system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce ai despre Comuna Marginea, Suceava?
assistant
Marginea este o comună în județul Suceava, Bucovina, România, formată numai din satul de reședință cu același nume. Singurul sat al comunei (Marginea) este și un important centru turistic, situat la intersecția principalelor trasee turistice din această zonă.

Centru de artă populară 

Comuna Marginea (în germană: Mardzina) este un renumit centru de artă populară, cunoscut îndeosebi pentru ceramica neagră ce se produce aici. Îndeletnicirea olăritului are tradiții vechi în localitate. Aici se modelează manual lutul argilos în scopul fabricării vaselor cu întrebuițare casnică pentru gătit sau pentru prelucrarea laptelui și diverse alte forme ornamentale. Ceramica produsă aici este unică pe plan internațional prin culoarea neagră rezultată în urma arderii, precum și prin modelarea unor forme specifice tradiționale. În localitate mai există și acum case de locuit care păstrează o arhitectură cu o vechime de mai mult de 100 de ani .

CARACTERISTICILE UNITĂȚII ADMINISTRATIV –
TERITORIALE

Secțiunea 1.Amplasarea geografică și relief

a.     Suprafață, vecinătăți

În cadrul teritoriului României, Comuna Marginea, Județul Suceava, este situată în partea nordică (47°48' N și 25°40' E), la contactul dintre două regiuni diferite, Podișul Sucevei și Orogenul Carpaților Orientali.  În cadrul județului, comuna Marginea este situată în partea centralnordică, în bazinul râului Sucevița.

Suprafața
totală a comunei este de 7591 ha, distribuită pe categorii de folosință, din
care 4534 ha o ocupă pădurea așezată în partea de vest a comunei.

Comuna Marginea este compusa doar din satul
Marginea,  nu are alte sate in componenta.

Unitatea
administrativ-teritorială (U.A.T.) se învecinează la sud cu Comuna Arbore si
orasul Solca, la nord cu Comuna Horodnic de Sus, la est cu Comuna Volovat si
Municipiul Radauti  și la
vest cu Comuna Sucevita.

b. Forme de relief, fauna, vegetația -  specificități, influențe

Fiind amplasata la confluienta
raurilor Sucevita si Suceava, Comuna Marginea se constituie pe luncile si
terasele acestora. In lungul paraului Sucevita se intalnesc doua nivele de
teren cu altitudine intre 275 si 350 de metri.

           Relieful

Morfologic teritoriul administrativ al comunei Marginea este situat pe
doua unitati majore de relief si anume Carpatii Orientali si Podisul Moldovei.
Carpatii Orientali sunt reprezentati prin „Obcinele bucovinene” - muntii Obcina
Mare cu inaltimi mai mari de 850 - 900 m, in partea de sud vest a teritoriului
(Obcina Târsicilor). Inaltimea maxima este de 1030 in zona Piatra Muierilor.

Morfologia acestei zone se caracterizeaza prin culmi
alungite pe directia NV - SE, (dealul Homorodului, dealul Vulturului), paralele
cu directia elementelor structurale din zona.

         Obcina
Mare corespunde Flisului Paleogen marginal al Unitatii de Tarcau. Podisul
Moldovei este reprezentat in zona prin Dealurile Piemontane Marginea si
Depresiunea Radauti.

Dealurile
Piemontane Marginea prezinta un relief colinar cu inaltimi de peste 600 m si
ocupa partea centrala a teritoriului comunei.

Culmile
dealurilor au aspect de platou inalt. Versantii sunt fragmentati de vai cu
directia de la sud catre nord. Dealurile sunt impadurite — Padurea Jidogina,
Padurea Marginii si Padurea Runcului.

Datorita gradului de impadurire versantii sunt in cea mai
mare parte stabili. Fenomene de instabilitate 
s-au produs in trecut pe versantul de pe partea stânga a râului Sucevita
care prezinta un relief specific in trepte.     

        Depresiunea
Radauti ocupa partea de est -nord est a teritoriului administrativ al comunei
Marginea. Prezinta un relief aproximativ plan cu o panta medie mai mica de 5
grade catre est. Relieful comunei este fragmentat de cursul râului Sucevita
care prezinta o albie majora cu latime variabila cuprinsa intre 250 m la
iesirea din zona muntoasa pâna la 500 m in zona centrala a comunei.

Din punct
de vedere hidrografic, comuna Marginea se situeaza in bazinul hidrografic al
râului Siret prin afluentul sau pe partea stânga râul Suceava. Râul Suceava
colecteaza de pe teritoriul comunei Marginea apele râului Sucevita. Râul Sucevita prezinta un curs
in general cu directia E-S-E, usor meandrat in zona in care traverseaza
dealurile Piemontane.

  Vegetatia si fauna         

Vegetația
este reprezentată prin zona paduroasă în partea de sud și sud – vest a comunei,
caracterizată prin păduri de conifere și foioase.

Padurile si
alte terenuri cu vegetatie forestiera ale comunei Marginea reprezinta 58.49 %
din suprafata totala. Padurea, cu resursele ei, a reprezentat o preocupare
principala in viata locuitorilor din comuna, locuintele sa faceau aproape
exclusiv din lemn. Structura padurii pe specii de arbori ne arata o pondere
ridicata pentru rasinoase (molidul si bradul) peste 60% din suprafata
impadurita. Restul este ocupat de fag, plop, salcie, arin, paltin, artar,
carpen si altele. Bradul s-a extins in fagete, favorizate de climatul rece si
umed. Prezenta molidului la altitudini mai mici se datoreaza unor impaduriri
efectuate pe aceste terenuri.

Trebuie
remarcat faptul ca din toata suprafata padurii, circa 89% are productivitate
inferioara, iar 1% sunt neprductive. Din padurile ocolului Sivic Marginea s-au
recoltat prin centrele de colectare importante cantiatati de fructe de padure.

Fauna, bogată
și prețioasă, include numeroase specii cu valoare cinegetică ridicată: ursul și
cerbul carpatin, căprioara, râsul, lupul, vulpea, jderul, hermina, dihorul,
corbul, vulturi, bufnițe.

Pârâurile de munte adăpostesc specii rare de pesti, cum ar
fi: păstrăvul curcubeu, mreana.  

Secțiunea 2.
Caracteristici climatice

Regimul climatic, specificități, influențe

Caracteristica climatului este conferită
de poziția pe care o are teritoriul U.A.T. în cadrul județului și de condițiile
locale geografice. Clima in Comuna Marginea prezinta diferentieri intre estul
ei, care este parte din Depresiunea Radautiului, cu veri mai calde si ierni mai
putin reci, si partea vestica, aflata in zona montana, unde verile sunt mai
racoroase iar iernile geroase. Putem spune ca este localitatea unde se pot
intalni, in aceeasi perioada, doua anotimpuri.

Clima este temperat — continentală cu influente climatice
scandinavobaltice si circulația maselor de aer polare în perioada de iarna.

Temperaturile medii anuale sunt repartizate pe unitatile de
relief astfel :

• climatul montan:

- sub 0 °C pe muntii înalti;

- 6 °C pe versantul estic al Obcinei Mari;

• climatul extramontan: 7 °C - 8 °C.

Temperatura
maxima inregistrata a fost de 32 °C în luna iulie iar temperatura minima de -
25 °C în luna decembrie.

Luna cea mai
calda este iulie, ale carei temperaturi medii au valori de 18*C- 19*C în
regiunea de podis si 12 °C -16 °C în regiunea montana.

Temperaturile cele mai scazute din zona montana se înregistreaza în
depresiuni si vai, datorita fenomenului de inversiune climatica.

Cantitatile
de precipitații sunt de 650 - 750 mm. Recordul de 1.237 mm a fost înregistrat
în 1955.

Durata
iernii este cu 1-2 luni mai mare la munte, decât în regiunea podisului.

Trecerea de
la iarna la primavara se face brusc în zona de podis, fata de zona muntoasa,
unde zapada si înghetul se întâlnesc pâna la sfârsitul lunii mai si chiar
începutul lunii iunie.

Conform codului de proiectare CR 1 - 1 - 3,
evaluarea actiunii zapezii asupra constructiilor valoarea caracteristica a
incarcarii din zapada pe sol este de 2,5 kN/m2, avand intervalul mediu de
recurenta de 50 ani.

Adâncimea maxima de inghet are valori
cuprinse intre 0.90 - 1.00

       Vitezele
medii ale vânturilor din directia nord-vest sunt în decursul anului de 2,6 m/s.

În zona de munte, vitezele medii ale vântului în rafala se
pot cifra la valori de 20-25 m/s, cele maxime depasind 40 m/s.

Conform codului de proiectare NP 082 - 04 - bazele
proiectarii si actiunii asupra constructiilor, cu privire la actiunea vântului,
viteza vântului mediata pe 1 min la inaltimea de 10 m, are valoarea
caracteristica de 35 m/sec cu intervalul de recurenta de 50 ani si 2 %
probabilitatea de depasire anuala si

presiunea de referinta a vântului, mediata pe 10 min la 10
inaltime este de 0,5 kPa.

Secțiunea 3.
Reteaua hidrografica 

a.     Cursurile de apa, debite normale, cresteri inregistrate

Apele de pe cuprinsul
Comunei Marginea pot fi grupate in doua categorii :

·        
Ape de suprafata;

·        
Ape subterane.

Apele de suprafata includ raurile si paraurile cu regim de curgere permanenta
si cele de curgere temporara. Principalul component al retelei hidrografice de
suprafata il reprezinta paraul Sucevita, care face parte din bazinul
hidrografic al Raului Suceava. Paraurile cu debit mai mic, dar tot cu caracter
permanent sunt : Soarecul, Hasca, Havris, Floaca, Volovat si Ursoaia.

Pe teritoriul comunei se mai gasesc si „slatine: - izvoare sarate, de
unde locuitorii se aprovizioneaza cu apa sarata (slatina, saramura), acestea
fiind situate la sudul Dealului Plesa.

In cadrul Depresiunii Radauti, râul
Sucevita prezinta o albie majora larga cu maluri joase si albii parasite cu apa
doar in timpul viiturilor (perioade cu precipitatii abundente).

La
intrarea pe teritoriul comunei, râul Sucevita primeste ca afluent mai important
pe partea dreapta pârâul Soarecele, iar pe partea stânga pârâul Voivodeasa.

         Valea
Soarecele traverseaza partea de vest si sud vest a teritoriului comunei si
prezinta o retea deasa de afluenti mai ales pe partea stânga.

Pe partea dreapta primeste ca afluent mai
important - pârâul Hasca. Din zona Depresiunii Radauti, râul Sucevita primeste
ca afluenti pe partea dreapta pâraiele Hârbovat, Volovat si Iaslovat. Pârâul
Iaslovat, formeaza limita administrativa cu teritoriul comunei Arbore.

Secțiunea 4.
Populatia 

a.     Numarul populatiei 

Populatia localitatii Marginea, la nivelul lunii iulie 2012, era de
10529 de locuitori, din care circa 50,52% barbati si 49,48% femei.

b.     Structura de invatamant :

                 Structura de invatamant a
comunei se compune din 3(trei) unitati de invatamant, cu o capacitate de 34 de sali
de clasa si un numar de 1271 de elevi, astfel :

Ø      15  sali de clasa si 715 elevi la Liceul
tehnologic;

Ø      11 sali de clasa si 349 de elevi
la Scoala nr. 2;

Ø      8 sali de clasa si 323 de elevi
la Scoala nr. 3

Gradinita
comunei cuprinde un numar de 442 de copii si este structurata pe 6 grupe mici,
6 grupe mijlocii si 9 grupe mari, din care trei pregatitoare.

Sintetizata, structura invatamantului se prezinta astfel :

 

c.      Miscare naturala

Dupa 1990, populatia activa a
Comunei Marginea sufera anual fluctuatii incontrolabile prin plecarea unui
foarte mare numar de cetateni la munca in tarile Uniunii Europene. d.     
Densitatea/concentrarea populatiei pe zone-aglomerari.Densitatea mai mare a
populatiei se concentreaza inspre centrul localitatii si scade catre periferie.
In general, se mentine un anumit echilibru in ceea ce priveste numarul de
gospodarii / kmp.Secțiunea 5. Cai de transporta.Cai de transport rutiere''Localitatea
este situată la intersecția a două artere de circulație rutieră foarte
importante, de-a lungul liniei de contact munte-podiș DN 2E, între comuna Putna
și orașul Gura Humorului și alta care traversează Obcina Mare - DN 17A, între
municipiile Rădăuți și Câmpulung Moldovenesc, peste Pasul Ciumarna (1100 metri
altitudine), fiind în vecinătatea municipiului Rădăuți, la o distanță de cca. 8
km de acesta, la 15 km de orașul Solca și la 48 km distanța de municipiul
Suceava.

Un alt drum important care trece prin comuna este DJ 209K
și care face legatura cu comuna Volovăț.

În prezent
traficul se desfățoara necorespunzător mai ales din punct de vedere al
traficului greu care traversează comuna afectând chiar zona centrală. Starea
proastă a drumurilor, densitatea redusă, cresterea numărului de autovehicule
sunt probleme ce nu trebuie să fie neglijate.

În ceea ce
privește transportul feroviar, comuna Marginea nu beneficiază de acces pe cale
ferată.Secțiunea 6. Dezvoltare economica Activitati economiceComuna
Marginea, constituită din satul cu același nume, fără alte localități componente,
este una din cele mai importante comune din județul Suceava. Fiind situat la
contactul Podișului Sucevei cu Obcina Mare, teritoriul comunei, ocupă în
proporții relativ egale cele două forme de relief. Denumirea localității derivă
de la poziția geografică fiind destul de sugestivă. Condițiile cadrului natural
sunt

favorabile, comuna beneficiind de resursele podișului dar
și ale muntelui.

Poziția de
contact munte-podiș dar și situarea satului la intersecția a două importante
rețele rutiere DN17A și DJ209, favorizeaza dezvoltarea activităților
comerciale, dar agricultura este una din ramurile economice importante alături
de industrie turismul având mari perspective de dezvoltare.

Numărul mare
al locuințelor, ponderea destul de ridicată a populației tinere (peste 40%) cât
și una din cele mai ridicate natalități din județ și din țară, fac din comuna
Marginea un important rezervor de forță de muncă.

Localitatea
și-a câștigat un renume bine meritat prin tradiția deosebit de valoroasă în
meșteșugul olăritului. În sat există mai bine de 10 de familii de olari care
produc renumita ceramică neagră, de diferite forme și cu decoruri variate. De
asemeni, aici vizitatorii pot urmări întregul proces tehnologic: pregătirea
lutului, modelarea lui pe roata olarului, decorarea prin lustruire și procesul
final de ardere.

O expoziție
permanentă cu vânzare pune la dispoziție vizitatorilor produsele de Marginea.
Ceea ce impresionează foarte mult pe turist în această zonă este arhitectura
populară, al cărei specific este dat de casele și porțile de lemn frumos
ornamentate. Marginea este și o străveche vatră folclorică, cu obiceiuri și
datini păstrate din străbuni, cu port bucovinean de o rară frumusețe și
sobrietate.

Activitățile
agricole care se desfasoară, în majoritatea lor, în gospodăriile populației,
fiind dezvoltată în egală masură atât cultura vegetală cât și creșterea
animalelor. În prezent cât și în perspectiva de se da o mai mare atenție
creșterii animalelor, în ferme zootehnice.AgriculturaÎn structura
fondului funciar al comunei, ponderea cea mai mare o reprezintă pădurile
56,04%, suprafata agricola reprezentând doar 35,15% din suprafața totală.

În cadrul
suprafeței agricole, terenul arabil reprezintă 67,6%, pășunile și fânețele 32%,
livezile 0,4 %. Culturile cu ponderea cea mai mare sunt : cartoful, grâul,
plantele de nutret ca trifoiul, porumbul.

Suprafețele
de păduri sunt constituite în special din specii mixte, cu importanța economica
în exploatarea lemnului.

Activitățile
agricole care se desfasoară, în majoritatea lor, în gospodăriile populației,
fiind dezvoltată în egală masură atât cultura vegetală cât și creșterea
animalelor. În prezent cât și în perspectiva se da o mai mare atenție creșterii
animalelor, în ferme zootehnice.

Resursele ce
stau la baza potențialului economic al comunei sunt numai cele proprii zonei:
forestiere, terenuri arabile, pajiști și fânețe, produse animale principale și
secundare.SilviculturaSuprafata cu paduri
si alte terenuri cu vegetatie forestiera a comunei Marginea este de 4440 ha,
reprezentand 58.49 % din suprafata totala.

Padurea, cu resursele ei, a reprezentat o preocupare
principala in viata locuitorilor din comuna, locuintele sa faceau aproape exclusiv
din lemn. Structura padurii pe specii de arbori ne arata o pondere ridicata
pentru rasinoase (molidul si bradul) peste 60% din suprafata impadurita. Restul
este ocupat de fag, plop, salcie, arin, paltin, artar, carpen si altele. Bradul
s-a extins in fagete, favorizate de climatul rece si umed. Prezenta molidului
la altitudini mai mici se datoreaza unor impaduriri efectuate pe aceste
terenuri. Trebuie remarcat faptul ca din toata suprafata padurii, circa 89% are
productivitate inferioara, iar 1% sunt neprductive. Din padurile ocolului Sivic
Marginea s-au recoltat prin centrele de colectare importantecantiatati de
fructe de padure.Industrie,
comert, serviciiActivitatile de tip industrial, reprezentate prin ramura de exploatare șiprelucrarea
brută a lemnului. Sunt dezvoltate și activitățile de obținere a produselor de
artizanat din ceramică, de împletituri de nuiele, tricotaje și broderie, toate
acestea desfășurându-se în special prin munca la domiciliul săteanului pentru
cooperativele meștesugărești din municipiul Rădăuți.

Industria
meșteșugărească este o ramură de tradiție pe aceste meleaguri, perpetuând
bogate tradiții folclorice, cunoscută fiind ceramica neagră de Marginea atât în
țară cât și peste hotare.

Industria meștesugărească mai dispune de unități dispersate
sau în gospodăriile meșteșugarilor, de ateliere de covoare, cojocărie,
dulgherie și croitorie.

Activitățile de servicii se desfășoară în vederea satisfacerii cererii
cerințelor populației din comuna (comerț, adiministrație, învățământ, cultura,
sănătate).Mediul de afaceri.

Dintre întreprinzătorii locali, se
evidențiază:

v    
MAR MOB SRL –
prelucrarea lemnului, producție de ambalaje din lemn, mobilă;

v    
MARCERAM IMPEX SRL –
atelier de ceramică tradițională, vase de ceramică neagră și ornamentală;

v    
COMZOO SRL – depozit
materiale pentru construcții;

v    
PAVIMENTE SRL –
producție de pavaj prin vibropresare.

v    
Si alteleCulturaIn comuna Marginea se afla un camin cultural unde activeaza
o formatie interesanta si valoroasa de cor barbatesc. Aceasta formatie prezinta
spectacole atat la nivelul comunei, dar si in cadrul unor manifestari
prestigioase de la Manastirea Sucevita sau Catedrala
Radauti, in special in timpul sarbatorilor de iarna.

Biblioteca comunala Marginea a luat fiinta in 1960 cu un
fond de carte de 2558 de volume. Achizitia de carte s-a realizat in perioada
1960-2000 cu fonduri de la bugetul de stat, iar din 2000-2006 de la bugetul
local sau diferite donatii. In prezent fondul de carte al bibliotecii este de
peste 18000 volume in valoare

La loc de cinste se situeaza manifestarile culturale
dedicate unor comemorari cum ar fi cele incepand cu anul 2000, cand s-a
sarbatorit “Anul Brancusi”, apoi in continuare “Anul Eminescu”, “Caragiale”,
“Stefan cel Mare si Sfant” si “George Enescu“Biblioteca a participat activ la
realizarea proiectului “Marturii”, ce a cuprins o gama larga de manifestari
pornind de la: traditii, datini, obiceiuri, portul popular, mestesugurile
traditioanle, activitati de creatie si altele. Biblioteca continua sa
reprezinte un focar de cultura si civilizatie in constelatia unitatilor de
invatamant si social-cuturale din comuna.
Patrimoniul comunei este alcatuit din existenta a 4
biserici de cult ortodox, o casa de rugaciuni a cultului baptist, o casa de
rugaciuni a cultului penticostal si un lacas de cult apartinand “Oastei
Domnului”. TurismTurismul din zona poate fi clasificat astfel:

- turism cultural;

- turism religios;

- turism rural (agroturism).

Prezența
unui cadru natural deosebit, de contact, cu râuri repezi și pajiști presărate
de așezări temporare de vară, conferă plaiurilor bucovinene o funcție prioritar
turistică, pretabilă agroturismului, turismului religios, cât și cel cultural.

Zona este
presarată pe toată întinderea ei cu biserici și mânăstiri renumite pentru
picturile exterioare și interioare, edificii unice în lume (zona Bucovinei a
primit în 1975 premiul „Marul de Aur” acordat de Uniunea Internatională a
Jurnaliștilor și scriitorilor din Turism). Mânăstirile au fost ridicate aproape
toate în secolele XV – XVI, în timpul voievozilor Ștefan cel Mare și Petru
Rareș. Fiecare dintre acestea are o culoare dominantă („albastrul de Voroneț”,
„verde de Sucevița” etc.) și prezintă scene unice prin compoziția lor grafică,
scene care descriu importante invățături din religie sau care oglindesc momente
din istoria Europei (Cucerirea Constantinopolului la Humor, Geneza la Voroneț
etc.).

Turismul
cultural în România este în general de natură religioasă, practicat în cea mai
mare masură de turiști străini, atrași de frumusețea și de încărcătura
cultural-istorică a obiectivelor turistice (mânăstiri, biserici, muzee,
tradiții locale etc.). Aceasta formă de turism comportă o latură informațională,
turiștii fiind motivați de ideea de a invăța și de a cunoaște lucruri noi
despre aceste locuri.

Turismul
rural (agroturismul) deține o pondere considerabilă în zona, el fiind
concentrat în jurul localităîilor cu foarte multă încărcătură istorică,
culturală și foarte multe tradiții și obiceiuri străvechi.

Datorită
unui exces de spațiu în gospodăriile țărănești există posibilitatea găzduirii
turiștilor în gospodărie, oferindu-se acestora camere aranjate și mobilate în
stil bucovinean tradițional, cu elemente folclorice de o valoare deosebită.

Un alt
element de atracție pentru turismul rural este artizanatul, tradițiile și
obiceiurile locale.

Localitatea
Marginea și-a câștigat un renume bine meritat prin tradiția deosebit de
valoroasă în meșteșugul olăritului. În sat există mai bine de 10 de familii de
olari care produc renumita ceramică neagră, de diferite forme și cu decoruri
variate. De asemenea, aici vizitatorii pot urmări întregul proces

tehnologic: pregătirea lutului, modelarea lui pe roata
olarului, decorarea prin lustruire și procesul final de ardere. O expoziție
permanentă cu vînzare pune la dispoziția vizitatorilor produsele de Marginea.

În zona se
poate dezvolta turismul montan, se pot înființa cabane turistice, pensiuni.
Facilități turistice oferite: plimbări de agrement, cu avionul, cu șareta cu cai
și sania.Secțiunea 7. Specific regional/localDin punct de vedere al specificului regional si local, Comuna Marginea
este cunoscută pe plan național și mai ales internațional prin păstrarea și
perpetuarea într-o formă autentică a străvechilor îndeletniciri din epoca
bronzului (sec. V - V I ) de modelare manuală a lutului argilos în scopul
fabricării vaselor cu întrebuițare casnică pentru gătit sau pentru prelucrarea
laptelui și diverse alte forme ornamentale. Unicitateaceramicii de Marginea pe
plan internațional este dată de culoarea neagră rezultată în urma arderii
precum și modelarea unor forme specifice tradiționale.Cultura populară a
comunei se regăsește și în portul popular specific care se poartă  în
zilele de sărbătoarede către bătrînii satului. '''

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2011, populația comunei Marginea se ridică la  de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2002, când se înregistraseră  locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (97,5%). Pentru 2,34% din populație, apartenența etnică nu este cunoscută.
Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (77,2%), cu o minoritate de penticostali (18,74%). Pentru 2,35% din populație, nu este cunoscută apartenența confesională.

Politică și administrație 
Comuna Marginea este administrată de un primar și un consiliu local compus din 17 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Recensământul din 1930 

Conform recensământului efectuat în 1930, populația comunei Marginea se ridica la 4501 locuitori. Majoritatea locuitorilor erau români (94,93%), cu o minoritate de germani (4,15%) și una de evrei (0,53%). Alte persoane s-au declarat: maghiari (1 persoană), ruși (1 persoană) și ruteni (9 persoane). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor erau ortodocși (93,27%), dar existau și romano-catolici (4,0%) și mozaici (0,53%). Alte persoane au declarat: evanghelici\luterani (6 persoane), greco-catolici (2 persoane), adventiști (1 persoană) și fără religie (91 de persoane).

Vezi și 
 Ceramică de Marginea

Note

Legături externe 
 Stiri din Comuna Marginea
 Județul Suceava — Marginea
 Ceramica neagră de Marginea , Direcția Județeană pentru Cultură, Culte și Patrimoniul Cultural Național Suceava
 Portal oficial al comunei Marginea

Marginea
Marginea