system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți să îmi spui despre acest subiect: Arthur Arz von Straussenburg?
assistant
Arthur Arz von Straussenburg (n. 16 iunie 1857, Sibiu – d. 1 iulie 1935, Budapesta) a fost un înalt ofițer al armatei imperiale și regale austro-ungare, ultimul șef al Marelui Stat Major al Armatei Austro-Ungare, funcție pe care a preluat-o pe 2 martie 1917 de la contele Conrad von Hötzendorf.

Originea și studiile 
Arthur Arz von Straussenberg s-a născut într-o veche familie de sași transilvăneni. Tatăl său, Albert Arz von Straussenburg, a fost pastor evanghelic protestant, iar mama, Louise Pfaffenhuber, a fost fiica dirigintelui oficiului poștal din Orăștie. După bacalaureatul susținut la gimnaziul evanghelic săsesc din Sibiu (în prezent Colegiul Național Samuel von Brukenthal), a urmat o perioadă cursuri de studii juridice la Academia de Științe Juridice din Sibiu, dar apoi s-a înrolat ca voluntar în Batalionul 23 de vânători de câmp ungur în 1876/77. Hotărându-se să urmeze cariera militară, a luat examenul de ofițeri de rezervă, iar pe data de 1 mai 1878 a fost numit locotenent. Ca locotenent major, a urmat cursurile Academiei Militare Tereziene între 1885-1887.

Cariera militară 
Ca locotenent major a primit însărcinări la Marele Stat Major al Armatei Comune imperiale și regale, la Viena. A ajuns șef al unei direcțiuni din Marele Stat Major, fiind mai apoi transferat la Ministerul de Război și promovat pe scară ierarhică. La izbucnirea Primului Război Mondial se afla ca feldmareșal la comanda diviziunii de infanterie 15 Miskolc, iar apoi a preluat de la generalul Svetozar Boroevic comanda Corpului 6 de armată. A comandat cu succes Corpul 6 de armată până în 1916. În 1915, Arz von Straussenburg a condus împotriva armatei imperiale ruse contraofensiva de la Gorlice-Tarnów. Când șeful Statului Major, Conrad von Hötzendorf, a fost demis din funcție de către Carol I al Austriei în martie 1917, acest post i-a fost dat lui Arthur Arz von Straussenburg, post pe care l-a deținut până la sfârșitul războiului. În ultimul an de război a fost numit general-colonel. După pierderea războiului, Arz von Straussenburg a fost trimis în judecată pe motiv că după armistițiu ar fi dat ordinul de încetare a focului prea devreme pe frontul italian, ceea ce ar fi dus la un număr de 850.000 de soldați austrieci în prizonierat de război în Italia. Nu a fost însă găsit vinovat.

Sfârșitul vieții
La pensie a vrut să se stabilească în orașul natal Sibiu, care acum aparținea României, dar deoarece statul român nu i-a permis intrarea în țară, fiind fost adversar în Războiul Mondial, s-a stabilit la Viena. În 1926 statul maghiar i-a aprobat o pensie, cu obligația să o ridice personal la Budapesta. Cu ocazia unei călătorii la Budapesta în 1935 a suferit un atac de cord și a decedat. A fost înmormântat la Budapesta.

Familia 
Din 1903 a fost căsătorit cu Stefanie Thomka von Tomkaháza, cu care a avut o fiică, Stefanie Verehel Ried.

Scrieri 
 Arthur Albert Arz, Zur Geschichte des Grossen Krieges. 1914-1918, Wien 1924;
 Albert Arz, Die Ahnen des Dr. Carl Albert Arz von Straussenburg (1861-1918), Hermannstadt 1931;
 Albert Arz, Die historischen Wappen der ehemaligen siebenbürgisch-sächsischen Gebietskörperschaften (Archiv des Vereins für Siebenbürgische Landeskunde: Neue Folge 49,2), Hermannstadt 1938.

Note

Bibliografie 
 Articol omagial în Siebenbürgische Zeitung
 Pope, S. & Wheal, E. :"The Macmillan Dictionary of the First World War" Macmillan, Londra, 1997
 
 

Nașteri în 1857
Decese în 1935
Generali austrieci
Ordinul Militar Maria Terezia
Purtători al Ordinului Coroanei de Fier (Austria)
Purtători al Ordinului Leopold (Austria)
Decorați cu "Ordinul Pour le Mérite"
Beneficiari ai Ordinului Vulturul Roșu
Destinatari ai premiilor sau decorațiilor militare
Sași transilvăneni
Sibieni
Militari austro-ungari
Luterani români
Decese în Budapesta