system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Dă-mi câteva informații de bază despre Ion Agârbiceanu.
assistant
Ion Agârbiceanu () a fost un scriitor, ziarist și prozator român, adept al sămănătorismului, parlamentar, academician, canonic și protopop unit al Clujului. A fost tatăl fizicianului Ion I. Agârbiceanu.

Biografie 

A urmat studiile medii la Gimnaziul din Blaj (1892-1900), iar pe cele superioare la Facultatea de Teologie din Budapesta (1900-1904). Din 1901-1902 a început să colaboreze cu poezii la „Tribuna” din Sibiu, „Gazeta Transilvaniei” (Brașov), „Familia” (Oradea), „Drapelul” (Lugoj), „Cultura creștină (Blaj). În anul 1903 a început colaborarea la revista „Sămănătorul” cu Legendă în versuri. 
Între anii 1904-1905 a fost sub-prefect la internatul de băieți din Blaj.
 
În septembrie 1905 s-a înscris la Facultatea de Litere a Universității din Budapesta, secția de limbi clasice, română și istorie; audiază frecvent și activează la toate cursurile organizate de Societatea „Petru Maior”. Spre sfârșitul anului, revista Luceafărul îi tipărește primul său volum de schițe și povestiri intitulat De la țară. 

În anul 1906, aflând despre vacantarea unei parohii de lângă Abrud, i-a scris prepozitului Ioan Micu Moldovan despre intenția sa de a „aplica”. După numirea sa ca preot paroh în Bucium-Șasa a renunțat la studiile de limbi clasice la Budapesta. A renovat casa parohială din Șasa, s-a mutat cu familia sa acolo, unde i s-a născut primul fiu, Ion I. Agârbiceanu. A rămas lângă Abrud din 1906 până în 1910, când a primit o parohie în Orlat, județul Sibiu (1910-1916). În timpul Primului Război Mondial a ajuns în Moldova, de unde a fost evacuat în Rusia, fiind pentru un timp preot militar în corpul voluntarilor ardeleni (1917-1918).
  
 După 1918 a fost director al ziarului „Patria” din Cluj (1919-1927), apoi al ziarului „Tribuna” din Cluj (1938-1940). 
 A deținut mai multe funcții politice în Parlamentul României întregite (prima dată în 1919, apoi în 1922-1926), mai târziu a fost senator și vicepreședinte al Senatului. 
 A fost membru în Comitetul Executiv al Partidului Național Român din Transilvania (1919). 
 A fost preot și protopop în Cluj (din 1930), canonic al Episcopiei Greco-Catolice de Cluj-Gherla (din 1931). 
 Pentru activitatea sa literară, ales membru corespondent (1912), apoi activ (1925) al Astrei, secretar general al secțiilor literare-științifice ale Astrei (1925 - 1940), cu un rol însemnat în Adunările generale anuale ale acesteia, fiind un timp redactor al revistei „Transilvania”. 
 A fost ales membru corespondent al Academiei Române în 1919, apoi membru titular al aceleiași Academii în 1955 la Secția de științe istorice, știința limbii, literatură și artă. 
 A fost membru în Comitetul de conducere al Societății Scriitorilor, până la moarte a fost și  președinte al Sindicatului presei române din Ardeal și Banat (începând cu 1921). 
 A primit premiul național pentru proză în 1927, Ordinul Muncii, pentru merite deosebite „în domeniul creației literare”, în 1954, Ordinul Steaua Republicii clasa I în 1962, a fost sărbătorit oficial cu ocazia a 80 ani de viață.
 La 28 mai 1963 se stinge din viață la Clinica Medicală din Cluj, în urma unui infarct miocardic. Necrologul semnat de Academie și de Uniunea Scriitorilor evidențiază bogata și îndelungata sa activitate - peste șase decenii - pe tărâm literar. La mitingul de doliu, ținut la Cluj, la 31 mai, îi omagiază personalitatea Iorgu Iordan, Zaharia Stancu, Mihai Beniuc, Mircea Zaciu.

A fost înmormântat în cimitirul Hajongard din Cluj. Mormântul său a fost declarat monument istoric în anul 2012.

Galerie

Opera literară

Volume publicate

 De la țară, Budapesta,1905
 În clasa cultă, Vălenii de Munte, 1909
 Două iubiri , Vălenii de Munte, 1909
 În întuneric, București 1910
 Arhanghelii. Roman din viața românilor ardeleni, Sibiu, 1914 (apărut în foileton în 1913 în revista „Luceafărul”)
 Luncușoara în Păresemi, București, 1920
 Popa Man. Povestire după o legendă, București, 1920
 Ceasuri de seară, București, 1921
 Trăsurica verde, București, 1921
 Chipuri de ceară, București, 1921
 Spaima, Craiova,  1922
 Dezamăgire, București, 1924
 Legea trupului. Povestea unei vieți, București, 1926
 Legea minții. Povestea altei vieți, București, 1927
 Stana, Cluj, 1929
 Biruința, București, 1930
 Dolor. Zbuciumul lui Ilarie Bogdan, Craiova, 1930
 Răbojul lui Sfântu Petru, București, 1934
 Sectarii, București, 1938
 Licean...odinioară, București, 1939
 Amintirile, București, 1940
 Jandarmul. O mare dramă în Maramureș, București, 1941
 Domnișoara Ana, București, 1942
 În pragul vieții, București, 1942
 Vremuri și oameni. Lumea nouă, București, 1943
 Vâltoarea, Sibiu, 1944
 Din copilărie. Chipuri și povestiri,  București, 1956
 Din munți și din câmpii, București, 1957
 File din cartea naturii, București, 1959
 Faraonii, București, 1961
 Strigoiul, București, 1968 (postum)
 Din pragul marei treceri, Cluj, 1978 (postum)
 Fața de lumină a creștinismului, Cluj-Napoca, Eikon, 2006.
 Intâiul Drum
 Nepoata lui moș Mitruț
 Opere, studiu introductiv de Mircea Zaciu, vol. I-XVIII, București, 1962-2002

Note

Bibliografie
 Mircea Zaciu, Ion Agârbiceanu, București, Editura Minerva, 1972
 Mircea Zaciu, Ceasuri de seară cu Ion Agârbiceanu (mărturii, comentarii, arhivă), Cluj, Editura Dacia, 1982
 Dimitrie Vatamaniuc, Ion Agârbiceanu. Biobliografie, București, Editura Enciclopedică, 1974
 Dicționarul scriitorilor români, coordonatori Mircea Zaciu, Marian Papahagi, Aurel Sasu, A-C, București, Editura Fundației Culturale Române, 1995
 Dicționarul general al literaturii române, coordonator general Eugen Simion, A-B, București, Editura Univers Enciclopedic, 2004
 Ion Agârbiceanu. Viața și opera (i)
 Ion Agârbiceanu. Viața și opera (ii)
 Gheorghe Perian, Scriitori care au fost, Cluj-Napoca, Editura Dacia XXI, 2011

Vezi și 
 Lista membrilor Academiei Române

Legături externe 
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – A

Nașteri în 1882
Nașteri pe 12 septembrie
Decese în 1963
Decese pe 28 mai
Membri titulari ai Academiei Române
Decorați cu Ordinul Muncii
Decorați cu Ordinul Steaua RSR
Editori de ziare români
Frontul Renașterii Naționale
Învățători și profesori români
Jurnaliști români
Ortodocși români
Preoți greco-catolici români
Protopopi români
Prozatori români
Români greco-catolici
Semănătorism
Scriitori români de literatură pentru copii
Scriitori români din secolul al XX-lea
Teologi români
Voluntari români în Primul Război Mondial
Oameni din județul Alba