system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți spune pe larg despre Henri Mathias Berthelot?
assistant
Henri Mathias Berthelot (n. 7 decembrie 1861, Feurs, Franța - d. 28 ianuarie 1931) a fost un general al armatei franceze. În Primul Război Mondial a fost șef de stat major al comandantului suprem al trupelor franceze pe Frontul de Vest, mareșalul Joseph Joffre. 

În a doua parte a războiului, începând cu luna octombrie 1916 a fost detașat în România, ca șef al Misiunii Militare Franceze. Pe toată durata misiunii în România generalul Berthelot a asigurat și rolul de consilier militar al regelui Ferdinand, comandantul de căpetenie al Armatei României.

În semn de recunoștință pentru meritele sale deosebite, generalul H. M. Berthelot a fost decorat cu cele mai înalte distincții ale statului român, a fost declarat cetățean de onoare al României și a fost ales membru de onoare al Academiei Române.

După război a îndeplinit diferite funcții de guvernator militar al unor departamente din Franța. A murit la 29 ianuarie 1931 de artrită.

Biografie 
Henri Mathias Berthelot s-a născut la 7 decembrie 1861 la Feurs, în Franța.

După ce a absolvit Academia Militară Saint-Cyr, în 1883, Berthelot a fost repartizat, pe rând, în Algeria, la Tonkin și la Annam. Începând cu anul 1907 și-a început activitatea pe lângă Statul Major General, inclusiv în perioada premergătoare izbucnirii Primului Război Mondial. În această perioadă, a participat, în subordinea generalului Joffre, la întocmirea planului de război, cunoscut sub denumirea de Planul XVII.

La izbucnirea războiului, în august 1914, Berthelot a fost numit șef de stat major al generalului Joseph Joffre, aceștia colaborând strâns în cadrul Primei bătălii de pe Marna. În luna noiembrie a aceluiași an, a primit comanda rezervelor la Soissons, după care a devenit comandant al Diviziei 53, iar în anul următor al Corpului XXXIII Armată .

La 3/16 octombrie 1916 a sosit în România Misiunea Militară Franceză, condusă de generalul Henri Mathias Berthelot. În perioada ianuarie - iunie 1917, acesta colaborează la refacerea și reorganizarea armatei române, pe teritoriul rămas liber al Moldovei. Personalul misiunii a fost detașat pe lângă comnadamentele române, până la nivel de comandament de divizie, inclusiv. Două secțiuni cu roluri distincte au fost Misiunea Aeronautică și Misiunea Serviciului Sanitar.

În teritoriul liber al Moldovei, din ianuarie până în mai 1917, a avut loc refacerea și reorganizarea armatei române, simultan cu înzestrarea unităților cu echipamente militare moderne, comparabile cu cele aflate în dotarea inamicului. Cu ajutorul misiunii militare franceze și a echipamentului de luptă sosit din Franța și Anglia s-a reușit schimbarea înfățișării armatei române. Au fost organizate două armate române, cu un efectiv de aprox. 400.000 de oameni, intercalate între trei armate rusești însumând aproape 1.000.000 de militari. Astfel, ofensiva românească de la Mărăști (la 11 iulie), condusă de generalul Alexandru Averescu, și cea a generalilor Constantin Cristescu și Eremia Grigorescu, de la Mărășești (1-24 iulie) dejoacă planurile de luptă germane de ocupare a Moldovei și de cucerire a portului Odessa.

După semnarea tratatului preliminar de pace de la Buftea cu Puterile Centrale, personalul Misiunii Militare franceze a fost nevoit să părăsească România, la 10 martie 1918, ajungând în Franța în luna mai 1918, după o călătorie de două luni prin Rusia.

Generalul Berthelot a revenit în România, în fruntea unei noi misiuni militare, care va activa în perioada 1 octombrie 1918  și 4 mai 1919.

Cu ocazia unirii de la 1 decembrie 1918, Generalul Henri Mathias Berthelot a spus următoarele cuvinte:  „Sângele eroilor căzuți în luptele Marelui Război să fie pentru tine, o, frumoasă Românie, sămânța de noi virtuți, în așa fel încât copiii tăi să fie mereu demni de părinții lor și gata să-ți apere pământul sacru, atât de des invadat, dar în cele din urmă întregit prin efortul ultimelor generații”.

Manifestându-și atașamentul față de România, în momentul defilării unui detașament român la parada militară de la Paris, din 11 noiembrie 1919, generalul Berthelot s-a adresat generalului Ferdinand Foch cu următoarele cuvinte «Foch, saluez ! C'est la famille.» (Salutați-i, generale Foch! Sunt familia.)

În semn de recunoaștere a meritelor sale deosebite, după terminarea războiului și încheierea păcii, generalul H. M. Berthelot a fost decorat cu cele mai înalte distincții ale statului român , l-a declarat cetățean de onoare al României și i-a oferit un lot de teren și o locuință. În 1926 a fost ales membru de onoare al Academiei Române.
Generalul a decedat pe 28 ianuarie 1931, iar pe 6 februarie 1931 s-a citit testamentul generalului Henri-Mathias Berthelot, care, spre a mulțumi nației românești pentru toate mărturiile de recunoștință și de dragoste ce mi-au fost arătate, a lăsat Academiei Române domeniul din comuna Fărcădinu de Jos (în prezent redenumită General Berthelot, județul Hunedoara), sumele de la banca „Marmorosch-Blank” sau în sucursalele ei din România, pentru a fi folosite la întreținerea unor tineri spre a-și completa studiile într-o școală franceză, civilă sau militară.

La anunțarea decesului generalului Berthelot, Gheorghe Mironescu, prim-ministru al României, a trimis o telegramă către Președintele Consiliului de Miniștri din Franța:

Drapelele au fost coborâte în bernă și, în prezența Regelui și a cavalerilor Ordinului militar „Mihai Viteazul”, s-a ținut o slujbă de pomenire. Ministrul Instrucției Publice a hotărât ca în toate școlile din România să se țină o oră de curs consacrată memoriei defunctului general. Ziarul Viitorul a publicat următorul text: L-am iubit mult. L-am venerat. Era al Franței dar era și al nostru. Icoana sa va rămâne neuitată în cronica românismului în timp ce memoria sa va trece peste generații ca o moștenire glorioasă a națiunii.

Cariera militară 
Arma Infanterie
Grade militare
31.12.1913 general de brigadă
30.11.1914 general de divizie, cu titlu temporar
25.11.1915 general de divizie, cu titlu definitiv
05.12.1923 general de divizie, menținut în mod excepțional în activitate după ce ajunge la limita de vârstă de pensionare

Decorații franceze
Legiunea de onoare (Légion d'honneur)
 Cavaler (Chevalier) (11.07.1902)
 Ofițer (Officier) (20.11.1914)
 Comandor (Commandeur) (02.05.1916)
 Mare ofițer (Grand Officier) (06.06.1917)
 Marea cruce (Grand Croix) (11.07.1922).
 Medalia militară (Médaille Militaire) (10.07.1926)
 Crucea de război 1914-1918 (Croix de Guerre) cu frunze de palmier
  (Médaille Interalliée de la Victoire)
  (Médaille Commémorative du Tonkin)
  (Médaille Commémorative de la Grande Guerre)

Decorații străine importante
 Statele Unite ale Americii: 
 Italia:  cu rang de Comandor (Croce da cavaliere dei santi Maurizio e Lazzaro)
 Italia:  cu rang de Mare ofițer (Croce da cavaliere Ufficiale dell'ordine della corona d'Italia)  
 Maroc:  cu rang de Marea Cruce (Grand Croix de l'Ordre de la Maison Chérifienne Alaouite)

Funcții
31.12.1913-02.08.1914 - adjunct al primului locțiitor al Șefului de Stat-Major al Armatei
02.08.1914-21.11.1914 - prim-adjunct al șefului din Teatrul de Operații Nord și Nord-Est (I)
21.11.1914-23.01.1915 - comandant al Grupului 5 ivizii de rezervă (II)
23.01.1915-03.08.1915 - comandant al Diviziei 53 Infanterie Rezervă (IV)
03.08.1915-19.09.1916 - comandant al Corpului XXXII Armată (III)
22.09.1916-17.05.1918 - șef al Misiunii Militare Franceze pe lângă Armata României
17.05.1918-05.07.1918 - în misiune în SUA
05.07.1918-07.10.1918 - comandant al Armatei 5 (VI)
28.10.1918-06.05.1919 - comandant al Armatei de la Dunăre
06.05.1919-10.10.1919 - la dispoziție
10.10.1919-01.01.1922 - guvernator militar al localității Metz și comandant superior al teritoriului Lorena
30.01.1920-07.12.1926 - membru al Consiliului Superior de Război
05.03.1923-07.12.1926 - guvernator militar al localității Strasbourg
07.12.1926 - trecut în rezervă.

Cinstirea memoriei generalului Berthelot 

În data de 26.04.2013, Consiliul Local Galați a luat hotărârea ca intersecția dintre Bulevardele Milcov și 1 Decembrie 1918 să se numească Piața General Berthelot.
O localitate din județul Hunedoara, denumită mai demult Fărcădinul de Jos, îi poartă numele: General Berthelot.
Strada Fântânii din București, după ce a purtat o vreme și numele de Carl Luegger, a fost redenumită după Primul Război Mondial strada general Berthelot. În perioada comunistă, strada a purtat numele fizicianului rus Aleksandr Stepanovici Popov, iar apoi numele strada Nuferilor. După căderea comunismului, strada a reprimit numele generalului francez.

În municipiul Iași, pe strada Berthelot Henri M., general, nr. 18 se găsește Casa General Henri Mathias Berthelot, iar la adresa Str. Agatha Bârsescu 18, în parcul Teatrului Național, se găsește bustul generalului Henry Mathias Berthelot.
Un alt bust al generalului Berthelot se găsește lângă Mausoleul de la Mărășești.

Cu ocazia Zilei naționale a României, Consulatul General a României la Strasbourg obișnuiește să depună o coroană de flori la bustul generalului Berthelot, amplasat pe rue de Boston, in fața parcului de la citadelle Strasbourg - Esplanade.

Referințe și note

Bibliografie
 Limba română
 Averescu, Alexandru, Notițe zilnice din războiu (1916-1918), Editura Grai și Suflet - Cultura Națională, București, 1935
 Dabija Gheorghe A. (general), Armata română în războiul mondial (1916 – 1918), vol. I-IV, București, Editura I. Hertz, 1928-1937
 Kirițescu, Constantin, Istoria războiului pentru întregirea României, Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1989
 Ioanițiu Alexandru (Lt.-Colonel), Războiul României: 1916-1918,vol 1, Tipografia Geniului, București, 1929
 Rosetti, Radu R. (General), Mărturisiri, (1914-1919), Editura Modelism, București, 1997
  ***, România în războiul mondial 1916-1919, Documente, Anexe, Volumul 1, Monitorul Oficial și Imprimeriile Statului, București, 1934
 ***, Marele Cartier General al Armatei României. Documente 1916 – 1920, Editura Machiavelli, București, 1996
 ***, Istoria militară a poporului român, vol. V, Editura Militară, București, 1989
 ***, România în anii primului Război Mondial, Editura Militară, București, 1987
 ***, România în primul război mondial, Editura Militară, 1979
 Stan, Constantin I., Generalul Henri M. Berthelot și românii, Editura Paideia, București, 2008

 Limba franceză
 Ancel, Jacques, La politique de la Roumanie vaincue, în „La Revue du Mois”, Paris, 1920
 Berthelot, Henri (General), Memoires et Correspondance. 1916-1919, Edited by Glenn E. Torrey, Columbia University Press, New York, 1987, ISBN:0-88033-115-1
 Grandhomme, Jean-Noël; Roucaud, Michael; Sarmant, Thierry, La Roumanie dans la Grande Guerre et l'effondrement de l'armée russe : Édition critique des rapports du général Berthelot chef de la mission militaire française en Roumanie (1916-1918) ,  L'Harmattan, 2000, ISBN 2-7475-0154-X
 Général Pétin, Le drame roumain 1916-1918, Payot, Paris, 1932

Vezi și
 Participarea României la Primul Război Mondial
 Misiunea Militară Franceză (1916-1918)
 Misiunea Militară Franceză (1918-1919)
 Victor Petin

Legături externe 
 Who's Who: Henri Berthelot
 Imagine Berthelot
 Claudiu Padurean, Generalul francez care a luptat pentru România , România liberă, 2 decembrie 2011.  
 Ion Mitican, Brișca lui taica Berthelot, Ziarul Lumina, 7 iunie 2008.
 Film documentar (1917): Generalul Berthelot decorând militari români pe frontul Armatei 2 (de la minutul 1:31), pe "Europeana", accesat la 27 iulie 2017

 

Nașteri în 1861
Nașteri pe 7 decembrie
Decese în 1931
Decese pe 28 ianuarie
Membri de onoare din străinătate ai Academiei Române
Filoromâni
Generali francezi
Marea Cruce a Legiunii de onoare
Comandanți francezi pe frontul românesc (1916-1918)