system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți spune pe larg despre Alexandru Marghiloman?
assistant
Alexandru Marghiloman () a fost un om de stat conservator român care a îndeplinit funcția de cel de-al 25-lea  prim-ministru al României în anul 1918 (martie–noiembrie) și a avut un rol decisiv în timpul Primului Război Mondial.

Viața personală 
Alexandru Marghiloman s-a născut la 4 iulie 1854 în Buzău într-o familie burgheză rurală. Tatăl său, Iancu Marghiloman, era un mare arendaș din Țara Românească, iar mama sa, Irina Izvoranu făcea parte dintr-o familie înstărită din Oltenia. Despre Iancu Marghiloman, Duiliu Zamfirescu avea să scrie: „colon californian, arendaș, antreprenor, vânător de Bărăgan, jucător de cărți, prefect – în cele mai bune relații cu lumea din București; miniștri, deputați și senatori, și cu lumea din provincie; alegători, subprefecți, hoți de cai”.

Studiile și cariera
Alexandru Marghiloman a urmat Colegiul Sfântul Sava din București, iar apoi se va înscrie la  Facultatea de Drept și la Înalta Școală de Științe Politice din Paris. După absolvire, în 1879 Alexandru Marghiloman va fi procuror și mai apoi judecător la Tribunalul Ilfov. În 1881, va demisiona pentru a deveni avocat, pentru ca trei ani mai târziu să fie numit avocat al statului. La 6 noiembrie 1884, Alexandru Marghiloman este ales deputat în Colegiul I Buzău.

În 1890 Alexandru Marghiloman s-a căsătorit cu Elisa Știrbei, nepoata domnitorului Barbu Știrbei și sora Prințului Barbu Stirbey; cei doi au divorțat mai târziu, Elisa căsătorindu-se cu Ion I. C. Brătianu.

Conservator și germanofil în preajma Primului Război Mondial, Marghiloman a acceptat să devină prim-ministru într-un moment foarte dificil, în primăvara lui 1918, când, abandonată de principalul aliat din zonă, Rusia devenită bolșevică în urma revoluției, România a trebuit să accepte o pace nefavorabilă cu Puterile Centrale. După ce a negociat pacea de la Buftea-București, Marghiloman a trimis trupe române la Chișinău pentru a stabiliza fosta gubernie țaristă devenită atunci Republica Democrată Moldovenească. După ce Sfatul aceasteia a votat Unirea Basarabiei cu România, Marghiloman a primit actul unirii și a acționat pentru recunoașterea acesteia.

Diverse 
Marghiloman era un împătimit crescător de cai. La conacul său din Buzău, Vila Albatros, a pus bazele unei crescătorii de cai de rasă, iar numele vilei provine de la numele calului preferat al omului politic.

De numele său se leagă marghilomanul, o rețetă de cafea cu rom sau vinars, creată, conform unor legende, cu ocazia unei vânători la care a participat. Conform legendei, Marghiloman era un mare băutor de cafea, și când, în timpul unei vânători, i-a comandat valetului una, valetul nu a mai găsit apă și a făcut cafeaua cu vinars.

Numismatică
La 1 iulie 2019, Banca Națională a României va pune în circulațție, în atenția colecționarilor, un set de monede „cu tema Desăvârșirea Marii Uniri – Alexandru Marghiloman.” Emisiunea numismatică este formată din trei monede: o monedă de aur, cu valoarea nominală de 100 de lei, având titul de 900‰, o monedă de argint, cu valoarea nominală de 10 lei, av\nd titlul de 999‰ precum și o monedă din aliaj comun, cu valoarea nominală de 50 de bani.

Tirajul acestei emisiuni monetare este de 300 de seturi.

Note

Bibliografie 
 Alexandru Marghiloman, Note politice, Volumul I, Editura Scripta, București, 1993
 Alexandru Marghiloman, Note politice, Volumul II, Editura Scripta, București, 1994
 Alexandru Marghiloman, Note politice, Volumul III, Editura Scripta, București, 1995
 I.G. Duca, Memorii, Volumul I, Editura Expres, București, 1992
 Titu Maiorescu,România, Războaiele balcanice și Cadrilaterul, Editura Machiavelli, București, 1995
 Ioan Slavici, Amintiri. Închisorile mele. Lumea prin care am trecut, Editura Albatros, București, 1998
 Ioan Scurtu, Gheorghe Buzatu, Istoria românilor în secolul XX, 1918-1948, Editura Paideia, București, 1999
 Mircea Iosa, Traian Lungu, Viața politică în România 1899 – 1910, Editura politică, București, 1977
 Titu Maiorescu, Viața politică a României sub domnia lui Carol I, Editura Humanitas, București, 1994
 Ion Bulei, Sistemul politic al României moderne. Partidul Conservator, Editura politicâ, București, 1987
 Ioan Adam, Panteon Regăsit. O galerie ilustrată a oamenilor politici români. Editura Gramar, București, 2000
 Maria Magdalena Ioniță, Casa și familia Capsa în România modernă, Editura Publimpres, București, 200
 Stelian Neagoe, Istoria guvernelor României de la începuturi – 1859 până în zilele noastre – 1995, Editura Machiavelli, București, 1995

Bibliografie suplimentară

Legături externe 
 Alexandru Marghiloman, omul nemtilor sau omul providential? , 13 octombrie 2007, Mircea Dumitriu, România liberă

Nașteri în 1854
Decese în 1925
Prim-miniștrii României
Miniștri de externe ai României
Miniștri de interne ai României
Miniștri ai agriculturii români
Miniștri de finanțe ai României
Deputați români
Senatori români
Români ai Primului Război Mondial
Membri ai Partidului Conservator (antebelic)
Absolvenți ai Colegiului Național Sfântul Sava
Buzoieni
Români pe monede și bancnote românești