system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți spune despre Sebeș?
assistant
Sebeș, mai demult Sebeșul Săsesc, (în dialectul săsesc Melnbach, în , în trad. Pârâul Morii, în  ori Sebes, în ) este un municipiu în județul Alba, Transilvania, România, format din localitățile componente Lancrăm, Petrești și Sebeș (reședința), și din satul Răhău.
Avea o populație de  de locuitori la recensământul din 2002.

Istoric 
Orașul a fost întemeiat în secolul al XII-lea de coloniștii sași veniți la chemarea regelui Ungariei. În Sebeș s-au stabilit populații provenite din zona Rinului și a Moselei (regiunea Luxemburgului și a vestului Germaniei de astăzi). Denumirea de "sași transilvăneni" provine din confuzia făcută de cancelaria regelui Ungariei, pentru care toate populațiile germane erau "saxones", "sași". Germanii din Sebeș au fost de fapt franconi de pe Rin, "Rheinfranken". Sebeșul Săsesc a fost unul din cele mai importante orașe ale Transilvaniei medievale, devenind una din cele "șapte cetăți" care au dat numele german al provinciei: "Siebenbürgen".

În cele mai vechi documente istorice care atestă existența Sebeșului, localitatea poartă numele de "Malembach" (1245), "Millenbach" (1309), denumiri care derivă din săsescul "Malemboch", însemnând "râu care poartă mult pietriș", lucru care corespunde realității geografice.

Lucrarea lui Johannes Tröster "Das alt und neue Teutsche Dacia" apărută în 1666 la Nürnberg stabilește data înființării orașului în anul 1150.
Marea invazie mongolă a distrus orașul în anul 1242, după care locuitorii l-au reconstruit. Vechea bazilică romanică cu două turnuri a fost reclădită în stil gotic timpuriu. Turnul actual a fost ridicat pe fundamentele celor două turnuri inițiale, iar nava centrală a fost complet refăcută.
Secolul al XIV-lea a adus cu sine o perioadă de dezvoltare a orașului, el fiind cotat în 1376 al treilea ca importanță comercială între orașele săsești.

Un act regesc din 1387 consfințește dreptul Sebeșului de a ridica ziduri, deși construcția acestora incepuse probabil înainte de jumătatea secolului al XIV-lea. Acesta devine astfel in ciuda întinderii sale reduse primul oraș din Transilvania înconjurat complet cu fortificații din zidărie. Atacul Imperiului Otoman din 1438 găsește Sebeșul apărat de o centură de ziduri nu foarte groasă, cu turnuri și două porți. Acestea din urmă se deschid însă relativ repede turcii intrând în cetate. Memorabilă este rezistența solitară a unuia dintre turnuri: cel zis al "Studentului".

La 1485 regele Matia Corvinul acordă orașului o serie de privilegii pentru completarea fortificațiilor. Modificările cele mai importante le suferă incinta bisericii al cărei zid este supraînălțat. Lucrări de mai mică anvergură, terminate în primii ani ai secolului al XVI-lea fiind efectuate și la incinta exterioară. Fortificația rămâne modestă cuprinzând 7-8 turnuri (unul interior) și două porți prevăzute cu barbacane. Ultimele urme ale șanțurilor de apă care înconjurau orașul au fost transformate în ultima parte a secolului al XIX-lea în lacul din parcul orașului.

După pandemia de ciumă din 1738, populația orașului a scăzut foarte mult, orașul fiind salvat în bună măsură de venirea celui de-al doilea val de coloniști din spațiul german, mai exact din Baden-Durlach (începând cu anul 1748) și Hanau (1770).

Dieta Transilvaniei se întrunește de două ori în Sebeș, în 1556 și 1600. Locul întrunirilor, Casa Zápolya, este astăzi muzeu.

Până la reorganizarea administrativă românească din perioada interbelică s-a numit Sebeșul Săsesc și a făcut parte din comitatul Sibiu. Apoi a fost inclus în județul Alba (interbelic). Între anii 1950 și 1968 Sebeșul a făcut parte din Regiunea Hunedoara.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația municipiului Sebeș se ridică la 26.490 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 27.019 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (79,84%), cu o minoritate de romi (4,67%), iar pentru 14,44% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (74,85%), cu minorități de penticostali (3,32%) și martori ai lui Iehova (1,05%), iar pentru 15,7% nu se cunoaște apartenența confesională.

Date istorice 

După recensământul din 1850, populația municipiului Sebeș din acea perioadă era de 8701 de locuitori în total dintre care majoritatea erau români dar exista și un procent destul de mare de sași deoarece a fost un oraș săsec.

Economie 
În prezent Sebeșul este un oraș cu o economie dinamică, datorită în mare parte investițiilor externe făcute în ultimul deceniu. Prelucrarea lemnului, confecțiile și marochinăria constituie principalele domenii ale industriei.

Obiective turistice și monumente 
Biserica Evanghelică-Luterană, reclădită în stil gotic în sec. XIII-XIV. A fost renovată ulterior în stilul Renașterii.
 Biserica Bob din Sebeș (sec. al XIX-lea), biserică protopopială greco-catolică, folosită din 1948 de comunitatea ortodoxă
 Biserica Învierea Domnului (sec. al XIX-lea), ortodoxă
 Turnul octogonal, situat lângă Mănăstirea Franciscană.
 Monumentul Eroilor Români din Primul Război Mondial. Monumentul este amplasat în cimitirul romano-catolic din orașul Sebeș și a fost ridicat în memoria eroilor români din Primul Război Mondial. Obeliscul, cu înălțimea de 1,6 m, este realizat din calcar cioplit, fiind susținut de o bază simplă, de formă paralelipipedică. Pe placa din marmură aflată pe trunchiul monumentului se află un înscris comemorativ: „În amintirea eroilor căzuți în războiul mondial 1914-1918“. Înscrisul este realizat și în limba germană. 
 Monumentul Eroilor Români din Al Doilea Război Mondial. Monumentul a fost dezvelit în anul 1958, fiind amplasat în parcul din centrul orașului, pentru cinstirea memoriei eroilor români căzuți în Al Doilea Război Mondial. Monumentul este de tipul placă memorială, fixată pe un soclu simplu din beton, înalt de 1 m. Pe placă este un înscris comemorativ: „În amintirea eroilor căzuți în lupta contra fascismului“. 
 Râpa Roșie, rezervație geologică, la cca 3 km de oraș (25 ha).

Personalități 

 Georgius de Hungaria (1422 - 1502), călugăr dominican deportat în Imperiul otoman;
 Johann Ludwig Neugeboren (1806 - 1886), pastor evanghelic, paleontolog;
 Johann Friedrich Geltch (1815 - 1851), pedagog și scriitor
 Friedrich Krasser (1818-1893), medic și scriitor
 Franz Binder (1824–1875), explorator
 Joseph Marlin (1824-1849), jurnalist și scriitor
 Carl Filtsch (1830–1845), pianist și compozitor
 Sergiu Medean (1862-1938), protopop ortodox, delegat la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 
 Ioan Simu (1875-1948), protopop greco-catolic, delegat la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 
 Traian Petrașcu (1881-1923), medic, delegat al Cercului Cisnădie la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia
 Lucian Blaga (1895–1961), scriitor, a urmat cursurile Gimnaziului Evanghelic din Sebeș
 Walter Hatzack (1904-1986), scriitor și librar
 Hans Georg Herzog (1915-2014), handbalist
 Radu Stanca (1920–1962), scriitor și regizor de teatru
 Mircea Breazu (n. 1946), actor
 Ionuț Fulea (n. 1971), interpret de muzică populară ;
 Vlad Irimia (n. 1976), cunoscut ca Tataee, rapper;
 Felicia Donose (n. 1986), cântăreață.

Administrație și politică 
Municipiul Sebeș este administrat de un primar și un consiliu local compus din 19 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Orașe înfrățite 
Orașul Sebeș este înfrățit cu alte patru orașe:
  Komárno (Slovacia)
  Komárom (Ungaria)
  Büdingen (Germania)
  Strășeni (Republica Moldova)
De asemenea, administrația municipiului Sebeș dezvoltă relații de prietenie cu localitatea Zangye din China și a purtat discuții pentru înfrățirea cu orașul Villa Joyosa (Spania).

Imagini

Referințe

Bibliografie 
 Ioan Mărculeț, Ana-Maria Mardale, Modificări în structura națională a locuitorilor orașului Sebeș în secolul XX, Jurnal geografic, Vol. I, București, 1998.
 Ioan Mărculeț, Cătălina Mărculeț, Aspecte privind structura națională a orașelor Mediaș, Bistrița și Sebeș în perioada 1900-1992, REGIONALISM AND INTEGRATION: culture, space, development, Ed. BRUMAR, Timișoara – Tübingen – Angers, 2000.
 Mihaela Sanda Salontai, Mănăstirea dominicană din Sebeș [Das Dominikanerkloster von Sebeș (Mühlbach)], în: Ars Transsilvaniae 6 (1996), pag. 27-32.
 Liviu Stoica, Gheorghe Stoica, Gabriela Popa, Castles & fortresses in Transylvania: Alba County. Castele și cetăți din Transilvania: Județul Alba, Cluj-Napoca, 2009, isbn = 978-973-0-06143-3.

Legături externe 
 Stiri pentru un SEBES mai bun
 Pagina Primăriei
 Evoluția demografică a populației din județul Alba între anii 1850-2002 (autor: Varga E. Arpád) 
 Mühlbach (Sebeș)
 Site dedicat municipiului Sebes 
 Dicționar de localități din Transilvania 
 FOTO VIDEO Sebeșul în urmă cu 100 de ani: un oraș săsesc, prosper și îngrijit, 16 iunie 2013, Dorin Timonea, Adevărul
 Orașul cu 24.000 de locuitori și investiții de peste 1 miliard de euro. De ce a ales Daimler să fabrice componente Mercedes la Sebeș, 28 aprilie 2013, Dorin Timonea, Adevărul

Vezi și 

 Lista monumentelor istorice din județul Alba
 Listă de localități din județul Alba
 Listă de comune din județul Alba
 Castrul roman de la Sebeș

Sebeș
 
Sebeș
Sebeș
Sebeș