system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce aspecte principale ale [Titlu] poți să-mi împărDumitru Stăniloae?
assistant
Dumitru Stăniloae () a fost un preot, teolog, profesor universitar, specialist în dogmatică, traducător, scriitor și ziarist român. Este considerat unul dintre autoritățile proeminente ale teologiei europene din secolul al XX-lea și cel mai mare teolog român din acel secol. A fost, între 1934 și 1945, redactor șef al publicației bisericești Telegraful Român căreia i-a imprimat o linie editorială naționalistă și antisemită.

A lucrat vreme de 45 de ani la traducerea lucrării Filocalia sfintelor nevoințe ale desăvârșirii (în douăsprezece volume). Membru titular al Academiei Române (1991).

Tinerețea și studiile 
S-a născut la Vlădeni ca ultimul dintre cei 5 copii ai lui Irimie și Rebeca Stăniloae, nepoată de preot ortodox. A urmat studiile secundare la Liceul „Andrei Șaguna” din Brașov între 1914 și 1922, și cele superioare la Facultatea de Litere a Universității din București (doar primul an), continuând apoi cu Facultatea de Teologie din Cernăuți (între anii 1923 - 1927). La Cernăuți a obținut doctoratul în 1928. A fost trimis de mitropolitul Nicolae Bălan la Facultățile de Teologie din Atena (1927-1928), Munchen și Berlin (1928-1929) pentru a se specializa în dogmă și istorie bisericească și a efectuat călătorii de studii și documentare la Paris și Belgrad.

La Sibiu. Preot, profesor, publicist 

După reîntoarcerea în țară, Stăniloae a ocupat funcția de profesor suplinitor (1929), apoi provizoriu (1932) și titular din 1935 de dogmatică la Academia Teologică „Andreiană" din Sibiu. Funcționează ca profesor până în 1946.

Între 1929-1932 și 1936-1937 a predat apologetică, între 1932-1936 teologie pastorală, iar între 1929 și 1934) limba greacă. A fost numit rector al Academiei Teologice în 1936 și ocupă această poziție până în 1946.

Pe 4 octombrie 1930 s-a căsătorit cu Maria (născută Mihu), iar în anul următor i s-au născut primii copii, doi gemeni - Dumitru (d. septembrie 1931) și Mioara (d. 1945). În 1933 s-a născut Lidia, botezată de istoricul Ioan Lupaș. A fost hirotonit diacon în 1931 și preot în 1932, apoi a devenit protopop stavrofor în 1940. A fost ales membru în Adunarea Eparhială a Arhiepiscopiei Sibiului și consilier arhiepiscopesc.

Începând cu ianuarie 1934 și până în mai 1945 a fost redactor al publicației Telegraful Român. Sub conducerea sa publicația a dobândit un caracter naționalist și visceral antisemit. Deși presa bisericească ortodoxă din acea perioadă nu era lipsită de articole ostile minorităților, Telegraful Român a ieșit în evidență prin virulența împotriva a tot ce era perceput ca neromânesc. Astfel, catolicii erau prezentați ca instrument al iredentismului maghiar, adventiștii, baptiștii și penticostalii denunțați ca secte pe care guvernul ar trebui să le reprime. Printre personalitățile elogiate în paginile Telegrafului s-au numărat Moța și Marin, A.C. Cuza, Ion Antonescu și Hitler. Diferitele legi sau măsuri xenofobe și antisemite, inclusiv deportările romilor și evreilor au fost aplaudate. Unele editoriale (cum ar fi Au să dispară din Europa, publicat în 1942) chiar susțineau soluția finală.

La București. Profesor, teolog, deținut politic 
În 1947 a fost transferat prin chemare la Facultatea de Teologie din București, la Catedra de Ascetică și Mistică. În 1948, odată cu transformarea Facultății în Institut Teologic de grad universitar, Dumitru Stăniloae a fost încadrat ca profesor titular de Teologie Dogmatică și Simbolică.

Între 1948 și 1950 Stăniloae a susținut integrarea forțată a Bisericii Române Unite cu Roma în Biserica Ortodoxă întreprinsă de autoritățile comuniste.

Pe 5 septembrie 1958, odată cu noul val de arestări, a fost reținut de Securitate alături de membrii mișcării Rugul Aprins. În 1959 a fost dus la penitenciarul Aiud, unde a fost ținut luni întregi în regim de izolare. A fost eliberat în 1963. Din ianuarie 1963, odată cu eliberarea de la Aiud, a ocupat funcția de funcționar la Sfântul Sinod, reluându-și în octombrie postul la catedră.

În 1959 i s-a născut unicul nepot, Dumitru Horia, fiul Lidiei.

În 1968 a fost invitat la Freiburg și Heidelberg, de către profesorul Paul Miron, pentru a susține conferințe. În 1969 a ținut conferințe la Oxford. A mers la Vatican, ca membru al delegației B.O.R., în 1971.

În această perioadă a publicat în Glasul Patriei, organul de propagandă al regimului comunist destinat românilor din străinătate. A scris și o serie de publicații în care reitera și dezvolta critica Bisericii Unite.

A fost numit doctor honoris causa al Institutul teologic ortodox Saint Serge din Paris în 1981 și a fost premiat la Londra cu distincția onorifică „Crucea Sf. Augustin din Canterbury”, pentru merite teologice și creștinești.

În 1990 a devenit membru corespondent al Academiei Române, iar din 1991 a fost membru titular, în același an fiind numit doctor honoris causa al Facultății de Teologie din Atena. 

În 1992 a primit titlul de doctor honoris causa al Universității din București.

A murit în 1993, la București, la vârsta de optzeci și nouă de ani.

Opera 
Lucrări teologice
 Viața și activitatea patriarhului Dosoftei al Ierusalimului și legăturile lui cu țările românești, Cernăuți, 1929 169 p. (teză de doctorat);
 Catolicismul de după război, Sibiu, 1933, 204 p.;
 Ortodoxie și românism, Sibiu, 1939, 395 p.;
 Poziția d-lui Lucian Blaga față de creștinism și Ortodoxie, Sibiu, 1942, 150 p.
 Viața și învățătura Sf. Grigorie Palama, Sibiu, 1938, 250 + CLX p.;
 Iisus Hristos sau Restaurarea omului, Sibiu, 1943, 404p.;
 Teologia Dogmatică și Simbolică. Manual pentru lnstitutele Teologice, 2 vol., București, 1958, 1008p. (în colaborare cu profesorii Nicolae Chițescu, Isidor Todoran și loan Petreuță);
 Teologia Dogmatică ortodoxă pentru Institutele Teologice, 3 vol., București, 1978,504 + 380 + 463 p. (considerată “o sinteză amplă a Teologiei Dogmatice a Bisericii Ortodoxe, cu deschideri ecumenice, culme a gândirii dogmatice românești și punct sigur de plecare pentru noi dezvoltări în gândirea dogmatică");
 Teologia Morală ortodoxă pentru Institutele Teologice, vol. Ill. Spiritualitatea ortodoxă, București, 1981, 320p.;
 Spiritualitate și comuniune în Liturghia ortodoxă, Craiova, 1986, 440p.;
 Chipul nemuritor al lui Dumnezeu, Craiova, 1987, 392 p.;
 Studii de teologie dogmatică ortodoxă, Craiova, 1990, 705 p.;
 Reflectii despre spiritualitatea poporului român, Craiova, 1992, 162 p.
 Sfânta Treime sau La început a fost Iubirea, București, 1993, 96 p.;
 Comentariu la Evanghelia lui loan, Craiova, 1993;
 Iisus Hristos lumina lumii, București, 1993,
 Trăirea lui Dumnezeu în Ortodoxie, Antologie, studiu introductiv și note de Sandu Frunză, Cluj-Napoca, 1993, 240p.
 Națiune și creștinism, Ediție, text stabilit, studiu introductiv și note de Constantin Schifirneț, Editura Elion, București, 2004, 289p.
 Filocalia sau culegere din scrierile Sfinților Părinți care arată cum se poate omul curăți, lumina și desăvîrși/ Traducere din grecește, introduceri și note, (București: Harisma, 1994)

Lucrări istorice
 Din urmările Edictului de toleranță în ținutul Hațegului, în vol. „Fraților Alexandru și Ioan I. Lapedutu”, București, 1936, p. 837-842;
 O luptă pentru Ortodoxie în Țara Hațegului, în: Anuarul XV al Academiei teologice <<Andreiane>>", Sibiu, 1939, p. 5-76;
 Din urmările Edictului de toleranță în ținutul Făgărașului, în vol. “Omagiu lui Ioan Lupaș la împlinirea vârstei de 60 de ani", București, 1943, p. 826-833;
 Lupta și drama lui Inocențiu Micu Clain, în: BOR, an. LXXXVI, 1968, nr. 9-10, p. 1137-1185;
 Uniatismul din Transilvania, opera unei întreite silnicii, în: BOR, an. LXXXVII, 1969, nr. 3-4, p. 355-390;
 Uniatismul din Transilvania, încercare de dezmembrare a poporului român, București, 1973, 207 p.;
 Rolul Ortodoxiei în formarea  și păstrarea ființei poporului român și a unității naționale, în: “Ortodoxia", an. XXX, 1978, nr. 4, p. 584-603;
 Vechimea și spiritualitatea termenilor creștini români în solidaritate cu cei ai limbii române în general, în: BOR, an. XCVII, 1979, nr. 3-4, p. 563-590;
 De ce suntem ortodocși? (românii), în MMB, an. I (LXVII), 1991, p. 15-27.
 sute de articole și studii teologice

Colecția Opere complete (Editura BASILICA a Patriarhiei Române)
 vol. 1 - Cultură și duhovnicie. Articole publicate în Telegraful Român (1930-1936), ediție, studiu introductiv și note de Ion-Dragoș Vlădescu, Ed. Basilica, București, 2012, 912p.;
 vol. 2 - Cultură și duhovnicie. Articole publicate în Telegraful Român (1937-1941), ediție îngrijită de Ion-Dragoș Vlădescu, Ed. Basilica, București, 2012, 884p.;
 vol. 3 - Cultură și duhovnicie. Articole publicate în Telegraful Român (1942-1993), ediție îngrijită de Ion-Dragoș Vlădescu, Ed. Basilica, București, 2012, 834p.;
 vol. 4 - Iisus Hristos sau Restaurarea omului, Ed. Basilica, București, 2013, 528p.;
 vol. 5 - Chipul nemuritor al lui Dumnezeu, Ed. Basilica, București, 2013, 776p.

Distincții și titluri academice (selectiv) 
 "Doctor Honoris Causa", Universitatea din Tesalonic (1976)
 "Doctor Honoris Causa", Institutul Teologic St.Serge din Paris, (1981)
 "Doctor Honoris Causa", Facultatea de Teologie din Belgrad, (1982)
 "Doctor Honoris Causa", Universitatea din București, (1992)
 Premiul Dr. Leopold Lucas, Facultatea de Teologie Evanghelică din Tūbingen
 "Crucea Sf. Augustin din Canterbury" din partea Primatului Angliei, (1981)
 Membru titular al Academiei Române, (1992)

Note

Biografie 
 În anul 2000 a apărut la editura Humanitas o biografie scrisă de Lidia Stăniloae, fiica lui Dumitru Stăniloae,"Lumina faptei din lumina cuvântului", în care este evocată personalitatea părinților și momentele dificile prin care a trecut de-a lungul anilor Familia Stăniloae - recenzie

Lectură suplimentară 
 Persoana si comuniune: prinos de cinstire Parintelui Profesor Academician Dumitru Staniloae la implinirea varstei de 90 de ani, Antonie Plămădeală, Dumitru Stăniloae, Mircea Pacurariu, Editura Arhiepiscopiei ortodoxe Sibiu, 1993

Legături externe 

 
 Site Dumitru Stăniloae 
 16 noiembrie 1903 – S-a născut în Vlădeni, județul Brașov, preotul și profesorul de teologie Dumitru Stăniloae - dogmatist, filosof, istoric, ziarist și traducător , 16.11.2012, Basilica.ro
 Cărtile Părintelui Dumitru Stăniloae
 Interviu inedit cu Părintele Stăniloae
 Părintele Stăniloae despre "dor și cântec" 
 Părintele Stăniloae - "Sfântul cărților", Formula AS - anul 2003, numărul 592
 Cel mai mare teolog al neamului romanesc: Parintele Dumitru Staniloae - Spiritualitate, Costion Nicolescu, Formula AS - anul 2011, numărul 993
 Fotografii cu părintele Dumitru Stăniloae
 Interviu Revista Scara Treapta 7 cu părintele Dumitru Stăniloae în Proiect Avdhela, Biblioteca Culturii Aromâne
 Pr. Prof. Dumitru Stăniloae- "Besii" în Mânăstirile din Orient în Proiect Avdhela, Biblioteca Culturii Aromâne
 Pr. Dumitru Stăniloae
 "Haide, Doamne...Hai... Hai sa vorbim...", 5 aprilie 2004, Jurnalul Național
 „Hai, Doamne, hai să vorbim!“ (video) , 3 octombrie 2008, Narcisa Elena Balaban, Ziarul Lumina
 „Scrie, Dumitre, scrie! Cândva o să se publice toată munca ta“, 16 noiembrie 2007, Narcisa Elena Balaban, Ziarul Lumina
 Părintele Dumitru Stăniloae sau despre delicatețea sfințeniei , 14 noiembrie 2010, Lidia Stăniloae, Ziarul Lumina
 O scrisoare a părintelui Dumitru Stăniloae , 30 iunie 2013, Dumitru Manolache, Ziarul Lumina
 Ultima rugăciune a părintelui Dumitru Stăniloae, 15 noiembrie 2009, Diac. George Aniculoaie, Ziarul Lumina
 Ultima aniversare, 15 noiembrie 2009, Maria Vârcioroveanu, Ziarul Lumina
 La ziua de naștere a tatălui meu, părintele Dumitru Stăniloae , 15 noiembrie 2009, Lidia Stăniloae, Ziarul Lumina
 Părintele Dumitru Stăniloae - amintirea întâlnirii, 15 noiembrie 2009, Augustin Păunoiu, Ziarul Lumina
 În dogmatica sa, gândirea Sfinților Părinți este pe primul loc, 11 decembrie 2011, Pr. Lect. Dr. Gheorghe Holbea, Ziarul Lumina
 Despre presa bisericească interbelică sub semnătura părintelui Dumitru Stăniloae , 27 mai 2013, Adrian Nicolae Petcu, Ziarul Lumina
 Realități politice și religioase la vremuri de răscruce, sub semnătura teologului Dumitru Stăniloae , 10 iunie 2013, Adrian Nicolae Petcu, Ziarul Lumina
 O perioadă de mari încercări în publicistica părintelui Dumitru Stăniloae , 3 iunie 2013, Adrian Nicolae Petcu, Ziarul Lumina
 Acasă la Părintele Dumitru Stăniloae, 10 octombrie 2009, Diac. George Aniculoaie, Ziarul Lumina

Nașteri în 1903
Nașteri pe 29 noiembrie
Decese în 1993
Decese pe 5 octombrie
Membri titulari ai Academiei Române
Decese în București
Deținuți politici români
Duhovnici români
Jurnaliști români
Membri ai organizației culturale Rugul Aprins
Oameni din județul Brașov
Pedagogi români
Profesori universitari români
Protopopi români
Preoți ortodocși români
Revista Gândirea
Români din secolul al XX-lea
Scriitori români
Teologi ortodocși
Teologi români
Traducători români