system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Spune-mi tot ce știi despre Anina.
assistant
Anina (, ) este un oraș în județul Caraș-Severin, Banat, România, format din localitățile componente Anina (reședința) și Steierdorf. Are o populație de  locuitori. Se situează în inima munților Aninei. Este un oraș preponderent minier, care s-a dezvoltat în jurul exploatărilor de huilă. În perioada de după 1989 a înregistrat un puternic regres economic.

Istoric 
Calea ferată Oravița–Anina a fost dată în funcțiune în anul 1863. Gara Anina este monument istoric.

Uzinele de fier Anina și ansamblul celor trei case ale funcționarilor StEG din perioada Belle Époque se află pe lista monumentelor istorice sub cod LMI . Fostul sanatoriu „Sommerfrische” („Prospețimea Verii”) a fost construit între anii 1893-1895.

Localitatea Anina fost declarată oraș în anul 1952.

În anul 2002, în Peștera cu Oase de lângă Anina, au fost descoperite cele mai vechi rămășițe ale omului modern din Europa, numit , cu o vechime de circa 40.000 ani.

 Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația orașului Anina se ridică la 5.521 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 7.485 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (76,06%), cu minorități de germani (3,57%), romi (3,21%) și maghiari (1,39%), iar pentru 14,94% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (62,47%), cu minorități de romano-catolici (9,96%), penticostali (6,3%) și baptiști (3,6%), iar pentru 15,18% nu se cunoaște apartenența confesională.

 Politică și administrație 
Orașul Anina este administrat de un primar și un consiliu local compus din 15 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

 Stemă 
Stema orașului Anina, se compune dintr-un scut triunghiular cu marginile rotunjite, tăiat și despicat. În prima partiție, în câmp albastru, se află o gură de mină de argint, cu negru, plasată central, în care broseaza două ciocane de aur. În câmp inferior, pe fond verde, în partea dreapta, se află un cap de cerb privind spre stanga, de argint. În camp inferior, pe fond verde, în partea stanga, se află un pod de argint cu doua piloane vizibile. Scutul este trimbrat de o coroană murală de argint cu trei turnuri crenelate.

Semnificațiile elementelor însumate:

Mina este simbolul reprezentativ al localității, vechi centru minier. Podul reprezintă un vechi monument istoric al orașului. Cerbul semnifică bogăția cinegetică a zonei. Coroana murală cu trei turnuri crenelate semnifică faptul că localitatea are rangul de oraș.

 Obiective turistice 
Deși infrastuctura turistică la standarde acceptabile aproape că lipsește in zonă, în apropiere se află o serie de obiective turistice ce merită atenție:
 Peștera Buhui, cu cel mai lung curs subteran din România, și Lacul Buhui, primul lac artificial din România
 Buhui - Mărghitaș, arie protejată
 Cheile Minișului cu Cascada și Izbucul Bigăr
 Calea ferată Oravița-Anina - prima cale ferată montană de pe cuprinsul României, dată în funcțiune în 1863, numită și „Semmeringul Bănățean”, cu referire la calea ferată Semmering.

Vezi și
Uzinele de fier Anina
Ansamblul Puțului I din Anina

 Ecologie 
În perioada comunistă s-a încercat construirea centralei termoelectrice de la Anina - unul dintre cele mai mari eșecuri din această perioadă. Proiectul a costat în jur de un miliard de dolari, în banii de atunci.Termocentrala de la Anina, cel mai pagubos proiect al Epocii de Aur. O investitie de 1 miliard de dolari, cu zero rezultate, martie 2013, Pro TV, accesat la 6 noiembrie 2016
Odată cu primele deversări de cenușă fierbinte rezultată în urma încălzirii, subsolul orașului a luat foc, arzând încă și în prezent (2016).

 Galerie de imagini 

 Note 

 Legături externe 

 Documentar despre calea ferată Oravița - Anina, 17 iulie 2014, Paul Wagner, Antidepresiv Primăria Anina 
 Despre Anina pe situl Banaterra 
 Pagina germanilor din Anina (germană)
 Imagini vechi din Anina  (germană)
 Anuarul Socec al Romaniei Mari 1924-1925 - online de la Biblioteca Congresului S.U.A.
 Catastrofe miniere produse în Banat , Mircea Rusnac, banaterra.eu
 Anina, orasul care moare, 15 decembrie 2008, Vali Popovici, România liberă Orașul care arde, 13 iulie 2005, Dana Ciobanu, Jurnalul Național Stierdorf, inima germana a Aninei, 12 iulie 2005, Carmen Plesa, Catalin Pruteanu, Jurnalul Național Anina, esecul industrial al Epocii De Aur, 11 iulie 2005, Monica Iordache Apostol, Jurnalul Național Paradisul pierdut, 11 iulie 2005, Monica Iordache Apostol, Jurnalul Național Statiunea Marghitas / Un paradis pierdut, 12 iulie 2005, Carmen Plesa, Catalin Pruteanu, Jurnalul Național Anina, orasul parasit, 9 septembrie 2006, Evenimentul zileiImagini''
 Imagini din Anina

Anina
Anina
Anina