system
Răspunde în limba română, în stilul Wikipedia, cat mai corect gramatical.
user
Ce poți relata pe scurt despre Augustin Buzura?
assistant
Augustin Buzura () a fost un psihiatru, prozator și eseist român contemporan, autorul unor romane de succes și scenarii cinematografice. Din 1992 a fost membru titular al Academiei Române.

Schiță biografică  

Augustin Buzura a fost primul născut al soților Ilie și Ana (n. Micle) Buzura. A urmat cursurile preuniversitare la Liceul „Gheorghe Șincai” (în prezent, Colegiul Național „Gheorghe Șincai” din Baia Mare), absolvind liceul în anul 1955. A absolvit Facultatea de Medicină și Farmacie din Cluj (1958-1964). În anul 1963 s-a căsătorit cu Maria Olimpia, născută Cardos, absolventă a Facultății de Filologie de la Universitatea Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca.
 
A renunțat la profesia de medic psihiatru și s-a dedicat literaturii.  Metodele psihiatrice de investigare a conștiinței umane se regăsesc în romanele sale.

Augustin Buzura a debutat în literatură cu nuvela Pământ, publicată în revista Tribuna (nr. 8 din 25 februarie 1960), apoi a apărut un volum de nuvele, intitulat Capul Bunei Speranțe (1963). A fost redactor la revista Tribuna din Cluj și apoi secretar general de redacție la aceeași revistă. Din 1990 a devenit președinte al Fundației Culturale Române, iar între 2003-2004 al Institutului Cultural Român. A fost director al revistei Cultura.

Decorații
A fost decorat în 20 aprilie 1971 cu Ordinul Meritul Cultural clasa a III-a (1971) „pentru merite deosebite în opera de construire a socialismului, cu prilejul aniversării a 50 de ani de la constituirea Partidului Comunist Român”.

În anul 2000 a fost decorat cu Ordinul Național „Pentru Merit” în grad de mare cruce.

Romane publicate 
 Absenții, Editura Dacia, Cluj-Napoca, 1970
 Fețele tăcerii, Editura Cartea Românească, București, 1974
 Orgolii, Editura Dacia, Cluj-Napoca, 1977 - carte distinsă cu Premiul Academiei Române
 Vocile nopții (1980), Editura Cartea Românească, București, 1980
 Refugii (1984)
 Drumul cenușii (1988)
 Recviem pentru nebuni și bestii, Ed. Semne, București, 1999
 Raport asupra singurătății (2009)

Romane traduse în limba franceză 
 Chemin de cendres, tradus de Jean-Louis Courriol, Éditions Noirs sur Blanc, 1993
 Requiem pour salauds et fous, tradus de Marily Le Nir, Éditions Noirs sur Blanc, 2001

Alte publicații 
 Teroarea iluziei. Convorbiri cu Crisula Ștefănescu. Editura Polirom, București, 2004
 Canonul periferiei, ediție îngrijită de Angela Martin, Editura Limes, 2012 
 Nici vii, nici morți, Editura RAO, 2013

Studii monografice 
 Romanele lui Augustin Buzura. O lectura metacritica- Sorina Sorescu, Editura Aius, 2014

Referințe critice 
Augustin Buzura se oprește în romanele sale din tinerețe asupra dramei intelectualului care intră în conflict cu sistemul comunist din lumea academică (Orgolii, Refugii) și în aceste romane experimentează din punct de vedere narativ procedeul fluxului conștiinței. 
Următoarele romane sunt mai simple din punctul de vedere narativ, scrise la persoana a treia, eroii sunt hermeneuți care doresc să reconstituie evenimente din trecut, întotdeauna controversate, cum ar fi cooperativizarea forțată și fenomenul partizanilor și a rezistenței armate din munți, revolta minerilor din Valea Jiului și represiunea care a urmat după aceasta. 
Buzura a continuat tematica romancierilor din "obsedantul deceniu" având la dispoziție informații mai variate, pe care le culegea uneori intervievând pe cei implicați în evenimente, ca un veritabil sociolog. Poate și din această cauză romancierul a fost unul dintre cei mai cenzurați în acea epocă, luptându-se cu cenzorii pentru fiecare frază.

Scenarist 
Mai multe producții cinematografice și de televiziune au fost realizate după scenariile lui Augustin Buzura.
 Orgolii (1982, r. Manole Marcus, după romanul omonim)
 Pădureanca (1987, r. Nicolae Mărgineanu, după o nuvelă de Ioan Slavici) - în colaborare cu Nicolae Mărgineanu
 Undeva în Est (1991, r. Nicolae Mărgineanu, după romanul Fețele tăcerii)

Note

Legături externe 
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – B
 Monica Lovinescu, "Augustin Buzura și cenzura din România", la Actualitatea culturală românească, Radio Europa Liberă, 1988
 Articole de Augustin Buzura pe saitul revistei "Cultura"
 
 Astazi e ziua ta... - Augustin Buzura, 21 septembrie 2005, Jurnalul Național

 Interviuri 
 "Azi, la noi, interesul pentru cătușe este mult mai mare decât pentru carte", 22 februarie 2013, Magdalena Popa Buluc, Cotidianul
 Astăzi e ziua ta: Augustin Buzura, 22 septembrie 2010, Claudia Daboveanu, Jurnalul Național
 "Fețele tăcerii este o mărturie că nu toți am fost lași sau ticăloși", 13 martie 2011, Ana Maria Vulpescu, Jurnalul Național
 INTERVIU Augustin Buzura, scriitor: „Locuiam la 50 de metri de casa preotului care făcea exorcizări, trăiam practic printre nebuni“, 13 aprilie 2013, Laurențiu Ungureanu, Adevărul

Nașteri în 1938
Nașteri pe 22 septembrie
Decese în 2017
Decese pe 10 iulie
Membri titulari ai Academiei Române
Critici literari români
Eseiști români
Oameni din județul Maramureș
Psihiatri români
Romancieri români contemporani
Scenariști români
Decorați cu Ordinul național Pentru Merit
Decorați cu Ordinul Meritul Cultural
Cetățeni de onoare ai Băii Mari