system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce informații relevante poți oferi despre Județul Brăila (interbelic)?
assistant
Județul Brăila a fost o unitate administrativă de ordinul întâi din Regatul României, aflată în regiunea istorică Muntenia. Reședința județului era municipiul Brăila.

Istorie 

În anul 1864, domnitorul Alexandru Ioan Cuza dă prima lege de organizare administrativ-teritorială modernă a teritoriului României. Legea prevedea împărțirea țării în 33 de județe, având ca subdiviziuni plășile și comunele
(urbane și rurale). Județele și comunele erau investite cu personalitate juridică și cu organe deliberative și executive: consiliul județean și prefectul (acesta din urmă ca reprezentant al guvernului în teritoriu), respectiv consiliul comunal
și primarul (în calitate de reprezentant al guvernului în teritoriu). Plășile erau simple subdiviziuni ale județelor, fără personalitate juridică, conduse de subprefecți, cu atribuții de supraveghere și control asupra autorităților comunale.

Județul Brăila înființat în 1864 este succesorul județului format în 1829, după retrocedarea raialei Brăilei de către Imperiul Otoman Țării Românești prin pacea de la Adrianopol din 1829. Nou creatul județ ocupa teritoriul fostei raiale și avea 49 de sate și cătune, fiind cel mai mic județ al Țării Românești. În 1831, localitățile județului erau grupate grupate în două plăși: Plasa Vădeni cu 21 de sate și Plasa Bălții cu 18 de sate.

Conform unei hărți a Statului Major al Armatei Ruse din 1835, localitățile județului erau următoarele:

 Arama 
 Baldovinești 
 Brăila 
 Cazasu 
 Chetroiu 
 Chiscani 
 Chiortu 
 Ciuciu 
 Corăbeți 
 Cosor 
 Cuptora
 Earba Dulci 
 Frumosița
 Frumoșica
 Grăpeni
 Gropeni
 Hagi-Căpitan
 Ibis-Romul
 Ib-Oglu
 Ignita
 Imina
 Imirult 
 Ismina (Mustafa-Efendi)
 Mola 
 Muftiu 
 Muguroaea 
 Nazâr 
 Odaia Pașii 
 Omer-Fulghi
 Osman Aga 
 Peceneaga
 Pelivani 
 Piscu Brăilii 
 Pârlita 
 Râmna 
 Satu Nou  
 Scorțari 
 Selistrarul 
 Tătarii 
 Tichilești
 Titcov  
 Titcovul Mic
 Tâmpul 
 Tufești 
 Turcoae 
 Valea Cânipii 
 Vădeni 
 Vărsătura 
 Viziru

De asemenea câteva localități, cum ar fi Făurei, Surdila, Călmățui și altele erau incluse în județul Buzău.

În timpul dictaturii carliste, județul a făcut parte din ținutul Dunării. În 1950, a fost desființat de regimul comunist, iar teritoriul său a fost împărțit între raioanele Brăila, Făurei și Însurăței ale regiunii Galați.

Întindere 

Județul se afla în partea sud-estică a României Mari, în nord-estul regiunii Muntenia. Teritoriul lui cuprindea partea de la est și sud-est de râul Buzău din actualul județ Brăila. Se învecina la vest cu județele Buzău și Râmnicu-Sărat, la nord cu județul Covurlui, la est cu județul Tulcea, iar la sud cu județele Constanța și Ialomița.

Organizare 

Județul Brăila a fost la început organizat în o comună urbană și două plăși, având în compunere 52 de comune rurale (organizare care va rămâne practic neschimbată până la Primul Război Mondial), astfel:
 comuna urbană Brăila;
 Plasa Balta cu 29 de comune: Batogu, Bertesci-de-Jos, Bertesci-de-Sus, Bordeiul-Verde, Chichinețu, Ceacâru, Ciocile, Cioara-Doicesci, Cioara Radu-Vodă, Colțea, Dudescu, Filiu, Fleașca, Gropeni, Ionesci-Berlesci, Însurăței, Jugureanu, Lacu-Rezi, MihaI-Bravu, Pârlita, Roșiorii, Rușețu, S1obozia-Cireșu, Slujitori-Albotesci, Stăncuța, Strâmbu, Tătaru, Ulmu și Viziru; Plasa Vădeni cu 23 de comune: Cazasu, Chiscani, Cotu-Lung, Dedulesci, Filipesci, Gurgueți, Ianca, Islaz, Latinu, Movila-Miresei, Osmanu, Perișoru, Romanu, Scorțaru-Nou, Scortaru-Vechiu, Surdila-Gäiseanca, Surdila-Greci, Șuțesci, Tichilesci, Tudor-Vladimirescu, Urleasca, Vădeni și Valea-Cânepei.

În anii 1920, județul era împărțit în patru plăși:
 Plasa Călmățui (cu reședința la Făurei),
 Plasa Ianca (cu reședința la Ianca),
 Plasa Silistraru (cu reședința la Silistraru) și
 Plasa Viziru (cu reședința la Viziru).

Ulterior a fost desființată Plasa Călmățui și au fost înființate alte două plăși noi:
 Plasa I.I.C. Brătianu (cu reședința la Făurei) și
 Plasa Vădeni (cu reședința la Vădeni).

Populație 
Conform datelor recensământului din 1930 populația județului era de 219.831 de locuitori, din care: 89,4% români, 3,1% evrei, 2,2% greci, 0,7% maghiari, 0,6% ruși ș.a. Din punct de vedere confesional 93,6% erau ortodocși, 3,3% mozaici, 1,2% romano-catolici ș.a.

Mediul urban 
În anul 1930 populația urbană a județului era de 68.347 locuitori, dintre care 75,4% români, 9,7% evrei, 6,7% greci, 1,7% maghiari, 1,6% ruși ș.a. Ca limbă maternă domina în mediul urban româna (82,6%), urmată de greacă (5,8%), idiș (4,8%), rusă (1,9%), maghiară (1,5%) ș.a. Din punct de vedere confesional orășenimea era alcătuită din 84,4% ortodocși, 10,4% mozaici, 3,2% romano-catolici ș.a.

Materiale documentare

Referințe

Legături externe 

 Portretul României Interbelice - Județul Brăila