system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce detalii interesante poți oferi despre Anul Nou?
assistant
Anul Nou este ziua care marchează începerea următorului an calendaristic.

Stabilirea zilei ca 1 ianuarie să fie data la care să înceapă anul a fost făcută prin lege de către Iulius Caesar în anul 46 î. e.n. Potrivit cu The World Book Encyclopedia (1984), vol. XIV, p. 237: „Romanii i-au dedicat această zi (1 ianuarie) lui Ianus, zeul porților, al intrărilor și al începuturilor. Numele lunii ianuarie provine de la Ianus, care avea două fețe, una îndreptată înainte, iar alta înapoi“

Stabilirea religioasă a datei de 1 ianuarie ca început de an a avut loc pentru prima dată în 1691, de către Papa Inocențiu al XII-lea. La multe popoare antice din emisfera nordică, anul începea la 1 martie.

În liturghia romano-catolică 1 ianuarie reprezintă o octavă de la Crăciun; astfel, această zi este dedicată Fecioarei Maria. În același timp, în a opta zi de la naștere sunt amintite în Evanghelie (Luca 2,21) tăierea împrejur și botezul, potrivit religiei iudaice, a pruncului Iisus — la fel și în bisericile evanghelice. În  biserica ortodoxă, la 1 ianuarie este și ziua Sfântului Vasile, episcop de Cezareea Cappadociei.

În epoca contemporană, Anul Nou este întâmpinat în noaptea de 31 decembrie spre 1 ianuarie — noaptea de Revelion (din limba franceză: Réveillon, ceea ce înseamnă aproximativ „trezire”, aici cu sensul de ospăț la miezul nopții) — cu petarde și artificii; rudelor, prietenilor și cunoștințelor li se fac urări de noroc și sănătate și se urează „La mulți ani!”.

Obiceiuri din trecut 
Petrecerile de Anul Nou nu sunt de dată recentă. Unele inscripții antice arată că ele țineau de religiile păgâne în Babilon încă din mileniul al III-lea î.e.n. Fiind sărbătorit la mijlocul lunii martie, Anul Nou era un eveniment foarte important. În The World Book Encyclopedia se spune că oamenii credeau că, „la acea dată, zeul Marduk decidea destinul țării pentru anul următor“. La babilonieni, sărbătoarea Anului Nou ținea 11 zile și includea jertfe, procesiuni și rituri ale fertilității.

Un timp, la romani anul începea tot în luna martie. Totuși, în 46 e.n., împăratul Iulius Caesar a stabilit prin lege ca ziua de 1 ianuarie să fie data la care să înceapă anul. Această zi era deja închinată lui Ianus, zeul începuturilor, iar acum avea să marcheze și prima zi a anului la romani.

Obiceiuri și tradiții în prezent 
Cehii au obiceiul ca de Anul Nou să mănânce supă de linte.

Slovacii bagă sub fața de masă bani sau solzi de pește.

În unele zone din America de Sud, mulți întâmpină noul an stând pe piciorul drept. Alții sună din corni și aruncă petarde.

Grecii fac o prăjitură tradițională în care pun bani. Persoana care găsește banii va avea parte de bucurie tot timpul anului. Acest obicei a fost transmis și în anumite regiuni ale României.

Evreii din Israel mănâncă mere unse cu miere, pentru ca noul an să fie foarte dulce.

Italienii încep cina mâncând o farfurie de linte, iar după toastul pentru noul an se obișnuiește să se arunce cupa pe fereastră. 

Spaniolii mănâncă 12 boabe de struguri, însemnând ultimele secunde ale anului, ca ritual pentru atragerea norocului. Obiceiul a fost preluat de numeroase țări latino-americane.

În România, în mod tradițional nu se aruncă nimic din casă în prima zi a Anului Nou pentru că, procedând astfel, o persoană își aruncă norocul. Tot în prima zi din an nu se iese din casă până ce o persoană brunetă nu intră în casa respectivă (potrivit tradițiilor, persoanele brunete aduc noroc și fericire, iar cele roșcate și blonde ghinion). În noaptea dintre ani, oamenii își pun o dorință, pentru că aceasta are toate șansele să se îndeplinească. Noaptea de Revelion este întâmpinată cu mult zgomot (ca în Conu Leonida față cu reacțiunea, de I.L.Caragiale) pentru că zgomotele puternice alungă spiritele rele. Tot de Anul Nou se merge cu capra. Unii oameni desfac șampanie la cumpăna dintre ani, ca să aibă un an mai prosper. Pușcarea petardelor de Anul Nou este practicată de regulă de către cei tineri.Și desigur pe 31 decembrie se colindă cu plugușorul iar pe 1 ianuarie cu sorcova.

Adoptarea datei de 1 ianuarie ca început al anului

Imagini specifice Anului Nou

Note

Vezi și 
 Ajunul Anului Nou
 Revelion
 Saturnalia
 Anul Nou Chinezesc
 Anul nou islamic
 Roș Hașana
 Listă de filme de Anul Nou

Legături externe 

 „La tradición de las uvas de Nochevieja cumple un siglo”, Mauricio Bernal, El Periódico de Catalunya
 „¿Qué hacen otros países en Nochevieja mientras España ‘se toma’ las uvas?”, hola.com
 Anul Nou, "inventat" în Babilon, 31 decembrie 2005, Evenimentul zilei
 Anul Nou și viziunea despre timp, de-a lungul veacurilor , 28 decembrie 2008, Mihai Grobnicu, Ziarul Lumina

 Traditii de la noi si de la ei, acum si altadata , 22 decembrie 2010, Revista Magazin
 Petrecerea imprumutata de la zei , 30 decembrie 2009, Revista Magazin
 Cu tradițiile și superstițiile nu te pui! , 24 decembrie 2008, Revista Magazin
 Romanii sarbatoresc trecerea dintre ani: Semnificatia magica a Anului Nou, 31 decembrie 2001, Evenimentul zilei
 Datini de Anul Nou, 31 decembrie 1998, Evenimentul zilei
 Datinile românilor de Anul Nou , 30 decembrie 2008, Raluca Brodner, Ziarul Lumina
 Obiceiuri de iarna disparute, 27 decembrie 2004, Evenimentul zilei
 Superstiții la cumpăna dintre ani , 22 decembrie 2012, Ziarul Lumina
 Superstitii de Anul Nou, 2 august 2012, Iulia Pasca, CrestinOrtodox.ro
 Anul Nou la curțile domnești - Daruri pentru boieri și mese pentru săraci , 30 decembrie 2010, Ioan Bușagă, Ziarul Lumina
 Ar trebui creștinii să ia parte la petrecerile de Anul Nou?, 8 Ianuarie 2002, Treziți-vă!

 
Creștinism
Mitologia romană