system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Care sunt cele mai importante informații despre Comuna Prigor, Caraș-Severin?
assistant
Prigor este o comună în județul Caraș-Severin, Banat, România, formată din satele Borlovenii Noi, Borlovenii Vechi, Pătaș, Prigor (reședința) și Putna.

Bibliografie recomandată 
 Panduru, Pavel, Monografia localității Prigor, Editura Timpul, Reșița, 2000, ISBN 973-8136-06-7

Numele localității este de origine veche romaneasca si se trage de la raul cu acelasi nume , care este un rau de munte aprig , vijelios , pripit , zorit, iute(conform DEX , prigorit insemneaza dogorit de vapaia focului sau a soarelui , pripit , zorit , iute) , primul afluent important al Nerei.De la raul Prigor a luat nume si satul odata cu stabilirea sa pe vatra actuala .La fel cum este raul asa este si firea oamenilor ce-l locuiesc.

Dar urme de viață omenească pe actuala vatră a localității sunt mai vechi. Periegheze și sondaje arheologice efectuate accidental au scos la iveală urme neolitice în punctul Ogei (pe malul stâng al văii Prigorului, la circa 1 km NV de sat), dar și o inscripție romană; Pe dealul Scoc, în punctul Cozacica au fost descoperite urme din epoca bronzului, iar pe dealul Gradet (în partea de SE a satului actual), ceramica de tip Coțofeni; o monedă din secolul IV după Christos a fost găsită în hotar, dar nu se cunoaște locul exact, iar punctele Ruieni, Baraviște și Țarova prezintă urme de fortificații (1). Dacă cercetările arheologice ar fi reluate prin șantiere, rezultatele viețuirii umane în Antichitate ar fi mult mai importante și relevante.

Atât în Antichitate cât și în Evul Mediu localitatea Prigor era formată din mai multe cătune, așezate la distanțe mai mici sau mai mari unele de altele, pe dealuri sau pe văi, în păduri sau în lunci. Din aceste cătune populația a fost obligată să coboare prin ordin împărătesc după anul 1780 și să se așeze pe vatra actuală. Numele acestor cătune au fost: Săliște, Salin, Scoc, Ilot, Ruieni, Ramița (2).

Prima atestare documentară a satului datează din anul 1550, atunci când localitatea este amintită într-un document al capitolului.

În anul 1603 sunt donate unor nobili din zona Caransebeșului 6 porții de iobagi din Prigor (4). In anul 1611 Ioan Korniș, paharnic princiar, primește satele Rusca și Prigor, dar și părți din Teregova, pentru serviciile sale credincioase (5). În „Conscripția districtelor bănățene”, întocmită de Luigi Ferdinando Marsigli între anii 1690 și 1700, Prigorul este atestat în districtul Almăj (6).

Conscripțiile habsburgice din veacul al XVIII-lea amintesc continuu Prigorul fie în districtul Almăj, iar mai apoi în cel al Orșovei. Astfel la 1717 satul are 50 de case. Pe harta Mercy dintre anii 1723 și 1725 este numit Briger.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Prigor se ridică la 2.078 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 2.577 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (87,1%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (83,49%), cu o minoritate de baptiști (3,32%), iar pentru 12,75% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Comuna Prigor este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Comuna Prigor este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, , de la , a fost ales în . Începând cu alegerile locale din 2016, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Personalități născute aici 
 Anton Golopenția (1909 - 1951), sociolog și geopolitician.
Preot Iosif Coriolan Buracu(1888-1964) , personalitate marcanta a vremii sale , ctitor de asezaminte culturale , sociale si scolare.
Iosif Rotariu n.1962 , jucator in echipa nationala de fotbal a Romaniei.

Note

Legături externe 
 Anuarul Socec al Romaniei Mari 1924-1925 - online de la Biblioteca Congresului S.U.A.

Prigor