system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți relata despre Theodor Capidan?
assistant
Theodor Capidan (n. 28 aprilie 1879, Prilep, Macedonia - d. 1 septembrie 1953, București) a fost un lingvist român.

Biografie 
S-a născut în Perlepe (Macedonia), din negustori aromâni. A făcut școala primară în Perlepe, iar liceul în București. A devenit doctor în filologia romanică la Weigand în Leipzig. A fost asistent la „Institutul Balcanic” din Leipzig, profesor de limba română și director la Școala Superioară de Comerț în limba română din Salonic, 1902-1919, conferențiar de dialecte transdanubiene la Universitatea din Cluj, 1924-1937, dar și profesor, apoi decan, 1927-1928, și prodecan, 1928-1929. În 1937 a devenit profesor de limbi romanice la Universitatea din București. A colaborat al scrierea Dicționarului limbii române (DA), începând cu 1910. Din 1948, a continuat să activeze în cadrul Institutului de Lingvistică al Academiei Române.

Fiind un specialist în studiul limbii și trecutului românilor din Peninsula Balcanică, a adus contribuții de luat în considerare la studierea procesului de geneză a limbii române, recunoscând și aportul considerabil pe care l-au avut influențele alogene în acest proces. De asemenea, a abordat și evoluția relațiilor, celor de la nord de Dunăre, cu  celelalte popoare din Balcani.

A fost autor al unor monografii lingvistice și etnografice referitoare la limba română și la dialectele sale sud-dunărene: aromân, meglenoromân și istroromân. S-a ocupat în special cu studiul limbii meglenoromâne sub numeroase aspecte: lexic, fonologie, etimologie, literatură populară și istoria limbii și a vorbitorilor ei.

Opera
 Meglenoromânii, București, 1925-1935
 vol. I: Istoria și graiul lor;
 vol. II: Literatura populară la meglenoromâni;
 vol. III: Dicționar meglenoromân.
 Fărșeroții: studiu lingvistic asupra românilor din Albania, Cluj, 1930;
 Aromânii: dialectul aromân, studiu lingvistic, București, 1932.
 În 1943 a publicat monografia Limbă și cultură, în prefața căreia a afirmat: „Privind limba ca supremul instrument al conștiinței românești, ea nu se înfățișază numai ca un reflex al spiritului și al felului de a vedea lumea, ci reprezintă și expresia soartei noastre: numai prin limbă noi ne dăm seama de ceea ce am ajuns și suntem în mijlocul popoarelor ce ne înconjoară. Ea ne aparține mai mult decât oricare altă moștenire spirituală, pentru că numai în ea se resfrânge sufletul poporului nostru și întreaga realitate a vieții noastre spirituale.”

Afilieri
 În 1928 a fost ales membru corespondent al Academiei Române, iar în 1935 a fost numit membru titular.

Decorații
 Semnul Onorific „Răsplata Muncii pentru 25 ani în Serviciul Statului” (13 octombrie 1941)

Note

Bibliografie
 Jana Balacciu, Rodica Chiriacescu, Dicționar de lingviști și filologi români, București, Editura Albatros, 1978, p. 89-91.
 Mircea Borcilă, Opera lingvistică a lui Theodor Capidan, în „Cercetări de lingvistică”, XXIV, 1979, nr. 2, p. 129-144.

Legături externe
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – C
Theodor Capidan: „Meglenoromânii, istoria și graiul lor”
Theodor Capidan: „Literatura populară la meglenoromâni”
Theodor Capidan: „Dicționar meglenoromân”
Theodor Capidan: „Aromânii, dialectul aromân”
Theodor Capidan: „Limbă și cultură”
Theodor Capidan: „Romanitatea Balcanică" în Proiect Avdhela, Biblioteca Culturii Aromâne
Harta așezărilor și centrelor aromânești în sec. XX după Theodor Capidan în Proiect Avdhela, Biblioteca Culturii Aromâne

Articole biografice
 Vă mai amintiți de... Theodor Capidan, 4 noiembrie 2009, Eliza Zdru, Adevărul

Nașteri în 1879
Decese în 1953
Lingviști români
Membri titulari ai Academiei Române
Aromâni membri ai Academiei Române
Lingviști aromâni