system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Poți descrie [Titlu] pVălenii de Munte?
assistant
Vălenii de Munte este un oraș în județul Prahova, Muntenia, România. La recensământul din 2011 avea  locuitori. Se află în Depresiunea Vălenii de Munte, pe Valea Teleajenului, la  de municipiul București, la  nord de municipiul Ploiești și la  sud-est de municipiul Brașov. Se întinde pe o lungime de 5 kilometri. În oraș se poate ajunge folosind DN1A București – Ploiești – Brașov. Este atestat documentar ca „târg al săcuienilor” și vamă în secolul al XV-lea, într-o poruncă a lui Dan al II-lea de la 1431. Vălenii de Munte a fost reședința lui Nicolae Iorga, aici găsindu-se în prezent Casa Memorială care poate fi vizitată. Ziua orașului este la 9 mai.

Factorii materiali prielnici de pe Valea Teleajenului au făcut ca omul să fie atras în zonă încă din cele mai vechi timpuri. Cercetările arheologice sau și lucrările întâmplătoare au scos la iveală urme din vechime începând cu paleoliticul mijlociu și continuând cu etapele succesive, mezoliticul și neoliticul.

Istorie 

Vălenii de Munte a îndeplinit de-a lungul existenței sale funcțiile unui oraș: capitală de județ, vamă, târg, reședința plaiului Teleajen, centru politic al raionului și cetății de cultură Teleajen.

Localitatea este atestată documentar într-o poruncă a lui Dan al II-lea din 1431. "Drumului Teleajenului" (Văleni - Drajna - Cerașu - Slon - Vârful lui Craiu - Tabla Buții - Vama Buzăului - Brașov) este atestat și el din 1433.

La 1 octombrie 1473, este semnalată prezența lui Ștefan cel Mare la „Cetatea Teleajenului” (poate Homorâciu), unde taie capetele pârcălabilor lui Radu cel Frumos, le ia în robie femeile și dă foc cetății.

În 1573, Alexandru al II-lea întărește fiilor popii Neagoe moșie "peste valea Vălenilor". În 1580, Mihnea Turcitul dă o întărire marelui spătar Albina asupra moșiei Albinari (Ariceștii Zeletin), care ajungea până la hotarul Vălenilor. În 1581, tot Mihnea Turcitu întărește altora ocine în hotarul Berevoieștilor (azi cartier în Vălenii de Munte).

În 1608, Radu Șerban întărește marelui vornic Cernica și soției sale Chiajna satele Predeal Sărari, Văleni și Berevoiești, pe care le împarte jumătate cu mănăstirea de la Grădiște. De la 1645 datează prima mărturie documentară asupra județului Sacueni cu reședința la Vălenii de Munte, de unde se va muta la Bucov în 1781.

În 1684, Miron Costin menționează în cronica sa Vălenii de Munte printre orașele Țării Românești. La 1794, târgoveții orașului sunt în proces cu egumenii mănăstirii din localitate, pentru regularizarea situației lor pe moșia acesteia.
Se menționează în 1794 în documente "târgul domnesc Vălenii de Munte", iar în 1797 existența unui dascăl plătit la școala din Văleni. În 1832, Văleniul număra 518 gospodării (cu 2.590 suflete).

La 1848, Nicolae Bălcescu a recrutat din rândul locuitorilor comisarii de propagandă David Almăjanu, I. D. Petrescu și Ion Gherasim Gorjan.

La sfârșitul secolului al XIX-lea, Vălenii de Munte era o comună urbană, formată din cătunele Văleni (Târgul-Văleni), Turburea și Valea Gardului, având în total 3.000 de locuitori. Ea era reședința plaiului Teleajen, având farmacie, spital, stație de telegraf și poștă. Atunci se atestă școala în limba greacă de pe lângă catedrala orașului, care funcționa la 1830, precum și școala normală, condusă în 1839, de David Almășanu, și la care învățau 139 de copii; în plus, existau o școală de băieți și una de fete. În oraș erau 6 biserici, dintre care sunt menționate în Marele Dicționar Geografic al Romîniei biserica Berevoieștilor, cea a Bărcenilor, catedrala orașului (fostă mănăstire închinată la muntele Athos) și biserica Sf. Ioan.

Istoricul Nicolae Iorga s-a stabilit aici în 1907, și a deschis, în iulie 1908, Universitatea Populară de Vară.

În 1925, orașul avea 3.723 de locuitori, fiind în continuare reședința plășii Teleajen. În 1950, localitatea a devenit reședința raionului Teleajen, unul din raioanele regiunii Prahova și apoi, după 1952, al regiunii Ploiești. În 1968, a pierdut funcțiile de centru administrativ secundar, după reforma administrativă, devenind unul din orașele județului Prahova, reînființat.

Termeni derivați 
 sg. vălenar, vălenard; pl. vălenari, vălenarzi - persoană care s-a născut sau locuiește în oraș.
 vălenean - privitor la oraș

Geografie

Limite 

În partea de nord, orașul se învecinează cu comunele Teișani și Drajna, în timp ce în partea de sud are ca vecină comuna Gura Vitioarei. Comuna Predeal-Sărari se învecinează cu orașul în partea de est. În vest, orașul se învecinează tot cu comuna Gura Vitioarei, satul Bughea de Jos.

Clima 

Caracterizat printr-un climat subalpin de cruțare, cu o medie anuală a temperaturii de circa 18 °C, orașul Vălenii de Munte poate fi considerat o adevărată stațiune climaterică.
În lunile de iarnă media este cuprinsă între -1,7 °C și -0,3 °C. În decembrie 1965 temperaturile erau de -1,9 °C și -2,2 °C. Minima absolută a fost atinsă în februarie 1972 (-30 °C). Adâncimea maximă de îngheț la sol este de 60 – 70 cm. Precipitațiile sunt de aproximativ 700 mm anual. Au existat fenomene climatice singulare, precum ploaia torențială cu grindină, de 3 cm diametru (iunie 1965) și ciclonul din 11 iunie 1974, orele 17:30, cu o intensitate de 20 m/s, cu efecte distrugătoare pentru oraș.

Rețeaua hidrografică 

Principala apă curgătoare de pe teritoriul orașului este Râul Teleajen, Vălenii de Munte constituind principala așezare de pe cursul mediu și superior al acestui râu. La Vălenii de Munte, în Teleajen se varsă afluentul Văleanca.

Solurile 
Cele mai răspândite soluri din zona orașului sunt aluviuniile și solurile aluviale în cadrul luncii Teleajenului, solurile urgiloiluviale și argiloviluviale brune podzolite, ca și cele brune și negre argiloase humifere în Dealurile Bughei. În Dealurile Priporului sunt mai frecvente solurile brune și argiloiluviale brune podzolite, rogosolurile, iar pe versanți soluile erodate.

Căi de comunicație 
Orașul se află pe șoseaua națională DN1A, care leagă Ploieștiul de Brașov pe valea Teleajenului. Acest drum se intersectează la Vălenii de Munte cu șoseaua județeană DJ219, care duce spre Teișani la nord-vest și spre Predeal-Sărari și Ariceștii-Zeletin spre est. Tot aici, se ramifică din același drum național și șoseaua județeană DJ102B care duce spre est către Drajna, Posești și mai departe în județul Buzău spre Cătinași Cislău. Prin oraș trece și calea ferată Ploiești-Măneciu, care este deservită de gara Vălenii de Munte și P. Mac. Văleni Nord.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația orașului Vălenii de Munte se ridică la 12.044 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 11.707 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (90,2%), iar pentru 9,27% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (85,95%), cu o minoritate de penticostali (1,57%), iar pentru 10,03% nu se cunoaște apartenența confesională.

Economie

Prahova Industrial Parc 
Funcționează în cadrul Parcului Industrial peste 20 de firme cu capital străin și autohton, cu domenii de activitate variate: construcții metalice civile și industriale, prelucrări mecanice prin așchiere,
prelucrare lemn, confecții textile, aparatură medicală, prelucrare geam etc. S-au creat peste 700 locuri de muncă și s-a închiriat peste 95% din suprafața construită disponibilă.

Tymbark Maspex 
La Vălenii de Munte, concernul polonez Tymbark a cumpărat în iunie 2001 activele fostei fabrici de conserve, "Conserve SA", unde s-a aplicat o amplă acțiune de reamenajare și modernizare, transformând-o într-o unitate de îmbuteliere a băuturilor necarbonatate. Numărul angajaților era la început de 395 de persoane, cu o medie de vârstă în jur de 30 de ani. Investiția inițială la Văleni a fost de aproximativ 12.000.000 de euro, iar până în 2009 totalul investițiilor s-a ridicat la , numărul angajaților depășind 400, aproape în întregime persoane din zonă.

Administrație și politică 
Orașul Vălenii de Munte este administrat de un primar și un consiliu local compus din 17 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Cartiere 

Vălenii de Munte este împărțit în 17 cartiere. Ele sunt dispuse circular, în jurul centrului orașului.

Catrierele orașului sunt: Centru, Bălcescu, Piața, Trăistari, Eminescu, Berceni, Avram Iancu, Enescu, Berevoiești, Cismari, Ghidulești, Stadion, Ștefan cel Mare, Cuza Vodă, Tabaci, Rizănești și Valea Gardului.

Alte instituții administrative 
 Oficiul de Poștă
 Brigada de Pompieri
 Poliția Vălenii de Munte
 Poliția Comunitară
 Administratia Finanțelor Publice etc.

Mass-media 

 Ziare:
 Vălenii. Ziarul a fost fondat de Stelian Manolescu, fostul primar al orașului. Se află sub patronajul societății cu răspundere limitată Valte, care împreună cu Fundația Armonia îl tipărește. Ziarul apare lunar. Redactorul-șef este Gheorghe Burdujan.
 La Vălenii de Munte apar și majoritatea edițiilor cotidienelor naționale, precum Ziua, Adevărul, România Liberă, Evenimentul Zilei, Ziarul Financiar, Pro Sport sau Gazeta Sporturilor.
 Televiziuni:
 Info Control. Televiziune ce aparține firmei Control S.A. Ploiești (preluată de către UPC), Info Control este un post de informare a cetățenilor din oraș, dar și pentru cei din împrejurimi. Acest canal funcționa mai demult, dar în urmă cu câtva timp a fost pus la punct. Pe fundalul prezentării informațiilor se poate asculta live Radio 21.
 Posturi de radio: În oraș nu există deocamdată un post de radio propriu. Cele mai populare posturi de radio naționale ascultate de vălenari sunt Kiss FM, Radio 21, Radio Zu, Radio Prahova, Magic FM și Mix FM.

Imnul orașului 

Imnul orașului a fost compus de Carmen Aldea Vlad și interpretat de Fuego.

 De două ori:
 Privirea lui Iorga veghează din timp
 Aici la Vălenii de Munte
 Și cheia istoriei cere răstimp
 Celor mulți care știu să asculte.

 Refren (bis):
 Loc de legenda ca-o lume de vis
 Cu oamenii dintr-o bucată
 Vălenii de Munte au cerul deschis
 Străbunii veghează în vatră.

 De două ori:
 Privirea lui Iorga e vie oricând
 Aici la Vălenii de Munte
 Și pietre și râuri transmit într-un gând
 Vălenilor locul de frunte.

 Refren (bis)
 De două ori:
 Cinstind festivalul cu țuica dintâi
 Se adună românii pe seară
 Miroase-a prune din fiert și gutui
 Vălenii-s bucată din țară

 Refren (ter)

Descrierile și semnificațiile stemei

Descrierea stemei 
Stema orașului Vălenii de Munte, potrivit anexei nr. 1 din Hotărârea de Guvern 818/2004, publicată în Monitorul Oficial al României numărul 513 din 8 iunie 2004, se compune dintr-un scut, tăiat în două de un brâu undat de argint, încărcat cu trei pruni naturali. În câmp de azur, în stânga sus se află o carte deschisă, de aur, iar în dreapta jos se află o biserică de argint, pe o terasă verde.

Semnificațiile elementelor însumate 
Brâul undat reprezintă râul Teleajen, ce străbate localitatea.

Prunii reprezintă una dintre bogățiile naturale cele mai cunoscute ale zonei.

Cartea de aur este simbolul activității desfășurate în perioada interbelică de către savantul de renume mondial Nicolae Iorga, cel care a înființat aici Universitatea Populară de Vară (1908), ce funcționează și în prezent. Silueta bisericii este legată de tradiția religioasă ce a însoțit în decursul timpului Mânăstirea Adormirii Maicii Domnului, aflată în centrul orașului. Coroana murală, de argint, cu trei turnuri crenelate, semnifică faptul că localitatea are rangul de oraș.

Evenimente de interes național 

 9 mai: Ziua orașului. Manifestare complexă: alocuțiuni, depuneri de flori, versuri și cântece patriotice, muzică de fanfara, spectacole, întreceri sportive, simpozioane, expoziții, dans etc.
 13 - 18 august: cursurile de vară ale Universitătii Populare "Nicolae Iorga". Manifestare complexă, cu participare națională și internațională: prelegeri, dezbateri, simpozioane, expoziții de carte, cusături, țesături, picturi, sculpturi, fotografii artistice, meștesuguri tradiționale, spectacole, excursii culturale, lansări de carte, etc.
 15 august: Stămăria Mare. Festival folcloric județean, cu participare națională și internațională.
 27 - 29 octombrie: Serbările Toamnei la Vălenii de Munte. Manifestare cultural-artistică complexă, cu participare națională, inclusiv din Republica Moldova: târgul de toamnă al producătorilor de pe Valea Teleajenului, expoziții, spectacole folclorice, concursuri, muzică de fanfară, seri de dans etc.

Personalități marcante ale orașului 
 Nicolae Iorga, istoric (n. 1871 - d. 1940)
 Mădălina Manole, cântăreață (n. 1967 - d. 2010)
 Ecaterina Iorga, soția lui N. Iorga (n. 1878 - d. 1941)
 Nicolae Tonitza, pictor (n. 1886 - d. 1940)
 Toma Gh. Tomescu (n. 1881, Tecuci - d. 1949)
 Miron Radu Paraschivescu, poet și publicist (n. 1911, Zimnicea - d. 1971)
 Dumitru (Tache) Brumărescu, inventator și aviator (n. 1872 - d. 1937)
 Călin N. Turcu, ufolog (n. 1942, Ploiești - d. 2006)
 Gheorghe Pănculescu, inginer (n. 1844 - d. 1924)
 Gheorghe Ionescu-Sisești, agronom (n. 1885 - d. 1967)
 Iulian Văcărel, economist, membru titular al Academiei Române (n. 1928)
 Harry Tavitian, interpret de jazz, cetățean de onoare (n. 1952)
 Radu Mihăileanu, regizor de film (n. 1958)
 Valentin Ciucă, critic de artă, scriitor (n. 1943)
 Christian Sabbagh, jurnalist (n. 1972)
 Alexandrina Istratescu - Tzurea (n. 1901 Vălenii de Munte - d. 1979 Vălenii de Munte), filolog,folclorist, lector univ dr la Facultatea de litere catedra de filologie romanica apoi la Politehnica. 
Constantin  Parvu ,doctor in biologie ,nominalizat in 1997 (Anglia) intre primii 500 de oameni de stiinta din lume,laureat al Academiei Romane si al Academiei Oamenilor de Stiinta ( https://studii.crifst.ro/doc/2012/2012_2_03.pdf

Cetățeni de onoare 
Primăria Vălenii de Munte a acordat și acordă, în fiecare an la 9 mai (ziua orașului), titlul de cetățean de onoare, uneori post-mortem, vălenarilor care s-au distins în mod deosebit în diverse domenii, ori persoanelor care și-au adus contribuția la dezvoltarea orașului și promovarea sa.

Muzee, monumente, lăcașe de cult și biblioteci 

 Muzee:

 Casa memorială N. Iorga
 Muzeul de Etnografie al Văii Teleajenului 
 Muzeul de Științe Naturale "Cultura Prunului"
Muzeul Natura Văii Teleajenului 
 Muzeul de artă religioasă și Școala de misionare naționale și morale "Regina Maria" 
 Muzeul prunului 

 Monumente:
 Bustul N. Iorga din curtea muzeului, creația lui Oscar Han
 Bustul N. Iorga din fața Bisericii Mănăstirea, creația sculptorului Emil Russi
 Bustul N. Iorga din fața Colegiului Național N. Iorga, sculptat de Maria Grigorescu Vasilovici
 Bustul N. Tonitza din fața Centrului de Cultură Europeană
 Monumentul eroilor din fața Complexului muzeal
În apropiere poate fi vizitat castrul roman de la Drajna de Sus.

 Lăcașe de cult:

 Biserica "Mănăstirea", monument de arhitectură, cu hramul "Adormirea Maicii Domnului" este ctitoria lui Hagi Răzvan Clucerul și a soției sale Ilinca Hagița și Clucereasa din Ceptura, la 1680 pe vremea domniei lui Șerban Cantacuzino.
 Biserica "Nica Filip". Are hramul "Intrarea în Biserică a Maicii Domnului" și a fost târnosită în 1808. Ctitorii au fost Nica Filip și Soare Pițoi.
 Biserica Berceni. La cutremurul din 1940 a fost puternic avariată și n-a mai fost reparată din lipsa banilor sau pentru că era prea aproape de Mănăstire. Era deservită de Ion Hârlăceanu, preot refugiat.
Biserica Berevoiești. A fost și este o filială a Bisericii "Nica Filip". Hramul este Sfântul Spiridon. Ca vechime este a doua după Mănăstire, la 1726, menționată pe crucea spartă de lângă ea. Cu ceva timp in urmă aici s-au reluat slujbele la fiecare sărbătoare și au început lucrările de renovare a bisericii.
 Biserica Sfântul Ioan. În fața bisericii a stat mărturie peste timp de 400 de ani un plop (Populus nigra), dezafectat înainte de 1989. Un incendiu devastator din anul 1999 a mistuit întreg edificiul. În prezent se execută lucrări pentru o reconstrucție integrală.
Biserica Sf. Nicolae Tabaci. Hramul bisericii este Sfântul Nicolae. Era biserică de cartier a tăbăcarilor care s-au stabilit aici mai aproape de apă pentru prelucrarea pieilor.
Protoieria Vălenii de Munte - Arhiepiscopia Bucureștilor

 Biblioteci:
 Biblioteca Orășenească "Miron Radu Paraschivescu". Se află în Centrul Cultural "N. Iorga".

Învățământ 

Licee/colegii:
 Colegiul Național "Nicolae Iorga" deține două profile pentru învățământul liceal: real și uman.
 Liceul Tehnologic/ Grupul Școlar Agromontan "Romeo Constantinescu"

Alte școli:
 Scoala Gimnaziala "Ing.Gheorghe Pănculescu". La insistențele profesorului Eugen Stănescu, fosta Școală Generală numărul 3 poartă de la începutul anului școlar 2005 numele inginerului Pănculescu.
 Școala Miulești
 Clubul Copiilor
 Școala Specială
Complexul de Servicii Comunitare "Sfânta Maria"
Centrul de Plasament

Grădinițe:
În Vălenii de Munte funcționează pentru preșcolari cinci grădinițe cu program normal, dintre care una cu creșă. Există și o grădiniță particulară, cu program prelungit.

Sănătate 
Orașul beneficiază de un spital cu aparatură modernă. De asemenea, există și o policlinică.

Orașe înfrățite 
 Cimișlia, 
 Eaubonne, 
 Saranda,

Hoteluri, pensiuni și restaurante 
Orașul Vălenii de Munte dispune de hoteluri și pensiuni de diferite categorii, care însumează un număr de peste 500 de locuri de cazare. Dintre cele mai importante, amintim Hotel Afrodita (4 stele), Hotel Capitol (3 stele), Hotel Ciucaș (3 stele) și Pensiunea Vera și Livia.

Pentru ieșiri în oraș, în Văleni se găsesc o gamă variată de restaurante, bistro-uri, pizzerii sau pub-uri. Amintim de "Caffe Italia", "Cartier Lounge", "Park Caffe", "Cafe Bulevard", "Evergreen", "Art Pub", "Pizzeria Number 1”, "Pizza Mania", "Bistro Mania", "Pizzeria BBC", Restaurant "Ciucaș” și diverse cofetării.

De asemenea, se poate opta pentru turismul rural.

Citate despre Vălenii de Munte

Vezi și 
 Lista primarilor din Vălenii de Munte
 Depresiunea Vălenii de Munte
 Biserica Sfântul Ioan (Vălenii de Munte)

Note

Bibliografie 
 Ion Bocioacă, Vălenii de Munte, Editura ASA, București, 2004
 Ion Bocioacă și Paul Popescu, Vălenii de Munte, Editura Sport-Turism, București, 1988
 http://www.valeniidemunte.com.ro

Legături externe 

 Prezentare a Văii Teleajenului 
 Imnul Vălenilor de Munte
 valeniidemunte.TV
 Documentar TVR din 1968: „Cu trăsura, la Văleni” 
 Casa memorială „Nicolae Iorga”
 Muzeul de Artă Religioasă „Nicolae Iorga”, aflat în Școala de Misionare Naționale și Morale
 Parohia „Sfântul Ioan” din Vălenii de Munte
 De la Vălenii de Munte în sus și în jos, 30 iulie 2009, Veronica Bectas, Jurnalul Național
 Stațiunea turistică Vălenii de Munte, 4 august 2009, Veronica Bectas, Jurnalul Național

Video
 Iorga la Valeni

Vălenii de Munte
Vălenii de Munte
Vălenii de Munte