system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți spune pe larg despre Jena?
assistant
|componenta=
|suprafață_totală_km2=114
|suprafata_metropolitana_km2=
|altitudine=155
|populație_note_subsol=
|populație=110.502
|recensământ=2021-12-31
|densitate=
|populatie_urbana=
|populatie_metropolitana=
|an=
|fus_orar=CET
|fus_orar_DST=CEST
|utc_offset=+1
|utc_offset_DST=+2
|camp1_gol_nume=Număr de înmatriculare (auto)
|camp1_gol_info=J
|cod_poștal=07701–07751
|tip_cod=Cod zonal
|cod=03641
|website=www.jena.de
|descriere_hartă2= 
}}
Jena este un oraș din landul Turingia, Germania, situat pe râul Saale, cu aproximativ 111.000 de locuitori (estimare din 2021). Orașul se află în apropiere de Erfurt și Weimar.

Universitatea din Jena a fost fondată în anul 1558. În prezent are peste 16.000 de studenți și este cea mai mare universitate din Turingia. Jena a început să se dezvolte într-un oraș industrial odată cu construirea liniei de cale ferată Großheringen–Saalfeld în 1874. Este un centru al industriei germane de optică și mecanică de precizie, totul fiind grupat în jurul companiei Carl Zeiss. Fosta intreprindere Kombinat Carl Zeiss, cu aproximativ 60.000 de angajați, a fost cel mai mare combinat industrial din fosta Republica Democrată Germană. După Reunificarea Germaniei în data de 3 octombrie 1990, Jena s-a transformat din centru industrial în centru educațional și științific. Numeroase laboratoare și institute de cercetare își au sediul în Jena.

Două din cele mai vechi clădiri de tip zgârie-nori din Germania au fost construite în oraș, Zeiss Bau 15 și Bau 36. Turnul de birouri , care este înalt de 144,5 m (cu antena având 159,60 m), a fost la finalizarea sa în 1972 cel mai înalt zgârie-nori din Germania.

Geografie

Locație 
Jena este situată în mijlocul văii râului Saale, între versanții Muschelkalk și Buntsandstein, care sunt acoperiți parțial de păduri mixte. În aceste păduri, de exemplu, în valea Leutra, există numeroase specii de orhidee, dintre care unele sunt rare.

Cea mai mare întindere a orașului este de 14,7 kilometri de la nord la sud și 12,2 kilometri de la est la vest.

Orașele din apropiere 
Următoarele orașe mai mari sunt în apropiere de Jena: Weimar (la circa 19 km vest), Apolda (la circa 12 km nord), Rudolstadt (aproximativ 30 km sud), Naumburg (Saale) (aproximativ 29 km nord-est), Gera (circa 35 km est), Erfurt (aproximativ 40 km vest), Halle (Saale) (circa 67 km nord-est), Leipzig (aproximativ la 72 km nord-est), Chemnitz (la circa 96 km est) și Dresda (la aproximativ 152 km est).

Comunități învecinate 
Următoarele municipii se învecinează cu orașul Jena. Ele sunt listate în sensul acelor de ceasornic, începând dinspre nord:

 în districtul Saale-Holzland:
 Comunitatea administrativă Dornburg-Camburg cu Lehesten (cu Altengönna), Neuengönna (cu Porstendorf), Golmsdorf (cu Beutnitz), Jenalöbnitz și Großlöbichau;
 Comunitatea de conducere din sudul văii Saale cu Rabis, Fraitsch, Gröben (aparțin de Schlöben, dar comunitatea de administrare este Bad Klosterlausnitz), Laasdorf, Zöllnitz, Rutha, Rothenstein, Milda (cu Dürrengleina și Zimmritz) ​​​​​și Bucha (cu Pösen, Oßmaritz, Nennsdorf și Coppanz)
 în districtul Weimarer Land:
 Comunitatea administrativă Mellingen cu Döbritschen și Großschwabhausen
 Oraș și Landgemeinde Bad Sulza (cu Großromstedt, Kleinromstedt și Hermstedt)

Structura orașului 
Administrația orașului Jena este împărțită în 30 de districte conform § 45 din Codul municipal din Turingia. Aceste districte au fost determinate de statutul principal al orașului Jena. Acestea sunt, în mare parte zone, separate spațial sau sate care au fost anterior comunități independente. Pentru fiecare oraș există un consiliu raional ales în alegere directă la o adunare a orașului. Președintele este primarul raionului ales în mod direct. Cele 30 de districte ale orașului sunt enumerate în Lista districtelor din Jena.

În plus, zona urbană a orașului Jena este împărțită în 41 de districte statistice. Acestea sunt: ​​Ammerbach oraș, Beutenberg/Winzerlaer Straße, Burgau oraș, Closewitz, Cospeda, Drackendorf, Drackendorf/Lobeda-Ost, Göschwitz, Ilmnitz, Isserstedt, Iena-Nord, Jena-Sud, Jena-Vest, Jena Centru, Jenaprießnitz, Krippendorf, Kunitz, Laasan, Lichtenhain - fostă localitate, Leutra, Lobeda - Orașul Vechi, Lobeda-Ost, Lobeda-Vest, Löbstedt - fostă localitate, Lützeroda, Maua, Mühlenstrasse, Münchenroda, North II, Remderoda, Ringwiese Flur Burgau, Paisprezece sfinți, Wenigenjena/Kernberge, Wenigenjena Ort, Wenigenjena/Schlegelsberg, Winzerla, Wogau, Wöllnitz, Ziegenhain Ort, Ziegenhainer Tal și Zwaetzen.

Dealuri și înălțimi locale 
Datorită poziționării Jenei în văile râului Saale și afluenților săi, care au tăiat în platoul înconjurător, au apărut numeroase creste proeminente și formațiuni muntoase, ale căror înălțimi sunt, în mare parte, peste 300 de metri. Cândva, lipsite de copaci și goale, aceste înălțimi și pante au fost reîmpădurite în ultimele două secole.

Alți munți din zonă sunt la vest de Saale - de la nord la sud - Plattenberg (345 m) din districtul Neuengönna, Jägerberg și Windknollen  (cu Napoleonstein, 363 m, ambele în limitele orașului Jena), Cospoth (397 m) lângă cartierele Jena și Bucha, Spitzenberg (374 m) lângă Maua, în districtul Rothenstein și Kuppe (438 m, Dürrengleina). La est de Saale se află, de exemplu, (Marele) Gleißberg (365 m, mai rar Gleisberg) din Golmsdorf, pe care se află ruina Kunitzburg, și Eichberg la sud de estuarul Roda, pe Saale, din districtul Sulza. Există un alt deal al castelului în valea Gleise.

Formarea reliefului de suprafață în mediul urban, în special pe versanții văilor, este rezultatul unei situații geologice diferențiate, care se bazează pe condițiile geologice din valea mijlocie a râului Saale.

Istoric

Personalități locale

Fiii și fiicele orașului (selecție) 

 1621–1676: Ernst Friedrich Schröter, magistrat
 1659–1731: Johann Christian Schröter, magistrat
 1675–1747: Johann Adolph Wedel, doctor
 1676–1752: Friedrich Gottlieb Struve, jurist și profesor universitar
 1707–1758: Johann Christian Stock, doctor
 1734–1799: Karl Friedrich Walch, magistrat
 1786–1866: Louise Seidler, pictoriță
 1872–1955: Karl Naumann, pictor
 1881–1977: Margrethe Klenze, pictoriță
 1884–1953: Hugo Schmeisser, designer de pistoale automate
 1888–1970: Günther Hertwig, anatomist
 1891–1950: Walter Eucken, economist și reprezentant important al ordoliberalismului
 1897–1959: Kurt Held, scriitor
 1903–1994: Erich Schwinge, jurist
 1907–1975: Karl Paul Hensel, economist 
 1909–1994: Elisabeth Oestreich, atletă, alergătoare de distanțe medii
 1910–1989: Lothar Grisebach, pictor
 1911–2004: Bernhard zur Lippe-Biesterfeld, prinț al Țărilor de Jos
 1913–1997: Wolfgang Stock, sculptor, cioplitor în lemn, pictor și desenator
 1917–2003: Otto Günsche, SS-Sturmbannführer și ajutant personal al lui Adolf Hitler
 1922: John Goodenough, chimist, laureat al Premiului Nobel în 2019
 1930–2001: Franz Peter Schilling, ultimul turnător de clopoței și clopote  al Apoldei
 1932: Margarete Schilling, expertă în clopote și tubulatură muzicală
 1937–2020: Geert Müller-Gerbes, purtător de cuvânt (pentru presă) al președintelui federal, jurnalist și moderator de televiziune
 1938: Wulf D. von Lucius, editor și publicist
 1940–2006: Tilo Medek, compozitor și editor muzical 
 1945: Heikedine Körting, producătoare de piese radiofonice
 1951: Martin Seifert, actor și orator
 1953: Roland Jahn, jurnalist și activist pentru drepturile civile
 1955: Siegfried Reiprich, Bürgerrechtler
 1967: Petra Kleinert, actriță
 1969: Sahra Wagenknecht, politiciană (Die Linke) și publicistă
 1972: André Kapke, neonazist
 1972: Pierre Geisensetter, moderator și actor
 1973: Bernd Schneider, jucător de fotbal
 1975: Beate Zschäpe, teroristă a organizației NSU
 1975: Ralf Wohlleben, neonazist
 1977–2009: Robert Enke, portar de fotbal
 1981: Karoline Schuch, actriță
 1981: Melanie Raabe, scriitoare
 1982: Steffen Justus, triatlet
 1983: Franz Dinda, actriță de film și televiziune
 1984: Diana Riesler, sportivă, duatlonistă și triatlonistă
 1985: Albrecht Schuch, actor

Distincții
Organizația germană de promovare a științei, Stifterverband für die Deutsche Wissenschaft, i-a acordat orașului Jena titlul de „Oraș al Științei” în 2008. Orașul Jena folosește, de asemenea, și motto-ul „Jena, Orașul Luminii.”

Note, referințe

Legături externe 

 
Orașe din Germania
Orașe din Turingia
Eponime ale asteroizilor