system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Poți să-mi dai detalii despre Delfin?
assistant
Delfinii sunt mamifere cetacee marine înrudite cu balenele și marsuinii (Phocoena phocoena). Există în jur de 41 de specii existente de delfini în 17 genuri diferite. Delfinii variază ca dimensiune de la 1,7 m lungime și 50 kg (delfinii Maui), ajungând până la 9,5 m și 10 tone orca sau balena ucigașă. Unele specii prezintă dimorfism sexual, unde masculii sunt mai mari decât femelele.

Delfinii sunt răspândiți în întreaga lume, în special în apele puțin adânci din zonele de coastă. Sunt animale carnivore, hrănindu-se cu pește și calmari. Delfinii cuprind familiile existente Delphinidae (delfinii oceanici), Platanistidae (delfinul râului indian), Iniidae(delfinul râului Amazon) și Pontoporiidae și cea probabil dispărută Lipotidae (delfinul chinezesc sau baiji). Delfinii pe lângă alte cetacee, fac parte din încrengătura Chordata. Cele mai apropiate rude ale cetaceelor sunt hipopotamii care s-au abătut cu 40 de milioane de ani în urmă.

Originea numelui 

Denumirea provine din greaca veche δελφίς (delphís - delfin), cuvânt înrudit cu δελφύς - delphys (buric). Prin urmare, numele acestui animal poate fi interpretat ca „pește cu buric”.

Descriere

Anatomie 

Delfinii au corpul fusiform, hidrodinamic, adaptat înotului rapid. Înotătoarea puternică îi ajută la propulsie în timp ce aripioarele pectorale și sistemul muscular al cozii asigură controlul direcției. Aripioara dorsală, în cazul speciilor care au o asemenea aripioară, contribuie la menținerea stabilității în timpul înotului.

Deși nu sunt la fel de flexibili ca focile, unii delfini pot să înoate cu o viteză de 55,5 Km/h. Delfinii își folosesc dinții conici pentru a captura prada rapidă. Ei au un auz foarte bine dezvoltat, adaptat atât pentru aer cât și în apă și este atât de bine dezvoltat încât unii dintre ei pot supraviețui chiar dacă sunt orbi. Unele specii sunt foarte bine adaptate pentru scufundări la adâncimi foarte mari. Aceștia au un strat de grăsime sub piele pentru a le ține cald în apa rece. Majoritatea speciilor preferă apele mai calde a zonelor tropicale, dar câteva, ca delfinul balenă preferă climatele reci.

Deși variază în funcție de specie, culorile delfinilor se încadrează într-un tipar de bază compus din tonuri de gri, de obicei cu partea dorsală de culoare mai închisă.

Creierul delfinilor este mare și foarte complex; și este diferit după structură de cele ale majorității mamiferelor terestre.

Delfinii se pot recupera rapid de la rănile suferite (cum ar fi mușcături de rechin) și doar în foarte rare cazuri pot căpăta o infecție.

Fiziologie 
Perioada de gestație la delfini variază de la o specie la alta; la specia Sotalia fluviatilis ea durează 11–12 luni, iar la orcă este de circa 17 luni. De obicei, femela naște un singur pui de 50—60 cm. Delfinii cresc încet și ajung la o durată de viață de 20—30 de ani.

Somnul 
În general delfinii dorm doar cu o emisferă a creierului odată, apoi cu cealaltă, astfel menținându-și cunoștința necesară pentru a respira și a veghea de posibili prădători sau alte primejdii.
În captivitate, s-a observat că delfinii pot intra în somn total, stare în care ambii ochi le sunt închiși și individul nu reacționează la stimuli externi. În acest caz respirația este automată și un reflex de bătaie din coadă menține individul cu orificiul nazal deasupra apei dacă este necesar. Delfinii anesteziați inițial prezintă reflexul de a da din coadă.

Taxonomie 

Subordinul Odontoceti - „balene cu dinți”

 Familia Delphinidae, delfini oceanici

 Genul Delphinus:
 Delphinus capensis 
 Delphinus delphis

 Genul Tursiops:
 Tursiops truncatus 
 Tursiops aduncus

 Genul Lagenorhyncus: 
 Lagenorhynchus acutus 
 Lagenorhynchus obscurus 
 Lagenorhynchus cruciger 
 Lagenorhynchus obliquidens  
 Lagenorhynchus australis 
 Lagenorhynchus albirostris

 Genul Lissodelphis: 
 Lissodelphis borealis 
 Lissiodelphis peronii

 Genu Sotalia: 
 Sotalia fluviatilis

 Genul Sousa: 
 Sousa chinensis 
 Sousa chinensis chinensis 
 Sousa teuszii

 Genul Grampus: 
 Grampus griseus 

 Genul Stenella: 
 Stenella frontalis 
 Stenella clymene 
 Stenella attenuata 
 Stenella longirostris 
 Stenella coeruleoalba

 Genul Steno: 
 Steno bredanensis

 Genul Orcinus: 
 Orcinus orca 

 Genul Cephalorynchus: 
 Cephalorhynchus eutropia 
 Cephalorhynchus commersonii 
 Cephalorhynchus heavisidii 
 Cephalorhynchus hectori

 Genul Lagenodelphis: 
 Lagenodelphis hosei

 Genul Orcaella: 
 Orcaella heinsohni 
 Orcaella brevirostris

 Genul Peponocephala: 
 Peponocephala electra

 Genul Feresa: 
 Feresa attenuata

 Genul Inia: 
 Boto (delfinul amazonian), Inia geoffrensis 

 Genul Pseudorca: 
 Pseudorca crassidens

 Genul Globicephala: 
 Globicephala melas 
 Globicephala macrorhynchus

 Familia Platanistoidea - delfini de fluviu

 Genul Lipotes: 
 Lipotes vexillifer (specie probabil dispărută)

 Genul Platanista: 
 Platanista gangetica 
 Platanista minor

 Genul Pontoporia 
 Pontoporia blainvillei

Șase specii din familia Delphinidae sunt numite „balene”, deși, strict vorbind, sunt delfini. Acestea sunt:

 Peponocephala electra 
 Orcinus orca 
 Feresa attenuata 
 Pseudorca crassidens 
 Globicephala melas 
 Globicephala macrorhynchus

Evoluție 

Delfinii, împreună cu balenele și marsuinii, sunt descendenții unor mamifere terestre, cel mai probabil din Ordinul Artiodactyl. Strămoșii delfinilor moderni s-au adaptat la viață acvatică, cu aproximație, acum 50 de milioane de ani, în Eocen.

Scheletele delfinilor actuali prezintă în zona pelviană oase de dimesiuni mici, despre care se crede că sunt vestigii ale membrelor inferioare. În octombrie 2006 a fost capturat în apele Japoniei un delfin neobișnuit - acesta prezenta mici aripioare de o parte și de cealaltă a zonei genitale, ceea ce i-a determinat pe cercetători să considere că acestea reprezintă o dezvoltare mai proeminentă a oaselor vestigiale ale membrelor inferioare.

Specii de delfin din fauna României 

Singurele trei specii de delfin care pătrund în Marea Neagră sunt Phocoena phocoena (marsuinul, focena sau porcul de mare), Tursiops truncatus (afalinul sau delfinul mare sau delfinul cu bot gros) și Delphinus delphis (delfinul comun). În zona litoralului românesc, cel mai frecvent au fost întâlniți în zona Gura Portiței, pe adâncimi cuprinse între 35-45 m și în zona Lacului Techirghiol pe adâncimi cuprinse între 30-40 m. Primăvara se apropie foarte mult de țărm, intrând uneori după hrană în incinta portului Midia.

Până la ora actuală, au fost monitorizate în apele românești aproximativ 2300 de exemplare de delfini din toate cele trei specii existente în Marea Neagră. Astfel, au fost observate în decursul expedițiilor știintifice 500-700 exemplare de afalin (Turpsiops truncatus ponticus), 700-1000 exemplare de marsuin (Phocoena phocoena relicta) și 400-600 exemplare delfin comun (Delphinus delphis ponticus).

Anual, în jur de o sută de delfini eșuează pe litoralul românesc, majoritatea acestora deoarece sunt prinși în năvoadele braconierilor.

Delphinus delphis 

Delphinus delphis are spatele sur-negricios cu reflexe verzui, laturi cenușii, abdomen albicios. Botul este potrivit de alungit, mandibula depășește maxila, iar fruntea este puțin turtită în partea anterioară. Se hrănește cu crustacei și cefalopode. Urmărește bancuri de pești de tipul : sardine, hamsii și pești zburători. Are o lungime cuprinsă între 1,5-1,8 m și o greutate de până la 55 kg (în cazuri excepționale poate ajunge la 100 kg). Durata maximă de viață a indivizilor acestei specii este de 22 de ani (masculi) și 20 de ani (femele). Trăiește de-a lungul coastei, la adâncime mică.

Tursiops truncatus 

Delfinul cu bot gros (Tursiops truncatus) are botul evident turtit, iar fălcile de aproximativ aceeași lungime. Spatele și laturile corpului sunt negre, abdomenul având și o zonă mai deschisă, cenușiu alburie sau albă. Deasupra ochilor are o pată rotundă, cenușie. Are o lungime cuprinsă între 1,9 m și 2,5 m. Greutatea exemplarelor mature nu depășește 150–200 kg (în cazuri excepționale, delfinul cântărește 400 kg). Are o viteză de deplasare de 28–33 km/oră și poate coborî la adâncimi de până la 90–100 m. Pot rămâne în imersiune 15 minute, timp în care își reduc până la jumătate viteza ritmului cardiac. Se orientează prin ecolocație.

Referințe

Bibliografie 
 Carwardine, M., Whales, Dolphins and Porpoises, Dorling Kindersley, 2000. ISBN 978-0-7513-2781-6.
 Williams, Heathcote, Whale Nation, New York, Harmony Books, 1988. ISBN 978-0-517-56932-0.

Legături externe 

 De Rohan, Anuschka. "Why dolphins are deep thinkers", The Guardian, 3 iulie 2003.
 The Dolphin Institute
 The Oceania Project, Caring for Whales and Dolphins
 Tursiops.org: Current Cetacean-related news 
 Understanding Dolphins
 Delfinii din Marea Neagră 
 Evaluarea Biodiversității Dobrogei
 Protejarea delfinilor 
 Acordul pentru Conservarea Cetaceelor din Marea Neagră ... 

Multimedia
 Imagini rare: a fost surprins momentul în care naște o femelă delfin (VIDEO), 25 septembrie 2012, Descoperă
 Un mega-grup de 100.000 de delfini a fost surprins în Pacific (VIDEO), 19 februarie 2013, Descoperă - 

Delphinidae
Mamifere marine
Mamifere din Marea Neagră