system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce informații relevante ai despre Gândirea (revistă)?
assistant
Gândirea  a fost o revistă culturală de factură tradiționalistă din România interbelică fondată în 1921, la Cluj, de Cezar Petrescu și D. I. Cucu. Ulterior, prin mutarea revistei la București, conducerii revistei i s-au alăturat alte nume de calibru, așa cum sunt Adrian Maniu și Gib Mihăescu, iar, din 1926, superactivul și multilateralul Nichifor Crainic, liant puternic între curentele artistice, culturale și ideologice al gândirismului și cel al ortodoxismului.

Deși, din multe puncte de vedere, Revista Gândirea și gândirismul, curentul artistic creat în jurul ei, de la care numele a fost „împrumutat,” au reprezentat doar una din multiplele fațete ale mișcării artistice ample, complexe, românești interbelice, cu multe aspecte de avangardă originală. Totuși, doar în „mod aparent,” fiind preponderent o exponentă a ideilor tradiționalismului autohton, Gândirea se regăsește pe poziții relativ antitetice moderniștilor de la Sburătorul lui Eugen Lovinescu, grup, în esență, sincronist, care reprezenta o altă fațetă a aceleași avangarde artistice românești.

Istoric 
Fondată în 1921, la Cluj, de Cezar Petrescu și D. I. Cucu, revista s-a mutat în anul următor la București. Aici, conducerii inițiale, i s-au alăturat alte importante, așa cum sunt Adrian Maniu și Gib Mihăescu.

Începând cu 1926, multilateralul și superactivul Nichifor Crainic, verigă puternică între curentele artistice, culturale și ideologice al gândirismului și cel al ortodoxismului, se implică în conducerea revistei, iar din 1928 devine directorul și ideologul publicației. Cunoscând doar două întreruperi (1925 și 1933-1934), publicația devine una dintre cele mai importante reviste culturale ale interbelicului românesc.

Scriitori implicați în activitatea gândirismului

Activitatea revistei (1921 - 1944) 
În jurul publicației și sub îndrumarea gânditorului Nichifor Crainic, personalitate complexă interbelică, s-a format o adevărată grupare ce reunea o mare parte din intelectualitatea de marcă a vremii: Ion Barbu, Vasile Băncilă, Lucian Blaga, Dan Botta, Alexandru Busuioceanu, Mateiu I. Caragiale, Oscar Walter Cisek, Radu Gyr,  Niculae I. Herescu (care semna adesea, N. I. Herescu, Gib Mihăescu, Ovidiu Papadima, Victor Papilian, Ioan Pe­tro­vici, Ion Pillat, Adrian Maniu, V. I. Popa, Dragoș Protopopescu, Ion Marin Sadoveanu, Dumitru Stăniloae, Paul Sterian, Francisc Șirato, Al. O. Teodoreanu, Ionel Teodoreanu, Sandu Tudor, Tudor Vianu, Pan M. Vizirescu, Vasile Voiculescu, Sandu Tudor, G. M. Zamfirescu și mulți alții.

Unele voci importante interbelice ale culturii române, precum fuseseră: Tudor Arghezi, George Călinescu, Șerban Cioculescu, Petre Pandrea, Mircea Eliade, Emil Cioran, dar și alții, au avut colaborări numai temporare, din păcate. 

Din varii motive obiective, Revista Gândirea a avut două întreruperi, în decursul anului 1925 și în intervalul 1933 - 1934. Prestigioasa publicație culturală și-a încheiat activitatea în 1944, din motive istorice, lesne de înțeles.

După decembrie 1989 
Colecția (parțială) a revistei, în formă digitală, a fost pusă la dispoziția publicului de Biblioteca Centrală Universitară „Lucian Blaga” din Cluj-Napoca.

În perioada 1991 - 2004 a apărut la Sibiu și mai apoi Sinaia, seria nouă a "Gândirii", la inițiativa profesorului sibian Mihai Marinică, sub conducerea lui Pan M. Vizirescu, colaborator al revistei și singurul supraviețuitor din lotul ziariștilor condamnați în 1946 de către Tribunalul Poporului. Seria nouă îl avea ca redactor principal pe un nepot al preotului Ioan Sămărghițan, în casa căruia se refugiase Nichifor Crainic și împreună cu care fusese apoi arestat. Dintre colaboratorii vechi ai "Gândirii" semnatari și în seria nouă, alături de Pan M. Vizirescu, mai trăia doar Ovidiu Papadima.

A se vedea și 
 Articolul Avangarda artistică românească
 Categoria Avangarda artistică românească
 Formatul Avangarda artistică românească
 Articolul Gândirism
 Categoria Revista Gândirea
 Formatul Gândirism
 Categoria Avangarda artistică românească

Bibliografie 
 George Călinescu, Istoria literaturii române. Compendiu, Editura Minerva, București, 1983: Cap. XXVII: „Ortodoxiștii”, pp. 356-363.
 Comisia Internațională pentru Studierea Holocaustului în România, Raport final, Editura Polirom, Iași, 2004, accesat la 27 februarie 2007
 Mircea A. Diaconu, Poezia de la „Gândirea”, Editura Didactică și Pedagogică, București, 1997
 Dan Grigorescu, Istoria unei generații pierdute: expresioniștii, Editura Eminescu, București, 1980
  Irina Livezeanu, „After the Great Union: Generational Tensions, Intellectuals, Modernism, and Ethnicity in Interwar Romania” , în Nation and National Ideology. Past, Present and Prospects. Proceedings of the International Symposium held at the New Europe College, Bucharest, April 6-7, 2001, Center for the Study of the Imaginary, New Europe College, pp. 110-127.
  Anneli Maier, „Romanian „Protochronism” and the New Cultural Order”, 16 noiembrie 1977, pe situl Open Society Archives, accesat la 27 februarie 2007
 Dumitru Micu, „Gândirea” și gândirismul, București, Editura Minerva, 1975
 Z. Ornea, Anii treizeci. Extrema dreaptă românească, Editura Fundației Culturale Române, București, 1995
 Emil Pintea, Gândirea (antologie) , Editura Dacia, Cluj-Napoca, 1992
 Emil Pintea, Gândirea (1921-1944). Indice bibliografic adnotat, Editura Echinox, Cluj-Napoca, 1998
  Mihaela Pop, „The Promethean Man Eastward or Westward? ”, în Oliva Blanchette, Tomonobu Imamich, George F. McLean (ed.), Philosophical Challenges and Opportunities of Globalization, Cultural Heritage and Contemporany Change series I, Culture and Values, Volume 19, The Council for Research in Values and Philosophy, pp. 321-334, accesat la 17 iunie 2017
 Ilarion Țiu, „Comunism – „Ziariștii fasciști”, în boxa acuzaților”, în Jurnalul Național, 8 martie 2006
 Simona Vasilache, Recenzie a cărții Tradiție supralicitată, modernitate diortosită. Publicistica lui Nichifor Crainic și a lui Nae Ionescu la o nouă lectură a lui Viorel Marineasa, în Observator Cultural, nr. 257, 25 ianuarie 2005, accesat la 27 februarie 2007
 Francisco Veiga, Istoria Gărzii de Fier, 1919-1941: Mistica ultranaționalismului, Editura Humanitas, București, 1993 (versiunea în limba română a ediției spaniole La mística del ultranacionalismo (Historia de la Guardia de Hierro) Rumanía, 1919–1941, Publicacions de la Universitat Autònoma de Barcelona, Bellaterra, 1989 )

Note

Legături externe 
 Arhiva scanată a revistei pe pagina de internet a Bibliotecii Centrale Universitare „Lucian Blaga” din Cluj-Napoca
 Interviu (audio + text) cu scriitorul Pan Vizirescu, unul dintre "gândiriști", care din 1931 a publicat în paginile revistei, timp de 15 ani, poezie, proză, studii critice și eseuri

 
Fondări în 1921
Desființări în 1944
^