București, 1956 (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 Arthur Conan Doyle - O lume dispărută, București, 1958 (în colaborare cu Rodica Nenciulescu);
 A.P. Cehov - Opere, VI, VII, XII, București, 1957-1963 (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 V.G. Korolenko - Povestea unui contemporan, București, 1958 (în colaborare cu Nicolae Gumă);
 E. Voynich - Tăunul, Bucuresti, Editura Tineretului, 1961;
 Guy de Maupassant - O viață, București, 1961; Opere, București, 1966 (în colaborare cu R. Malcoci și Lucia Demetrius);
 Božena Němcová - Vârtelnița de aur - București, 1967 (în colaborare cu Livia Storescu și Ionescu-Nișcov).

Note

Bibliografie 
 George Călinescu, Istoria literaturii române de la origini până în prezent, Fundația Regală pentru Literatură și Artă, București, 1941, 
 George Sanda, Otilia Cazimir, Editura "Cartea Românească", 1984
 Aurel Sasu, Dicționarul biografic al literaturii române, Editura Paralela 45, 2006,
 Profira Sadoveanu, Foc de artificii , Editura Ion Creangă, București, 1985, , 
 Mircea Zaciu, Marian Papahagi, Aurel Sasu, Dicționarul scriitorilor români vol. II. București, 1998, Otilia Cazimir,  Viața și opera în imagini , Casa Editorială Regina, Iași,  1996, ediție îngrijită de Dumitru Vacariu
 Laurian Ante, O antologie a literaturii nemțene, Ed. Mușatinia, Roman, 2006, p. 56-61, ISBN 978-973-876-251-0

Legături externe 
 Bibliografia completă 
 Casa Memorială „Otilia Cazimir”
 Pe ulița Bucșinescu, la duduia Otilia , 3 iulie 2007, Ion Mitican, Ziarul Lumina
 Restituiri: o epistolă necunoscută a Otiliei Cazimir , Nicolae Scurtu, România literară
 Restituiri: Însemnări despre Otilia Cazimir , Nicolae Scurtu, România literară
 Inedit:Otilia Cazimir - pagini de corespondență , Gabriela Creția, România literară
 Eternul feminism în presa interbelică , Oana Băluță, România literară
 Otilia Cazimir – Fior de amintiri cu mireasmă de poezie , articol din Evenimentul
 Tulburătoarea poveste de dragoste dintre Otilia Cazimir și George Topîrceanu, articol din Adevarul
 Otilia Cazimir și “diluviul lent de arome”, articol din Jurnalul
 “De pe-o bună dimineață” răsare amintirea poetei Otilia Cazimir, articol din Jurnalul
 Otilia Cazimir, „poeta sufletelor simple“ , articol din Click pentru femei
 Acasă la Otilia Cazimir , Indira Spătaru, Revista română nr. 2/2012
 Ultimele clipe ale Otiliei Cazimir 
 Otilia Cazimir. Albume cu fotografii , Bianca Burța-Cernat, Bucureștiul Cultural, nr. 94

Nașteri în 1894
Nașteri pe 12 februarie
Decese în 1967
Decese pe 8 iunie
Autori români
Decorați cu Ordinul Muncii
Ieșeni
Oameni din județul Neamț
Scriitori cunoscuți sub pseudonimele folosite
Înmormântări la Cimitirul Eternitatea din Iași