system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Cum ai descrie Luduș?
assistant
Luduș (în trecut Ludoșul de Mureș; în , în trad. „Gâștele de pe Mureș”) este un oraș în județul Mureș, Transilvania, România, format din localitățile componente Avrămești, Cioarga, Ciurgău, Fundătura, Gheja, Luduș (reședința) și Roșiori.

Localizare 
Ludușul este situat în partea centrală a Podișului Transilvaniei (la 44 km de municipiul Târgu Mureș). Din punct de vedere geografic, orașul Luduș este situat la intersecția dintre paralele 24o 07’ longitudine estică și 46o 29’ latitudine nordică, la 279 m altitudine. Ludușul ocupă peste 67 km² și circa 1% din suprafața județului Mureș. Din punct de vedere administrativ,  orașul Luduș are în componența sa localitățiile Avrămești, Cioarga, Ciurgău, Fundătura, Gheja și Roșiori, cele mai însemnate fiind Gheja cu peste 1.500 de locuitori și Roșiori cu 900 de locuitori.

Orașul Luduș se găsește pe ambele maluri ale râului Mureș, pe drumul național DN15, între Turda și Târgu Mureș.

Stemă 
Stema orasului Luduș se compune dintr-un scut triunghiular cu marginile rotunjite, în care broșează un căprior de argint. În partea superioară, în câmp roșu, se află două spice de grâu, de aur. În mijlocul scutului, în câmp albastru, se află o coloană ionică, de argint. Scutul este timbrat de o coroană murală de argint cu 3 turnuri crenelate.Semnificațiile elementelor însumate:
 Spicele de grâu reprezintă bogăția pământului și ocupația locuitorilor. 
 Coloana ionică sugerează semnele civilizatiei antice existente pe aceste locuri.
 Coroana murală cu 3 turnuri crenelate semnifică faptul că localitatea are rangul de oraș.

Istoric 
Ludușul este pomenit prima dată conform documentelor istorice în 1333. De-a lungul timpului apare sub următoarele denumiri: Ludas 1333, Ludas 1377, Lwdas 1439, Ludas 1461, Ludas 1733, Ludos 1750, Maros-Ludas 1760-1762, Maros Ludos, Ludos 1854 Ludaș-Mureș și Ludoșul de Mureș 1920 și în 1928 Luduș - formă care nu s-a mai schimbat până astăzi.

În perioada interbelică a fost reședința plășii Luduș din județul Turda.

Ludușul a fost declarat oraș în anul 1960.

În Luduș își are sediul o judecătorie, aflată în raza teritorială a Tribunalului Mureș și a Curții de Apel Târgu Mureș.

În acest oraș a fost confecționată și instalată o copie a Statuii Lupoaicei (“Lupa Capitolina”), simbolul latinității poporului român.

Locuri în Luduș

Monumente și clădiri

Biserica Reformată 
Biserica Reformată este cea mai caracteristică clădire din oraș. Turnul bisericii se poate identifica chiar de la intrarea în oraș. Biserica construită în stil neoclasic în 1889 dovedește faptul că Ludușul a început să devine un oraș chiar în Imperiul Austro-Ungar. Renovarea totală a clădirii a început în 2007 și s-a terminat în 2009 cu ajutorul Episcopiei Reformate din Transilvania și a Republicii Ungare. În 2009 parohia a sărbătorit aniversarea a 120 de ani de la inaugurarea bisericii. Biserica reformată cu instituțiile sale este un centru cultural a comunității maghiare din oraș. În fiecare an sunt organizate expoziții de artă, festivaluri culturale și concerte de muzică clasică.

Cultură 
 Corul Mixt al Parohiei Reformate
 Asociația Culturală "Petőczi Kata Szidónia"
 Ansamblurile de dans popular "Transilvania" și "Ardealul"
 Asociația Culturală "Hajdina"

Demografie 
În 1850 Ludușul avea 1.166 locuitori, dintre care 1.065 erau români, 47 rromi și 34 maghiari. Din punct de vedere religios, 769 erau greco-catolici, 343 ortodocși, 32 reformați și 22 romano-catolici.

Conform recensământului efectuat în 2021, populația orașului Luduș se ridică la 14.757 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 15.328 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (63,69%), cu minorități de maghiari (18,87%) și romi (7,79%), iar pentru 9,54% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (63,96%), cu minorități de reformați (14,62%), romano-catolici (4,25%), greco-catolici (2,11%) și penticostali (1,9%), iar pentru 10,44% nu se cunoaște apartenența confesională.

Conform recensământului efectuat în anul 2021 populația orașului Luduș scădea la 14.757 locuitori. Din aceștia în oraș erau 12.179 locuitori, în satul Avramești erau 194 locuitori, în satul Cioarga 237 locuitori, Gheja 1.242 locuitori, Roșiori 904 locuitori iar în Ciurgău nu mai era niciun locuitor.

Politică și administrație 
Orașul Luduș este administrat de un primar și un consiliu local compus din 17 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Personalități 

 Longin Alexandru Macarie (1870-1939), învățător-director, memorandist
 Vasile Morariu (1873 - 1933),  deputat în Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 1918, primar
 Ștefan Pop (1876-1937), profesor, autor de manuale școlare
  (1879-1937), arheolog, profesor universitar
 Andor Cseh (1895-1979), preot catolic, lingvist esperanto
 Valer Russu (1900-1979), medic 
 Endre Kakassy (1903-1963), publicist, critic literar, traducător
 Paul Laurean (1913-2004), învățător-director
 Ion Ioan Vlăduțiu (1920-1991), etnograf
 Constantin Pleșca (1921-1989), profesor
 Paul Răchită (n. 1922-1993) soldat batalionul 24 Vânatori de munte, luptător Oarba de Mureș și Murgeni
 Tănasie Fanea (n. 1922), 
 Augustin Micu (1927-2015), profesor geografie
 Ibolya Kiss (1928-2016), profesoară, pictoriță
 Aurel Baghiu (1929 - 2010), conducător anti-comunist 
 dr. Lajos Sepsi (1931-1992), medic specialist chirurg
 dr. Traian Olteanu (1935-1997), medic primar radiologie-oncologie
 Gyula Hangel (1932-1989), profesor biolog
 Eugen Todoran (n. 1933), regizor și actor
 Pompeiu Hărășteanu (1935-2016), bas de renume internațional
 Rodica Olteanu (n. 1945), scenograf
 Ioan Astăluș (n. 1957), scriitor, sculptor, caricaturist
 Marcela Viana Frățilă (n. 1957), profesoară de pian și canto în San Francisco, SUA
 Iulian Boldea (n. 1963), poet, eseist și critic literar
 Ella Kovács (n. 1964), atletă
 Daniel Morar (n. 1966), judecător la Curtea Constituțională a României
 Leonte Nicolae Man (1967-1989), erou martir al Revoluției Române din Decembrie 1989
 Pericle Cristian Perșinaru (n. 1967), profesor de vioară la Colegiul Sfânta Treime din Londra, Marea Britanie
 dr. István Ballai (n. 1968), fizician, matematician
 Tibor Egyed (n. 1969), grafician
 Andrea Herczeg (n. 1994), jucătoare profesionistă de fotbal, membra a lotului echipei naționale
 Varga Hunor-József (n. 1997), actor și regizor de teatru

Vezi și 
 Masacrul de la Luduș
 Lista monumentelor istorice din județul Mureș
 Castelul Bánffy din Gheja

Note

Legături externe 

 Repertoriul așezărilor rurale din Dacia romană
Portalul Ludușenilor de Pretutindeni
 Primaria orașului Luduș
 Capsunarii au relansat un oras , 6 martie 2009, Claudiu Padurean, România liberă
  Culegerile de muzică populară din Luduș, Zenetudományi Intézet Hangarchívum, Hungaricana

Luduș
Luduș
Luduș
Luduș