system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce date importante ai despre Cartof?
assistant
Cartoful (Solanum tuberosum) este o plantă erbacee din familia solanaceelor, cu flori albe sau violete și tulpini subterane terminate cu tuberculi de formă rotundă, ovală sau alungită. Planta este cultivată pentru acești tuberculi care sunt comestibili, bogați în amidon, motiv pentru care sunt folosiți în alimentație, dar și ca furaj.

Cartofii sunt originari din America de Sud, din regiunea Munților Anzi. În perioada precolumbiană, în zonele aflate azi în Chile, Peru, Ecuador și Columbia, se cultivau circa 200 de specii de cartof.
După orez, grâu și porumb, cartofii reprezintă a patra sursă de energie alimentară.

Cartofii sunt cultivați în peste 120 de țări și sunt consumați zilnic de peste un miliard de oameni.
În anul  2007, recolta totală de cartofi a fost de 300 de milioane de tone.

Etimologie 
În limba română, „cartof” derivă din germanul Kartoffel, cuvânt care derivă prin intermediul limbii italiene din latinescul tuber („umflătură”).

Istorie 

Cartoful a fost descoperit în Peru, de către spanioli, cam pe la 1530 și introdus, puțin după aceea, în Spania și în Italia. 

Originar din Chiloè, arhipelag al Pacificului, la sud de Chile, Patata incașilor a fost importată în Spania și în țările din sudul Europei către 1540. Patruzeci de ani mai târziu, amiralul englez Raleigh o introduce în Insulele Britanice și în Țările de Jos. În vremea aceea, cartoful trecea drept toxic pentru om, riscând să-i dea lepra, și nu servea decât la hrănirea vitelor.

Un farmacist al armatelor franceze, prizonier în Germania, îl descoperă la fiecare masă în gamela lui. Întors în Franța, în 1763 „spițerul Armatelor”, Antoine-Augustin Parmentier, se încumetă să facă tot posibilul ca leguma să fie adoptată în Franța, încercând să găsească un leac al foametei. Însă, o violentă opoziție se declanșează și, în anumite provincii, se interzice cultivarea „plantei dăunătoare”. Parmentier a izbutit, totuși, să-i convingă pe Franklin, pe Lavoisier și pe rege, care își împodobește butoniera cu flori de cartofi.

Planta nu era apreciată în Franța decât pentru calitățile ei ornamentale. În secolul al XVIII-lea, Parmentier s-a străduit s-o introducă în alimentație și nu fără greutăți: primii cartofi aveau un gust acru. Parmentier a perfecționat metodele de semănat și a înmulțit speciile, ceea ce, în cele din urmă, i-a permis să obțină varietăți cunoscute în zilele noastre. Totuși, populația rămânea neîncrezătoare. În 1771, Academia de Medicină din Paris conchide că tuberculul e nedăunător și recomandă folosirea sa.

Pentru a trezi interesul, chibzuit susținut de Ludovic al XVI-lea, Parmentier a recurs la numeroase subterfugii. El a intervenit pentru plantarea de terenuri cu cartofi la periferia Parisului (astăzi cartierele la Porte Maillot și Grenelle) și „a pus să fie păzite în mod ostentativ ziua, ca să îndemne populația să le fure noaptea”.

Conținut 
Cartofii conțin amidon, vitamina C, fibre, proteine și mult potasiu.

Cartoful conține glicoalcaloizi, cum ar fi solanina și ciaconina. Acești alcaloizi, care protejează planta, se găsesc în special în frunze, germeni, vlăstari și fructe. Expunerea la lumină, deteriorarea fizică și îmbătrânirea cresc conținutul de glicoalcaloizi din tuberculi, concentrațiile lor puternice aflându-se imediat sub piele. Gătitul la temperaturi de peste 170 °C distruge parțial aceste substanțe. Glicoalcaloizii pot produce dureri de cap, diaree, crampe, iar în cazuri severe coma sau decesul, ceea ce se întâmplă însă foarte rar. Expunerea la lumină produce înverzire prin sinteză de clorofilă, aceasta indicând cazurile în care tuberculii devin mai toxici; totuși acest indicator nu este sigur, deoarece înverzirea și acumularea de glicoalcaloizi se pot petrece una fără cealaltă.

Plantele înrudite cu cartoful: atropa belladona, capsicum annum, datura stanonim, nicotiana tabacum.

În România 

Istoria cartofului în Țara Românească, Moldova și Transilvania ca plantă cultivată începe, probabil, la începutul secolului al XIX-lea. Totuși este posibil să fi fost cultivată mult mai devreme la scară mai mică prin grădini, cel puțin în Transilvania. În Transilvania s-a cultivat prima oară cartoful, de aici s-a răspândit și în Țara Românească și în Principatul Moldovei.

În România se cultivă în special următoarele soiuri de cartofi:

Soiuri timpurii
 Gloria 'N' D Sc 1988 
 Ostara X 1981

Soiuri semitimpurii Semenic R 17 O 1976 
 Sucevița R 12 O 1982 
 Adretta D A 1978 
 Koretta D A 1989 
 Anosta 'N' NL Sc 1989 
 Concorde 'N' NL Sc 1989 
 Timate 'N' NL Sc 1991

Soiuri semitârzii
 Cașin R 17 O 1991 
 Mureșan R 17 O 1984 
 Super R 17 O 1979 
 Nicola 'N' D A 1985 
 Roxy 'N' D Sc 1988 
 Sante 'N' NL Sc 1989 
 Desiree X 1965 Soiuri târzii' Manuela D A 1976 
 Eba NL Sc 1973 
 Procura 'N' NL Sc 1976

 Monumente și muzee 
 În Belgia există un muzeu despre cartofi. Printre exponatele sale se numără mii de articole despre istoria cartofilor - de la timbrele poștale cu imaginea lui la faimoasele picturi pe aceeași temă (Mâncătorii de cartofi a lui Van Gogh).
 În orașul Mariinsk, regiunea Kemerovo, monumentul Cartof a fost deschis în 2008.

 Note 

Vezi și
 Piure de cartofi

 Bibliografie 
 Ecaterina Constantinescu, M. Berindei, D. Torje, Gh. Perceali. Cultura cartofului. Editura Agro-Silvică, București, 1965
 Gavrilă Morar. Cultura cartofului. Editura: Risoprint, Cluj-Napoca, 1999
 Titus Catelly. Cartoful, banalitate sau miracol? Editura Ceres, col. Caleidoscop, București 1988
 Ruxandra Ciofu, Nistor Stan, Pelaghia Chilom, Arsenie Horgoș, Karl Fritz Lauer,  Nicolae Atanasiu. Tratat de legumicultură. Editura Ceres, București, 2004  
 Valeriu Tabără. Fitotehnie. Vol. II. Plante tehnice tuberculifere și rădăcinoase. Ed. Brumar, Timișoara 2005.
 Victor Starodub. Tehnologii în fitotehnie. Universitatea Agrară de Stat din Moldova. Chișinău, 2008
 Patrick Rousselle, Yvon Robert, Jean Claude Crosnier. La pomme de terre: production, amélioration, ennemis et maladies, utilisations. Editions Quae, Paris 1996
 William H. Bohl, Steven B. Johnson. Commercial Potato Production in North America. The Potato Association of America Handbook. 2010
 Dick Vreugdenhil. Potato Biology and Biotechnology. Advances and Perspectives. Elsevier 2007
 Roy Navarre, Mark J Pavek. The Potato: Botany, Production and Uses. Publisher: CABI 2014
 P. M Harris. The Potato Crop: The scientific basis for improvement. Springer, 2013

 Legături externe 

 Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Cartof și Sfeclă de Zahăr (INCDCSZ) Brașov
 Cel mai bun truc pentru a curata cartofii rapid
 Cartofi în Grădinile Tuileries, GrădinaMea.ro
 „Cartoful, la noi și în lume”, Agro-Business
 „Jurnalul unui cartof”, gustos.ro
 Cum te ajută cartofii să scapi de obiceiurile alimentare proaste, 10 august 2011, Adela Constantinescu, Cotidianul Istoria si performantele cartofului, 6 septembrie 2010, Amos News Școala și cartoful, 8 ianuarie 2013, Constantin Schifirneț, Adevărul Povestea cartofului, cel mai mare dușman al siluetei la români, 27 iunie 2013, Paula Rotaru, CSID  Cartoful în The Cambridge World History of Food''
  Potato world