system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți să îmi spui despre acest subiect: Turnu Roșu, Sibiu?
assistant
Turnu Roșu (în dialectul săsesc Ridenturm, în , în , în limba latină Rubra Turris ) este satul de reședință al comunei cu același nume din județul Sibiu, Transilvania, România.

Așezare 

Localitatea se află situată la 24 km sud de Sibiu și la o distanță de 79 km sud de Mediaș , pe malul Oltului, în apropierea defileului cu același nume.
Altitudinea medie este de 450 metri. 	
Locul unde se află vatra comunei a fost fundul unei mari care se numea Marea Eocenica. Pe înalțimile din jurul comunei, săpând pentru extragerea pietrei de var, localnicii din vechime au descoperit pietrificate viețuitoare marine. Locul,denumit de localnici „Lunca lui Cercel”, este rezervație geologică de calcare eocene.

 " Pământul comunei Porcești începe lângă pământul Sebeșului de sus la malul Oltului în punctul unde răul Sebeșulului de sus se varsă în Olt, apoi merge pe acest rău în sus până la crucea de lângă drum. Dincolo merge pe dinsus de moară Porceștilor până la Stejerie, apoi în Poduri la Plopi unde se află un semn de hotar.  De acolo merge pe deal în Puțuri (Sipote) la Purcitura apoi la Crucea din Muncei, de acolo la Râpă Roșie la capătul căreia de asemeni se află un semn de hotar. De acolo merge la Curmătura Fertului apoi spre munte la Piatră Rea, apoi în Izvorele unde este adăpătoare de vite comună cu cele din Sebeșul de jos, apoi în Chica Fedeleșului unde atinge hotarul Munteniei. De acolo merge în culmea muntelui până la Piatră Lacului, apoi în Piatră Albă pe Strungă Draculei iar de aici pe Valea Lui Frate până la Olt. De acolo se reîntoarce pă malul Oltului în sus în apropiere de Turnu Roșu trece dincolo de Olt la capul Gârlei. Merge pe Gârlă în Gruiul Chircii și de acolo pe Vârful Măgurii până în pârâul lui Hirsch. De acolo o ia pe sub Gârlă până la Olt și merge pe Olt în sus până la puntul unde se varsă în el Răul Sebeșului. "  Istoric Turnu Roșu este, la origine, o construcție militară defensivă, ridicată de sași în 1360, lîngă Boița, județul Sibiu. A fost terminată în 1370 sub regele Ludovic I al Ungariei, în scopul supravegherii defileului râului Olt, fiind situată în apropierea vechii frontiere cu Țara Românească.

Prima atestare documentară apare in diploma latină a regelui maghiar Ladislau al V-lea din anul 1453, prin care comuna a fost incorporată la cele Sapte Scaune ale provinciei Cibiniensis și dată în administrarea celor Sapte Juzi, împreună cu alte șașe comune invecinate: Boița (dialectul săsesc  Issenderf, , ), Tălmacel ( ,  ), Plopi, Sebeșul de Jos ( dialectul săsesc Schäis, ,  ), Sebeșul de Sus ( ,  ) și Racovița ( dialectul săsesc Rakevets,, ,  ) . Dintre acestea comuna Plopi nu mai exista de peste 400 de ani.

Extras din diploma regelui maghiar Ladislau al V-lea :

 " ( Noi, Ladislau, prin grația lui Dumnezeu rege al Ungariei... luând cunostința de la Hunyadi János Comeșul Bistriței că cetățile noastre de graniță Tălmaciu, Lotrioara și Turnu Roșu sunt ruinate, am dispus că aceste cetăți, împreună cu impozitul regal precum și posesiunile Tălmacel, Boița, Plopi, Porcești, Sebeșu de Jos, Sebeșu de Sus, Racovița și orasul Tălmaciu, să fie anexate și incorporate definitiv la cele Șapte Scaune Săsești din provincia Sibiului in condiția următoare: administrașia centrală a celor Șapte Scaune va încasa pe viitor în folosul ei vama de la Turnu Roșu și darea regelui. Locuitorii satelor anexate vor avea și pe viitor aceleași libertăți și drepturi pe care le-au avut în trecut și pe care le au și locuitorii celor Șapte Scaune Săsești. Administrația centrală a celor Șapte Scaune se obligă a repara radical cetățile Turnu Roșu și Lotrioara, ca să poată apăra bine granița și se obligă a dărâma până la temelii cetatea Tălmaciului, care în locul unde se află nu mai e de nici un folos.
Dat in Pojon la anul 1453, în anul al XIII-le a al Domniei Noastre.
ss. Ladislau al V-lea - Rege ) ” 

În 1602, în noiembrie, a fost o bătălie lângă Turnu Roșu între oștile lui Radu Șerban, ajutat de o armată a Imperiului Austriac si de diverși mercenari printre care și  și armatele reunite ale lui Ieremia Movilă, ale tătarilor și turcilor. Bătălia a fost câștigată de alianța lui Ieremia Movilă. John Smith a fost luat prizonier de către turci și vândut ca rob

În 1653, domnitorul român, Matei Basarab ridică o biserică pe aceste locuri. Zidurile au grosimea de aproape 1 metru. A fost pictată în frescă la interior și exterior. Arhitectura bisericii este in stil muntean, existand asemanari cu biserici din judetul Argeș si Dâmbovița. Turnul înalt, în stil gotic, a fost ridicat in anul 1750. În 1828 incinta a fost mărită datorită numarului mare de credincioși. Această biserică fiind și singura cititorie a lui din întregul Ardeal, în prezent școala generală din comuna îi poartă numele.
De-a lungul timpului și-au făcut apariția pe meleagurile satului diferite personalități ale evului mediu precum Neagoe Basarab, care ar fi ridicat o biserică ale carei ruine nu s-au descoperit nici pâna în ziua de azi.

Legenda spune că Turnul Roșu își datorează culoarea sângelui vărsat fără succes de armatele turce, care nu au reușit niciodată să îl cucerească. Prin extensie, trecătoarea situată în Carpații Meridionali, în defileul Oltului, a luat numele de Pasul Turnu Roșu ( în , în ).

Pâna în anul 1966 numele satului nu era Turnu Roșu, numele era Porcești, gara in care staționau trenurile se numea Turnu Roșu dar numele localități era Porcești (în dialectul săsesc Portschescht/ Porkendorf, în , în ).

 Evoluția numelui în timp 

 1364 - Gyznoyow
 1366 - Diznoio, Dyznoio.
 1369 - Diznoyo
 1370 -  Dyznoyou
 1380 - Diznoyow, Dyznoyow
 1383 - Gyznoyo
 1385 - Dyznov
 1470 - Weresthoron
 1488 – Porckendorf
 1496 - Portschest
 1508 - Porkendorf / 1560 - Rubea Turris 
 1606 - Verestoron / Verestorony
 1733 - Portsest
 1750 - Porcsesd
 1805 - Portsesd
 1808 - Porcsesd 
 1839 - Portsesd, Portsesdinum, Portschescht, Portsesdu
 1861 - 1888 -  Porcesd (Porkendorf, Porcesti) / Rothenthurm / Rotherthurm
 1873 - Porcsest
 1913 - Porcsesd / Rotenturm
 1920 – 1956 - Porcești
 1964 - Porcești, Turnu Rosu
 1966 - Turnu Rosu

 Demografie 

 Obiective turistice 

Localitatea deține o colecție muzeală înființată în 1976 în locul vechii școli românești de la sfârșitul secolului al XVIII-lea. Sunt expuse o serie de piese cu caracter istoric și etnografic, provenite din donațiile localnicilor. Muzeul este deschis publicului.
	
În afara satului, spre sud și sud-est, se găsește rezervația naturală Calcarele eocene de la Porcești.

La 3 km de localitate se află Mănăstirea „Turnu Roșu”, cu hramul „Adormirea Maicii Domnului”.S-a descoperit din vechea mânăstire o caramidă pe care era inscripționat anul 1601. 
Cronicile arată ca în 1761 și acestă biserică a fost distrusă de generalul austriac Adolf von Buccow, din ordinul dat de Maria Tereza, împreună cu multe alte biserici și mânăstiri ortodoxe. Au fost dărâmate cu tunurile sau li s-a dat foc în încercarea de a extermina credința Ortodoxă de dincolo de Carpați.
Biserica veche, ridicată de locuitorii comunei pe la 1850, a fost pictată in 1989 în stil neobizantin. Iar în 1994 mânăstirea se reinființează și se sfinteste de catre Mitropolitul Ardealului, Antonie Plamadeală. 
În 2004, s-au introdus curentul electric și apa curentă.

 Traseul creasta Munților Făgărașilor, urmând șoseaua, la trei km de ieșirea din sat, ajungeți la mănăstire, un drum forestier mai continuă până ajungeți la cărarea care duce spre Vârful Suru.

 Rezervația naturală Calcarele eocene de la Turnu Roșu - Porcești (60 ha).
 Monumente 

 Monumentul Eroilor Români din Al Doilea Război Mondial. Obeliscul este situat în centrul satului și a fost dezvelit în anul 1959, pentru cinstirea eroilor români căzuți în Al Doilea Război Mondial. Monumentul are o înălțime de 3 m și este realizat din piatră de râu, beton și marmură, la inițiativa A.V.S.A.P. Porcești.

 Biserica ortodoxă „Sf. Nicolae”, zidită de logofătul Toma Beceriul în numele lui Matei Basarab în anul 1653, în 2013 se află aproape de centrul comunei la Str. Bisericii Nr. 75. Acest edificiu cu decorul exterior bogat este un monument istoric înscris în Patrimoniul cultural național al României (cu codul  SB-II-m-A-12574). 

 Imagini 

 Note 

 Bibliografie recomandată 
Grecu, Victor V., Turnu Roșu. Repere ale evoluției : Sinteză monografică'', Editura Etape, Sibiu, 2000 ISBN 973-9090-74-5

Vezi și 
Biserica „Sfântul Nicolae” - Porcești din Turnu Roșu

Legături externe 

Pagina a comunei Turnu Roșu
Pagina oficială a primăriei Turnu Roșu 
România în imagini - Județul Sibiu - Turnu Roșu
Minuni și relicve la Turnu Roșu

Dicționar de localități din Transilvania

Turnu Roșu, Turnu Roșu
Turnu Roșu, Turnu Roșu