system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Care sunt lucrurile esențiale despre Radu Beligan?
assistant
Radu Beligan (n. 14 decembrie 1918, Galbeni (Filipești), Bacău – d. 20 iulie 2016, București) a fost un actor român, cu o bogată activitate în teatru, film, televiziune și radio. Pe linie maternă este grec de origine, pe linie paternă, fiind urmaș al unuia dintre frații lui Ion Creangă. A fost ales membru de onoare al Academiei Române în 2004. În data de 27 martie 2011 a primit o stea pe Walk of Fame București. Pe 15 decembrie 2013 a fost inclus în Cartea Recordurilor ca fiind cel mai longeviv actor aflat în activitate pe scena unui teatru.

Radu Beligan a intrat în PMR în 1959. Radu Beligan a fost în perioada 1969-1989 membru al Comitetului Central al Partidului Comunist Român, precum și deputat al Marii Adunări Naționale între anii 1961 - 1975.

Studii
 1937: absolvent ca șef de promoție al Liceului Internat „Costache Negruzzi” din Iași
 1937-1938: studiază Dreptul și Filosofia la București 
 Academia Regală de Muzică și Artă Dramatică, profesoară Lucia Sturdza Bulandra - studii neterminate

Cariera
Radu Beligan a interpretat - în peste șapte decenii - roluri celebre, cum ar fi caractere ale dramaturgilor literaturii române: Ion Luca Caragiale, Barbu Ștefănescu Delavrancea, Camil Petrescu, Tudor Mușatescu, Mircea Ștefănescu, Victor Ion Popa, Victor Eftimiu, Mihail Sebastian, Aurel Baranga, Alexandru Mirodan și universale: William Shakespeare, Carlo Goldoni, Nicolai Vasilievici Gogol, Anton Cehov, George Bernard Shaw, Maxim Gorki, Albert Camus, Jules Romain, Eugen Ionescu, Jean Anouilh, Friedrich Dürrenmatt, Edward Albee, Peter Shaffer, Patrick Süskind, Neil Simon, Umberto Eco.

A fost unul dintre discipolii actriței Lucia Sturdza Bulandra și al scriitorului Eugen Ionescu. Beligan este privit în general ca unul dintre numele majore ale teatrului românesc, cu un repertoriu complex, clasic și modern. A jucat alături de actori importanți, cu reprezentații atât în țară cât și în străinătate.

Roluri în teatru

Teatrul Național din București:
 Leon Saint Pe - „Egoistul" de Jean Anouilh, regie proprie, 2004 
 Ianke - „Take, Ianke și Cadâr" de Victor Ion Popa, regia Grigore Gonța, 2001 
 Guglielmo - „Numele trandafirului" de Umberto Eco, regia Grigore Gonța, 1998 
 Actorul - „Azilul de noapte" de Maxim Gorki, regia Ion Cojar, 1998 
 Bătrânul - „Cotletele" de Bertrand Blier, regia Gelu Colceag, 1998 
 Kondilas - „Moștenirea" de Titus Popovici, regia Horea Popescu, Mihai Manolescu, 1989 
 „Contrabasul" (one man show) de Patrick Suskind, regia Grigore Gonța, 1987 
 Herb Tucker - „Poveste din Hollywood" de Neil Simon, regia Grigore Gonța, 1984 și 1994 
 Spirache - „Titanic-Vals" de Tudor Mușatescu, regia Mihai Berechet, 1983 
 Domenico - „Filumena Marturano" de Eduardo De Fillippo, regia Anca Ovanez Doroșenco, 1981 
 Chereea - „Caligula" de Albert Camus, regia Horea Popescu, 1980 
 Romulus - „Romulus cel Mare" de Friedrich Dürrenmatt, regia Sanda Manu, 1977 
 Richard al III-lea - „Richard al III-lea” de William Shakespeare, regia Horea Popescu, 1976 
 Autorul dramatic - „Viața unei femei" autor și regia Aurel Baranga, 1976 
 Robespierre - „Danton" de Camil Petrescu, regia Horea Popescu, 1974 
 Mel - „Prizonierul din Manhattan" de Neil Simon, regia Mihai Berechet, 1973 
 Mayer Bayer - „Simfonia patetică" de Aurel Baranga, regia Aurel Baranga, 1973 
 Ștefan Valeriu - „Jocul de-a vacanța" de Mihail Sebastian, regia Mihai Berechet, 1971 
 George - „Cui i-e frică de Virginia Woolf?" de Edward Albee, regia Michel Făgădău, 1970 
 Eduard Forțian - „În valea cucului" de Mihai Beniuc, regia Sică Alexandrescu, 1959 
 C.N. Mollin - „Anii negri" de Aurel Baranga, regia Sică Alexandrescu, 1958 
 Iacob Bardin - „Dușmanii" de Maxim Gorki, regia Alexandru Finți, 1958 
 Horace, Frederic - „Invitație la castel" de Jean Anouilh, regia Sică Alexandrescu, 1958 
 Trinculo - „Furtuna" de William Shakespeare, regia Moni Ghelerter, 1958 
 Filipetto - „Bădăranii" de Carlo Goldoni, regia Sică Alexandrescu, 1957 
 Alexandru - „Rețeta fericirii sau despre ceea ce nu se vorbește" de Aurel Baranga, regia Marietta Sadova, 1957 
 Profesorul - „Steaua fără nume" de Mihail Sebastian, regia Sică Alexandrescu, 1956 
 Cerchez - „Ziariștii" de Alexandru Mirodan, regia Moni Ghelerter, 1956 
 Agamemnon Dandanache - „O scrisoare pierdută" de I.L. Caragiale, regia Sică Alexandrescu, 1956 
 Dr. Smil - „Apus de soare" de Barbu Ștefănescu Delavrancea, regia Marietta Sadova, Mihail Zirra, 1956 și 1973 
 Poludin - „O chestiune personală" de Alexandr Stein, regia Sică Alexandrescu, 1955 
 Stepa - „Platon Krecet" de Alexandr Korneiciuk, regia Alexandru Finți, 1954 
 Mircea Cavafu - „Mielul turbat" de Aurel Baranga, regia Sică Alexandrescu, 1954 
 Mitică - „Matei Millo" de Mircea Ștefănescu, regia Sică Alexandrescu, 1953 
 Voicu - „Ultima oră" de Mihail Sebastian, regia Moni Ghelerter, 1953 
 Hlestakov - „Revizorul" de Nikolai Vasilievici Gogol, regia Sică Alexandrescu, 1952 
 „Momente" de I.L. Caragiale, regia Sică Alexandrescu, 1952 
 Catindatul - „D`ale carnavalului" de I.L. Caragiale, regia Sică Alexandrescu, (Sala Studio), 1951 
 Tuzenbach - „Trei surori" de A.P. Cehov, regia Moni Ghelerter, (Sala Comedia), 1950 
 Victor Dumitrescu - „Iarba rea" de Aurel Baranga, regia Sică Alexandrescu, 1949 
 Rică Venturiano - „O noapte furtunoasă" de I.L. Caragiale, regia Sică Alexandrescu, (Sala Comedia), 1949 
 Agamiță Dandanache - „O scrisoare pierdută" de I.L. Caragiale, regia Sică Alexandrescu, (Sala Comedia), 1948 
 Studentul - „Confruntarea" de Tur și Lev Seinin, regia Moni Ghelerter, (Sala Studio), 1948 
 Romeo - „Romeo și Julieta, actul 6", „Între filologi", „Cine răspunde?" de D.D. Pătrășcanu, regia N.Gh. Kirilov, 1945

Teatrul Odeon:
 Talleyrand - „Supeul" de Jean Claude Brinsville, regia Florentina Enache, 1997 
 Antonio Salieri - „Amadeus" de Peter Schaffer, regia Dinu Cernescu, 1982 
 „Helen, Tommy și Joe" de James Thurber și Elliot Nugent, regia Marietta Sadova, 1948

Teatrul Evreiesc de Stat:
 Wille Clark - „Băieții de aur" de Neil Simon, regia Ion Lucian, 1997

Teatrul Național din Craiova:
 Zeus - „Danaidele" după Eschil, regia Silviu Purcărete, 1995 
 George - „Cui i-e frică de Virginia Woolf?" de Edward Albee, regia Mircea Cornișteanu, 1990

Teatrul Lucia Sturdza Bulandra din București:
 Don - „Transplantarea inimii necunoscute" de Alexandru Mirodan, regia Moni Ghelerter, 1969

Teatrul de Comedie: 1961 - 1968
 Berenger - „Ucigaș fără simbrie" de Eugene Ionesco, regia Lucian Giurchescu 
 Chitlaru - „Opinia publică" de Aurel Baranga, regia Mihai Berechet 
 Cirivis - „Capul de rățoi" de George Ciprian, regia David Esrig 
 Berenger - „ Rinocerii" de Eugene Ionesco, regia Lucian Giurchescu 
 Gore, Șeful - „Șeful sectorului suflete" de Alexandru Mirodan, regia Moni Ghelerter 
 Jurații - „Procesul domnului Caragiale" de Mircea Ștefănescu, regia David Esrig 
 Cheryl - „Celebrul 702" de Alexandru Mirodan, regia Moni Ghelerter

Teatrul Tineretului:
 Doctorul - „Un flăcău din orașul nostru" de Konstantin Simonov, regia Vlad Mugur, 1952

Teatrul Alhambra: 1943 - 1949
 „Rușinea familiei" de Mircea Ștefănescu, după Ronald Harwood, regia Ion Talianu 
 „Steaua fără nume" de Mihail Sebastian, regia Soare Z. Soare 
 „Nu mai beau" de Gaston de Caillavet și Robert de Flers, regia Soare Z. Soare 
 „Pensiunea dragostei" de Alexandru Kirițescu, regia Soare Z. Soare 
 „Sărmanul Jonathan" de Karl Milloker

Compania Radu Beligan: 1947 - 1948
 „Clasa a 8-a B" de Roger Ferdinand, regia Ionel Țăranu 
 „Rușinea familiei" de Mircea Ștefănescu, după Ronald Harwood, regia Ion Talianu

Teatrul Comedia: 1945 - 1947
 „Primăvara a venit" de John van Druten, regia Sică Alexandrescu 
 „Racheta spre lună" de Clifford Odets, regia Marietta Sadova 
 „Vis de secătură" de Mircea Ștefănescu, regia W. Siegfried 
 „O femeie răpită" de Louis Verneuil, regia Sică Alexandrescu 
 „Knock" de Jules Romaine, regia Sică Alexandrescu 
 „Sărută-mă imediat" de Tudor Mușatescu și V. Timuș, după Janos Vaszari, regia Ion Talianu 
 „Unul cu bani" de George S. Kaufman, regia Sică Alexandrescu 
 „Am visat paradisul" de Guido Cantini, regia Sică Alexandrescu 
 „Medicul în dilemă" de George Bernard Shaw, regia Sică Alexandrescu

Teatrul Nostru: 1946 - 1947
 „Viața începe mâine" de Marc Gilbert Sauvajon, regia Val Mugur

Teatrul Municipal: 1944 - 1945
 „Omul care a văzut moartea" de Victor Eftimiu, regia Sică Alexandrescu 
 „Amantul de carton" de Jacques Deval, regia Sică Alexandrescu

Teatrul Maria Filotti (Sărindar): 1942 - 1943
 „Sextet" de Gregor Schmitt, regia Sică Alexandrescu 
 „Domnișoara de ciocolată" de Paul Gavault, regia Ion Șahighian 
 „D-ra Butterfly" de Tudor Mușatescu, după Tibor Varady, regia Tudor Mușatescu

Teatrul Majestic: 1940 - 1941
 „Omul care zâmbește" de Luigi Bonelli și Aldo de Benedetti, regia Ion Șahighian 
 „Frumoasa aventură" de Gaston de Caillavet și Robert de Flers, regia Sică Alexandrescu 
 „Orașul fără avocați" de Nicola Manzari, regia Ion Iancovescu 
 „Banii nu fac nici două parale" de Armando Curcio, regia Sică Alexandrescu

Teatrul Tudor Mușatescu (Roxy): 1940 - 1941
 „Îmi pare rău de mine" de Mouezy-Eon și Guitton, regia Ion Sava 
 „Titanic Vals" de Tudor Mușatescu, regia Tudor Mușatescu

Grădina C.A. Rosetti: 1940
 „Ascultă, Ionescule" de Tudor Mușatescu, după Mirande și Quinson

Teatrul din Sărindar: 1939 - 1940
 „Calul năzdrăvan" de Gherardo Gherardi, regia Ion Iancovescu 
 „Aproape de cer" de Julien Luchaire, regia Aurel Ion Maican 
 „Figurantul" de Alfred Savoir, regia Ion Iancovescu 
 „Domnișoara Butterfly" de Tudor Mușatescu după Tibor Varady, regia Tudor Mușatescu

Teatrul Uranus - Comedia: 1938 - 1939
 „Tinerețe" de Swarkin, regia Muratov 
 „Quadratura cercului" de Valentin Kataiev, regia Victor Ion Popa 
 „Zile vesele după război" de Mihail Sadoveanu, regia Victor Ion Popa 
 „Jederman" de Hugo von Hoffmanstall, regia Victor Ion Popa

Liedertafel - Alhambra - Regina Maria: 1937 - 1938
 „Molima" de Ion Marin Sadoveanu 
 „Pescuitorul de umbre" de Jean Sarment, regia Sergiu Dumitrescu 
 „Crimă și pedeapsă" de Gaston Bary, după Fiodor Mihailovici Dostoievski, regia Mihai Zirra (Debut)

Filmografie

Actor

 O noapte furtunoasă (1943) - arhivarul de judecătorie Rică Venturiano
 Visul unei nopți de iarnă (1946) - Milica Dumitrescu
 Răsună valea (1949) - Niky
 Bulevardul “Fluieră Vântu” - scurt metraj (1950)
 Lanțul slăbiciunilor (scurtmetraj, 1952) - domnul cu scrisoarea
 O scrisoare pierdută (1954) - Agamemnon Dandanache
 Directorul nostru (1955) - narator
 Afacerea Protar (1956) - profesorul Andronic
 Două lozuri (1957) - narator
 Casa de pe strada noastră (1957) - voce
 Momente "Caragiale" - Tren de placere (1958) - Mihalache Georgescu
 Bădăranii (1960) - Felippetto
 Celebrul 702 (1962) - Kid Sandman
 Lanterna cu amintiri (1963)
 Pași spre lună (1964) - Călătorul
 Șeful sectorului suflete (1967) - meteorologul Gore
 Castelanii (1967) - specialistul Manole
 Realitatea ilustrată (Serial TV) (1969)
 Explozia (1972) - profesorul Luca
 Întoarcerea lui Magellan (1974) - profesorul
 Agentul straniu (1974)
 Când trăiești mai adevărat (1974)
 Tată de duminică (1975) - procurorul Grigore Manta
 Singurătatea florilor (1976) - medicul Ovidiu Pavel
 Instanța amînă pronunțarea (1976)
 Premiera (1976) - dirijorul Mihai Dan, soțul directoarei
 Povestea dragostei (1977) - povestitor
 Cuibul salamandrelor (1977) - profesorul Luca
 Aurel Vlaicu (1978) - Ilarie Chendi
 Brațele Afroditei (1979) - Carlos Morena Mendoza
 Rețeaua S (1980) - colonelul de securitate Dumitrescu
 Iancu Jianu zapciul (1981)
 Iancu Jianu haiducul (1981)
 Întoarcere la dragostea dintîi... (1981)
 Galax (1984)
 Horea (1984)
 Trahir (1993) - Vlad
 Urmașii Marelui Anonim (1997)
 După-amiaza unui torționar (2001) - Profesorul
 Medalia de onoare (2009) - Ion J. Ion
 Măria Sa, Birlic! (2010) - el însuși

Directorul dialogurilor
 Ciulinii Bărăganului (1958)

Televiziune

 „Al matale, Caragiale", regia Mircea Cornișteanu, 2002 
 „Cui i-e frică de Virginia Wolf?" de Edward Albee, regia Olimpia Arghir, 1995 
 „Amadeus" de Peter Shaffer, regia Dinu Cernescu 
 „Aventură sub pământ" de Ion Băieșu, regia Sergiu Ionescu, 1982 
 „Titanic vals" de Tudor Mușatescu 
 „Supeul" de Jean Claude Brinsville 
 „Mușatinii" 
 „Harvey" de Mary Chase 
 „Tren de plăcere" de I.L. Caragiale 
 „Momente Caragiale" după I.L. Caragiale 
 „Conu Leonida" după I.L. Caragiale 
 „Marii Artiști pe Micul Ecran"

Audiobooks
Există în lectura lui Radu Beligan doua audiobookuri, acestea apărând la editura Humanitas (Contrabasul și Bartleby).

Teatru radiofonic 

 Apollon de Bellac – de Jean Giraudoux
 Bădăranii – de Carlo Goldoni
 Ce știa satul – de I. Valjan
 Cei trei mușchetari – de Alexandre Dumas
 Colegi de promoție – de Eugene Labiche
 Comisarul și înalta societate –  de Robert Lamoureux
 Copacii mor în picioare – de Alejandro Casona
 Cyrano de Bergerac – de Edmond Rostand
 D’ale carnavalului – de I.L. Caragiale
 Dansul milioanelor – de Victor Eftimiu
 Don Quijote - de Yves Jamiaque
 Escu – de Tudor Mușatescu
 Fii cuminte, Cristofor – de Aurel Baranga
 Greșelile unei nopți – de Oliver Goldsmith
 Încurcă-lume – de A. D. Herz
 Minunile Sfântului Sisoe – de George Topârceanu
 Nud cu vioară – de Noel Coward
 Numele trandafirului – de Umberto Eco
 Nunta lui Figaro – de Beaumarchais
 O glumă cu urmări neprevăzute – de Pierre Trachet
 O noapte furtunoasă – de Ion Luca Caragiale
 Ocolul Pământului în 80 de zile – de Jules Verne
 Omul care a văzut moartea – de Victor Eftimiu
 Opinia publică – de Aurel Baranga
 Orașul fără avocați – de Nicola Manzari
 Paharul prieteniei – de Charles Maître
 Patima roșie – de Mihail Sorbul
 Plicul – de Liviu Rebreanu
 Revizorul - de N.V. Gogol
 Salariul gloriei – de Clifford Odets
 Scafandrierii –  de Tudor Mușatescu
 Secretul unui om de zăpadă – de Constantin Brăescu
 Tapaj nocturn – Marc Gilbert Sauvajon
 Titanic-vals – de Tudor Mușatescu
 Topaze – de Marcel Pagnol
 Tren de plăcere – de I.L. Caragiale
 Un week-end de adio – de Marc Gilbert Sauvajon
 Vizită pe o mică planetă – de Gore Vidal
 Voiajorul – de Maurice Druon
 Volpone - de Ben Johnson

 Regizor 
Radu Beligan este cunoscut și în calitate de regizor de teatru.
 „Egoistul" de Jean Anouilh, 2004 
 „De partea cui ești?" de Ronald Harwood, 1996 
 „O scrisoare pierdută" de I.L. Caragiale, 1979 
 „Poveste din Irkutsk" de Aleksei Arbuzov, 1960 
 „Sălbaticii" de Serghei Mihailovici Mihalkov, 1959 
 „Doctor fără voie" de J.B.P. Molière (co-regie cu Sică Alexandrescu), 1955 
 „Straini in noapte"de Eric Assous,2007

 Autor 
 2013 - „Între acte"
 2001 - „Note de insomniac" 
 1978 - „Luni, Marți, Miercuri..." 
 1968 - „Pretexte și subtexte"

 Activitate didactică, profesională, academică 

 Profesor la Institutul de Teatru și Film: 1950 - 1965 
 Director al Teatrului de Comedie din București: 1961 - 1969
 Director al Teatrului Național București: 1969 - 1990 
 Președinte activ (1971) și apoi Președinte de onoare pe viață (1977) al Institutului Internațional de Teatru 
 Autorul mesajului internațional pentru Ziua Mondială a Teatrului: 27 martie 1977 
 Co-președinte, cu Yehudi Menuhin, al Festivalurilor Internaționale de Teatru și Muzică organizate de UNESCO: 1971 - 1978 
 Membru al Cartelului Internațional de Teatru: 1967 
 Membru în Consiliul Superior al Teatrului Națiunilor, sub președinția lui Pierre Moinet, directorul general al artelor și literaturii din Ministerul Afacerilor Culturale al Franței  
 Membru al Academiei Le Muse din Florența 
 Semnatar al Apelului Artiștilor pentru Securitate și Cooperare în Europa, Helsinki, 1985

 Legătura cu securitatea 
Conform dezvăluirii ziarului tabloid Libertatea, făcută publică în data de 29 octombrie 2011, Radu Beligan a „reclamat” instituției de opresiune că Televiziunea Română a transmis piesa de teatru O scrisoare pierdută de Ion Luca Caragiale, în regia lui Liviu Ciulei, și nu varianta regizată de el. Acea reclamație apare sub forma unei note în Cartea Albă a Securității, de Virgil Măgureanu 1982, cu numărul 296, „colectată” de către Gheorghe Dănescu, persoană ce îndeplinea rolul de conducător al Securității Municipiului București. Conform acesteia, actorul Radu Beligan, artist al Poporului și director al Teatrului Național din București își exprimă nemulțumirea vis-a-vis de piesa de teatru în cauză, pe motivul că Liviu Ciulei a întors spatele țării și a emigrat în străinătate (1980). După părerea lui, tinerimea română nu are ce învăța din piesa lui Ciulei, care se constituie într-o „crimă pentru actul de cultură în sine”.

 Premii și distincții 

Prin Decretul nr. 43 din 23 ianuarie 1953 al Prezidiului Marii Adunări Naționale a Republicii Populare Romîne, actorului Radu Beligan i s-a acordat titlul de Artist Emerit al Republicii Populare Romîne „pentru merite deosebite, pentru realizări valoroase în artă și pentru activitate merituoasă”.

 Decorația Regală „Nihil Sine Deo”, acordată de Alteța Sa Regală Principesa Margareta a României, în numele Majestății Sale Regelui Mihai I, la 12 mai 2013, într-o ceremonie desfășurată la Castelul Peleș

 Membru de onoare al Academiei Române, drept recunoaștere a activității în domeniul artei, 2004 
 Doctor Honoris Causa al Universității Naționale de Artă Teatrală și Cinematografică „I.L. Caragiale", 2003 
 Trofeul „România 2000", 2003 
 Marele Premiu acordat de Guvernul României, în cadrul Premiilor Naționale de Teatru, 2002 
 Președintele Franței, Jacques Chirac a semnat Decretul prin care Radu Beligan este numit în grad de Ofițer al Ordinului Național al * * Legiunii de Onoare, 2002 
 Premiul revistei „Moftul Român", 2001 
 Premiul Revistei „Flacăra", 2000 
 Trofeul Eugene Ionesco, 1999 
 Premiul Fundației TOFAN, 1998 
 PRIX 14 JUILLET 1998 al Ministerului de Externe din Franța 
 Premiul Academiei Române, 1997 
 Premiul Galei UNITER - Trofeul Dionysos, 1995-1996 
 Doctor Honoris Causa al Academiei „George Enescu" din Iași, 1994 
 Doctor Honoris Causa al Academiei George Enescu 
 Marele Premiu al Centrului de cultură "George Apostu" din Bacău - 1993 
 Premiul Academiei „Le Muse" din Florența, 1980

 Distincții 
 Artist emerit (1953);
 Artist al poporului (1962);
 Premiul Academiei "Le Muse" din Florența 1980;
 Premiul Galei UNITER – Trofeul Dionysos 1995 - 1996;
 Premiul Academiei Române, 1997;
 Premiul Fundației Tofan, 1998;
 Prix 14 Juillet al Ministerului de Externe al Franței, 1998;
 Trofeul Eugene Ionesco, 1999;
 Doctor Honoris Causa al Academiei de Arte "George Enescu";
 Cetățean de onoare al municipiilor Iași și Bacău.
 Doctor Honoris Causa al Universitatii Naționale de Artă Teatrală si Cinematografica 'I. L. Caragiale' București
 Doctor Honoris Causa al Universității „Ovidius” Constanța
 Cetățean de Onoare al Municipiului Bacău - Teatrului de Vară din Bacău i se atribuie denumirea "Radu Beligan" - 2008

Decorații
 Ordinul Meritul Cultural clasa I (1967) „pentru activitate îndelungată în teatru și merite deosebite în domeniul artei dramatice”
 Ordinul național „Serviciul Credincios” în grad de Comandor (1 decembrie 2000) „pentru realizări artistice remarcabile și pentru promovarea culturii, de Ziua Națională a României”
 Ordinul Drapelul Iugoslav cu steaua de aur și colan 
 Ordinul Serviciul Credincios „Mare Ofițer"

 Citate 
"Mama avea o voce frumoasă, era grecoaică, venea din țara care a inventat teatrul, știa franțuzește"

 Numismatică 
La 14 decembrie 2018, cu prilejul sărbătoririi a 100 de ani de la nașterea lui Radu Beligan, Banca Națională a României a pus în circulație, în atenția numismaților, o monedă de argint, cu titlul de 999‰, cu valoarea nominală de 10 lei. Moneda este rotundă, are un diametru de 37 mm, o greutate de 31,103 g, iar cantul este zimțat. Întregul tiraj al emisiunii de 200 de exemplare a fost emis de calitate proof.

 Note 

 Legături externe 

 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – B
 
 Lectia de violoncel. Radu Beligan, sărbătorit la Teatrul Metropolis, la 95 de ani, 3 decembrie 2013, Dan Boicea, Ziarul Metropolis Articole biografice 
 VIDEO Radu Beligan, pe scenă la 91 de ani , 13 decembrie 2009, Nicoleta Zaharia, Adevărul Un genial actor, un fin cărturar, un Moliere altoit cu Urmuz și Caragiale, 14 decembrie 2011, Magdalena Popa Buluc, Cotidianul Radu Beligan: „Sunt un băiat de la țară, iar băiatul ăsta a luat masa cu Regina Angliei“, 9 august 2013, Andrada Văsii, Ziarul Metropolis Interviuri 

 Radu Beligan: "Am adunat tinereți succesive", 16 decembrie 2007, Rodica Mandache, Jurnalul Național Un leu in iarna: Radu Beligan, Silvia Kerim, Formula AS - anul 2008, numărul 849
 EXCLUSIV Radu Beligan: „Nu mi-a fost niciodată rușine că sunt român!“, 31 mai 2013, Dan Boicea, Ziarul Metropolis Amurgul secolului Beligan, 17 mai 2014, Cristian Delcea, Adevărul''

Video 
 Interviu cu maestrul la aniversarea a 94 de ani

Nașteri în 1918
Nașteri pe 14 decembrie
Decese în 2016
Decese pe 20 iulie
Actori ai Teatrului Alhambra din București
Actori ai Teatrului Evreiesc de Stat din București
Actori ai Teatrului Național din București
Actori ai Teatrului Național din Craiova
Actori ai Teatrului Odeon‎
Actori ai Teatrului Tineretului din Piatra Neamț
Actori de film români
Actori de radio români
Actori de televiziune români
Actori de teatru români
Actori de voce români
Actori români
Artiști emeriți ai Republicii Populare Romîne și ai Republicii Socialiste România
Autori români
Bucureșteni
Cetățeni de onoare ai Bucureștiului
Decorați cu Ordinul național „Steaua României” în grad de Mare Cruce
Decorați cu Ordinul național Pentru Merit
Deputați români în Marea Adunare Națională
Directori ai Teatrului Național din București
Directori de teatre români
Români de origine greacă
Înmormântări în Cimitirul Bellu
Membri ai Comitetului Central al Partidului Comunist Român
Membri de onoare ai Academiei Române
Pedagogi români
Premiul Gopo pentru întreaga carieră
Profesori universitari români
Regizori de teatru români
Români pe monede și bancnote românești
Români pe mărci poștale românești
Artiști ai poporului din România
Membri ai Partidului Muncitoresc Român