system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Împărtășește-mi câteva lucruri despre Prejmer, Brașov.
assistant
Prejmer, mai demult Prajmar, Preșmer (în dialectul săsesc Torteln, în , în ) este satul de reședință al comunei cu același nume din județul Brașov, Transilvania, România.

Istorie 

Data fondării și originea așezării nu sunt cunoscute. Originea slavă a numelui românesc și maghiar al localității permite ipoteza că localitatea actuală a fost precedată de o așezare mai veche de origine slavă. Cert este doar faptul că prima atestare documentară a localității datează din anul 1240, atunci când regele Béla al IV-lea al Ungariei (1235-1270), cedează biserica din Prejmer cu „toate veniturile și drepturile” sale, capitulului Mănăstirii Citeaux în Burgundia, abația-mamă a Ordinului cistercian, pentru folosul obștesc al întregului ordin.

Biserica 

Pe la 1211, Regele Ungariei  Andrei al II-lea  pomenește într-un document adresat teutonilor  numele râului Târlung, pe lângă care va crește localitatea Prejmer. Cavalerii teutoni care primesc drepturi asupra acestui teritoriu sunt cei care vor ridica până la un anumit nivel biserica din Tartlau (denumirea săsească a localității). Lăcașul de cult a fost construit în stilul gotic burgund introdus de cistercieni la Cârța. 

Ca și alte monumente din Transilvania, biserica fortificată de la Prejmer a suferit numeroase intervenții, dar în urma restaurării întreprinse de Direcția Monumentelor între 1960 și 1970  ea și-a căpătat forma inițială. Constituie cea mai bine păstrată și cea mai puternică biserică-cetate medievală din Estul Europei. În 1999, biserica a fost înscrisă pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO. Dedicată hramului "Sfânta Cruce", biserica a fost ridicată pe un plan central, în cruce greacă, modificat prin intervențiile din secolul al XVI-lea. Initial, clădirea era compusă din patru brațe egale dispuse în jurul unui careu centrat de un turn octogonal. Fiecare braț era compus din câte două travee, una pătrată și alta poligonală, corul bisericii fiind flancat pe ambele laturi de câte două perechi de capele rectangulare. Înrudirea cu spiritul și formele utilizate pe șantierul bisericii mănăstirii cisterciene Cârța, iar pe de altă parte, cu cele prezente la biserica evanghelică din Bartolomeu-Brașov, ambele ridicate după mijlocul secolului al XIII-lea, permite datare a bisericii evanghelice din Prejmer în a doua treime a secolului al XIII-lea și încadrarea sa în aceeași ambianță stilistică.

Fortificația 

Fiindcă Prejmerul era prima localitate care primea loviturile turcilor veniți prin pasul Buzău, după ce regele  Sigismund de Luxemburg  a dispus ridicarea unor sisteme de apărare în Țara Bârsei, a început fortificarea bisericii prin ridicarea unei incinte  înalte și puternice înconjurată de un șant lat de apă. Cetatea, cladită în formă de cerc, avea ziduri groase de 3-4 metri și înalte de 12 metri, bastioane, porți de fier și poduri care se ridicau. Un drum de strajă folosea pentru aprovizionarea luptătorilor de la crenele. Pe lângă gurile de foc fixate în ziduri, în cetate se afla un dispozitiv de luptă neobișnuit: vestita „Orgă a morții”. Formată din mai multe arme așezate la un loc, care trăgeau toate deodată. Ea producea dușmanului o mare panică și pierderi grele.

Personalități 
 Thomas Tartler (1700-1770), născut la Brașov, pastor evanghelic, a scris în 1750 Cronica comunei Prejmer. Preotul român Ioan Ludu a tradus o parte din această istorie.
 Erwin Neustädter (1897-1992), scriitor german, funcționar în timpul nazismului, emigrat în Germania
 Michael Trein (1935-2015), primar al Prejmerului
 Ioan Ludu (1887 - 1952), deputat în Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 1918, preot
 Gheorghe Șandru (1878 - 1968), deputat în Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 1918
 Gheorghe Șurariu (1874 - 1944), deputat în Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 1918

Galerie de imagini

În cultura populară occidentală
 Subspecies (1991), regia Ted Nicolaou

Vezi și 
 Biserica fortificată din Prejmer
 Locuri din patrimoniul mondial UNESCO
 Thomas Tartler

Note

Bibliografie 
 Viktor Roth, Geschichte der deutschen Baukunst in Siebenbürgen, Strassburg, 1905, p. 24.
 Phleps Hermann, Auf Spuren der ersten Bauten des deutschen Ritterdordens im Burzenland in Siebenbürgen, în "Zeitschrift für Bauwesen", Jg. 77, Nr. 7-9, Berlin, 1927.
 Horwath Walter, Die Baugeschichte der sächsischen Kirchenburgen und Kirchen, în "Das Burzenland", Bd. IV, I, Kronstadt, 1929, p. 149-158.
 Morres Eduard, Die Zeit des Spätromanischen und des Übergangs zur Gotik, în "Das Burzenland" Bd. IV, I, Kronstadt, 1929, p. 164-174.
 Rosemann R. Heinz, Tartlau. Kirchenburg, în "Die deutsche Kunst in Siebenbürgen", Berlin 1934, p. 70-72.
 Virgil Vătășianu, Istoria artei feudale în Țările Române, vol. I, București, 1959, p. 105-107 și passim.
 Entz Géza, Le chantier cisterciene de Kerc (Cîrța), în "Acta Historiae Artium Academiae Scientiarium Hungaricae", tom. IX, nr. 1-2, Budapest, 1963.
 Götz Wolfgang, Zentrabau und Zentralbautendenz in der gotischen Architektur, Berlin, 1968, p. 27-28.
 Busuioc Dan Nicolae, Arhitectura gotică timpurie din Țara Bârsei în lumina unor noi cercetări, în: "Studii și cercetări de istoria artei", tom 25, București, 1978, p. 3-34.
 Vasile Drăguț, Arta gotică în România, București, 1979, p. 17-20.
 Hermann Fabini, Alida Fabini, Kirchenburgen in Siebenbürgen, Berlin-Leipzig, 1991, p. 27-28 și passim.

Legături externe 

 Biserici Fortificate din Transilvania 
 Fortified churches from Transylvania  
 Kirchenburgen in Transilvanien 
 Erdélyi erődtemplomok 
 Informatii si fotografii
 Prejmer & Hărman www.capper.de
 Cetatea Prejmer, scurtă descriere
 Dicționar de localități din Transilvania 
 Fotografii cu biserica fortificata din Prejmer 
 VIDEO Colț de rai: Prejmer, „satul cu 1.000 de izvoare“, 20 februarie 2011, Teodora Nicolae, Adevărul
 Destinatia Prejmer: cetate, carnaval, biserica, clatite, 8 martie 2007, Lucian Vasilescu, Descoperă

Prejmer, Prejmer
Prejmer, Prejmer
Prejmer, Prejmer
Prejmer, Prejmer