system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ai detalii despre Sfântul Gheorghe?
assistant
Sfântul Mare Mucenic Gheorghe (în , Ágios Geó̱rgios, sau George, versiuni: Georgiu, Georz, Giurgiu, Iorgu, din greacă Gheorghios, „agricultor”; c. 275/280 – d. 23 aprilie 303) a fost general roman de origine greacă și ofițer în garda împăratului roman Dioclețian, care a fost condamnat la moarte pentru că nu a renunțat la credința creștină. Ca martir ucis în timpul persecuției creștinilor sub Dioclețian este sărbătorit în aproape toate bisericile, de obicei în data de 23 aprilie. Este sfântul patron al multor țări, regiuni și orașe.

Biografie 
Gheorghe (George) s-a născut în Cappadocia, într-o familie creștină de origine greacă, și a trăit în timpul domniei împăratului Dioclețian. Mai multe date nu se cunosc cu certitudine, neexistând niciun document al epocii, care să conțină date despre viața sa. Ceea ce se știe despre el a fost scris ulterior.

Tradiția 
S-a înrolat în armata romană și, parcurgând ierarhia militară, Sf. Gheorghe s-a făcut remarcat prin îndemânarea cu care mânuia armele. În ciuda decretului împotriva creștinilor, emis de Dioclețian în 303, Sf. Gheorghe a ales să-și mărturisească public credința creștină. Din ordin imperial, sfântul a fost întemnițat și supus torturii pentru a-și renega credința. Loviri cu sulița, lespezile de piatră așezate pe piept, trasul pe roată, groapa cu var, încălțămintea cu cuie, băutura otrăvită, bătaia cu vâna de bou și toate celelalte torturi nu au reușit să-l facă să renunțe la credința sa.

Sfântul Gheorghe - ocrotitor sfânt

Țări 
Sfântul Gheorghe este sfântul ocrotitor al următoarelor țări și regiuni:

 Anglia
 Aragon
 Catalonia
 Etiopia
 Georgia
 Grecia
 Lituania
 Malta
 Moldova
 Muntenegru
 Palestina
 Portugalia
 Rusia
 Serbia

Orașe 
Sfântul Gheorghe este sfântul ocrotitor al următoarelor orașe:

 Amersfoort, Olanda
 Barcelona, Spania
 Beirut, Liban
 Băilești, România
 Borșa, România
 Botoșani, România
 Bteghrine, Liban
 Cáceres, Spania
 Ferrara, Italia
 Bad Aibling, Germania
 Bad Brückenau, Germania
 Bamberg, Germania
 Bensheim, Germania
 Bocholt, Germania
 Drobeta-Turnu Severin, România
 Eisenach, Germania
 Genova, Italia
 Giurgiu, România
 Grebenstein, Germania
 Haldern, Germania
 Hattingen, Germania
 Hârlău, România
 Heide_(Holstein), Germania
 Insula Gozo, Malta
 Liov, Ucraina
 Ljubljana, Slovenia
 Lod, Israel
 Londra, Anglia
 Moscova, Rusia
 Piran, Slovenia
 Pomorie, Bulgaria
 Preston, Anglia
 Qormi sau Città Pinto, Malta
 Reggio Calabria, Italia
 Riedlingen, Germania
 Rio de Janeiro, Brazilia
 Sfântu Gheorghe, România
 Schwarzenberg/Erzgeb., Germania
 St. Georgen, Germania
 Tecuci, România
 Timișoara, România

Sfântul Gheorghe în conștiința românească 
În conștiința populară românească, Sf. Gheorghe este unul dintre cei mai prezenți sfinți, numeroase biserici purtând hramul său. Există numeroase orașe în România care poartă numele Sfântului Gheorghe și chiar unul dintre cele trei brațe ale Dunării este denumit astfel. Imaginea Sf. Gheorghe ucigând balaurul este prezentă și pe steagul Moldovei medievale trimis de Ștefan cel Mare la Mănăstirea Zografu de la Muntele Athos. 

Sf. Gheorghe este de asemenea ocrotitorul Forțelor Terestre ale Armatei Române.

Legenda potrivit căreia sfântul ar fi ucis un balaur pentru a salva o fecioară este o legendă târzie, medievală. Adesea însă, iconografia recentă îl prezintă pe sfânt călare, doborând cu sulița un balaur, poate simbolic. Unii comentatori sunt însă de părere că este vorba doar de o preluare târzie a mitului grec despre Perseu și Andromeda.

Referințe

Literatură

În limba germană 
 Horst Brunner: Geschichte der deutschen Literatur des Mittelalters im Überblick. Reclams Universal-Bibliothek (RUB) 9485, Stuttgart 2003, ISBN 978-3-15-009485-3, S. 267, 326.
 Michael Buhlmann: Wie der heilige Georg nach St. Georgen kam. În: Vertex Alemanniae. Verein für Heimatgeschichte, St. Georgen 2001 (ohne ISBN).
 Michael Buhlmann: Zu den Anfängen der Georgsverehrung im christlich-frühislamischen Palästina (6. - 7. Jahrhundert). În: Der Heimatbote. Band 14, 2003, S. 37-47.
 Michael Buhlmann: Quellen zur mittelalterlichen Geschichte Ratingens und seiner Stadtteile: XII. Besitz des Kölner Georgstifts in Homberg (1067? - kurz vor 1148). În: Die Quecke. Band 73, 2003, S. 21ff.
 Herbert Donner (Hrsg.): Pilgerfahrt ins Heilige Land. Die ältesten Berichte christlicher Palästinapilger (4. - 7. Jahrhundert). Ediția. a 2-a. Katholisches Bibelwerk, Stuttgart 2002 (Erstausgabe 1979), ISBN 3-460-31842-2.
 Herbert Donner: St. Georg in den großen Religionen des Morgen- und Abendlandes. In: Hans Martin Müller (Hrsg.): Reformation und Praktische Theologie. Festschrift für Werner Jetter. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 1983, ISBN 3-525-58124-6, S. 51-60.
 Hiltgart L. Keller (Hrsg.): Georg. In: Reclams Lexikon der Heiligen und der biblischen Gestalten, Legende und Darstellung in der bildenden Kunst. Zeichnungen von Theodor Schwarz. Reclam, Stuttgart 1987, ISBN 3-15-010570-6, S. 248-252.
 Luc Campana: Die 14 Heiligen Nothelfer. Herkunft und Verehrung – Konkurrenz zur Medizin – Leben und Legenden – Reichweite und Bildnisse. Lauerz: Theresia-Verlag, 2009. ISBN 978-3-03767-035-4.
 Wolfgang Haubrichs: Georgslied und Georgslegende im frühen Mittelalter. Text und Rekonstruktion. Scriptor, Königstein im Taunus 1979, ISBN 3-589-20573-3.
 Achim Krefting: St. Michael und St. Georg in ihren geistesgeschichtlichen Beziehungen. În: Deutsche Arbeiten an der Universität Köln. Nummer 14, Diederichs, Jena 1937.
 Eckhard Meineke, Judith Schwerdt: Einführung in das Althochdeutsche. Schöningh UTB 2167, Paderborn / München / Wien / Zürich / Schöningh 2001, ISBN 3-8252-2167-9 (UTB) / ISBN 3-506-97006-2 (Schöningh), S. 115ff.
 Elisabetta Lucchesi Palli.: Georg. În: Engelbert Kirschbaum, Wolfgang Braunfels (Ed..): Lexikon der christlichen Ikonographie. Band 6 Ikonographie der Heiligen Crescentianus von Tunis bis Innocentia. Herder, Freiburg in Breisgau 1974, ISBN 3-451-14496-4, Sp. 365-390.
 Gabriella Schubert: Der Heilige Georg und der Georgstag auf dem Balkan. In: Zeitschrift für Balkanologie. Nummer 4, Harrassowitz, Wiesbaden 1985, ISSN 0044-2356.
 Ewald Volgger (Hrsg.): Sankt Georg und sein Bilderzyklus in Neuhaus/Böhmen (Jindřichův Hradec). Historische, kunsthistorische und theologische Beiträge. În: Quellen und Studien zur Geschichte des Deutschen Ordens. Nummer 57, Elwert, Marburg 2002, ISBN 3-7708-1212-3
 Jacobus de Voragine, Rainer Nickel (Ed.): Legenda aurea. În: Reclams Universal-Bibliothek RUB 8464. Reclam, Stuttgart 2007, ISBN 3-15-008464-4, S. 192-197 (latin/german).
 Hans Georg Wehrens: Georg u. a.. În: Die Stadtpatrone von Freiburg im Breisgau. Promo, Freiburg in Breisgau 2007, ISBN 978-3-923288-60-1, S. 6-25 und 45 ff.
 Clemens Jöckle: Der heilige Georg : Legende, Verehrung und Darstellungen ; der edle, leuchtende Stern aus Kappadozien, Kehl/Rhein 2008, Sadifa-Media, 1. Aufl., ISBN 978-3-88786-185-8
 ´

Vezi și 
 St. George (dezambiguizare)
 Biserica Sfântul Gheorghe Nou din București
 Biserica Sfântul Gheorghe din Lod
 Biserica Sfântul Gheorghe din Malcoci

Legături externe 
 
 http://paginiortodoxe.tripod.com/vsapr/04-23-minuni_sf_gheorghe.html
 Viețile sfinților (profamilia.ro) 
 Enciclopedia catolică (newadvent.org)
 Sfinți și fericiți (santiebeati.it)
 Viețile sfinților (enrosadira.it)
 Enciclopedia catolică, versiunea spaniolă (enciclopediacatolica.com)
 Viețile sfinților (corazones.org)
 Sfântul Gheorghe și dreapta socoteală (chiazna.ro)
 Sfântul Gheorghe – Purtătorul de biruință, 17 aprilie 2009, Nicu Parlog, Descoperă
 Biruitorul balaurului, 22 aprilie 2005, Costin Anghel, Jurnalul Național
 Sângiorz – zeu al câmpului și străjer al timpului, 23 aprilie 2012, Iulia Gorneanu, Jurnalul Național
 Cine a fost Sfântul Gheorghe, 23 aprilie 2012, Radu Ștefănescu, Evenimentul zilei
 Panteon creștin - Sfântul Mare Mucenic Gheorghe , 28 aprilie 2004, Revista Magazin
 Amprente ale spiritualității noastre - Sfântul Mare Mucenic Gheorghe , 23 aprilie 2003, Revista Magazin
 Traditii de Sfantul Gheorghe, 22 aprilie 2013, CrestinOrtodox.ro
 TU AI AVEA CURAJUL? Sfântul Gheorghe a preferat moartea decât să-și trădeze credința! Tortură și ispite, ca la Securitate, 22 aprilie 2013, Adrian Pătrușcă, Evenimentul zilei
 Zi de sărbătoare: Sfîntul Gheorghe prăznuit și azi de credincioși, 23 aprilie 2008, Loreta Popa, Jurnalul Național
 Cel care aduce vara, 23 aprilie 2008, Simona Chiriac, Jurnalul Național
 Martirul purtător de biruință, 20 aprilie 2008, Roxana Roseti, Jurnalul Național
 „Mai lesne vei slăbi tu chinuindu-mă, decât eu fiind muncit“ , 23 aprilie 2009, Diac. George Aniculoaie, Ziarul Lumina
 Rugăciune la mormântul Sfântului Mare Mucenic Gheorghe , 23 aprilie 2013, Mariana Borloveanu, Ziarul Lumina
 Sfantul Gheorghe in iconografie, 22 aprilie 2010, Dionisie din Furna, CrestinOrtodox.ro

Decese în 303
Sfântul Gheorghe
Istoria Angliei
Mari mucenici
Martiri creștini din timpul persecuției lui Dioclețian
Regatul Angliei
Sfinți în Biserica Catolică
Sfinți în Biserica Ortodoxă
Sfinți militari
Ucigași de dragoni