Vijeće Europe: U Hrvatskoj najveći problem glede ljudskih prava nefunkcionalno pravosuđe
Povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe Alvaro Gil–Robles je izradio analizu o stanju ljudskih prava u Hrvatskoj u kojoj konstatira k
Konstatirajući kako izvještava o zemlji koja je po razvojnim standardima jednaka, ako ne i naprednija od nekih članica EU, povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe Alvaro Gil–Robles je za potrebe Ministarskog odobra i Parlamentarne skupštine ove organizacije izradio analizu o stanju ljudskih prava u Hrvatskoj. Ovakvi su izvještaji uobičajena praksa Vijeća Europe i rade se za sve članice. Opća je slika, po povjereniku za ljudska prava, složena od kombinacije zaista vidljivih napora za poboljšanjem i uznemiravajućim (upotrijebljen je baš ovaj izraz) odnosom prema nekim kategorijama građana, spominjući povratnike, uglavnom Srbe , Rome te zatvorenike i azilante. Na top listi problema pravosuđe je preskočilo posljedica ratnih zbivanja. Milijun i 200 tisuća neriješenih slučajeva u hrvatskim sudovima plus dva milijuna predmeta godišnje značajan su problem. Izvještaj navodi slučaj koji se po sudnicama vuče već četvrt stoljeća, iznosi napore reformiranju sustava i ocjenjuje da je pravda u Hrvatskoj sporovozna. Pohvaljena je spremnost Hravstke da sudi za ratne zločine, uključujući preuzimanje haaških predmeta. Povjerenik za ljudska prava izdvojeno je obradio zatvor Lepoglava, tretman zatvorenika, pogotovo njihovo osposobljavanje za život nakon izdržavanja kazne – sugerira se intenziviranje posla – te primjećuje da za mlađe punoljetne zatvorenike nema posebnih zatvora. Iako je zadnji popis stanovništva ustvrdio da je u Hrvatskoj oko 9.500 pripadnika romske zajednice računa se da je Roma između 30 i 40 tisuća, čime su druga po veličini manjina, nakon srpske. Za žaljenje je da se oni kao manjina ne spominju u Ustavu. Zakoni ih ne diskriminiraju ali praksa ponekad ide drugim putevima, uključujući segregaciju romske djece u školama, koju ne opravdava čak ni statistički podatak da je u nekim razredima u Čakovcu do 80 posto djece romsko. Vlasti, pogotovo lokalne i romska zajednica gaje dobre do veoma dobre odnose – problemi nastaju zbog pojedinaca. Izvještaj je registirao dobre promjene u povratku izbjeglica, povratu imovine i obnovi stambenih objekata. Još se ne prakticira procedura iseljavanja bespravno usljenih stanara. Provedba ne slijedi zakone. Vandalizam i nerealni zahtjevi privremenih stanara stoje na putu uspješnoj soluciji ovog paketa problema. Ustvrđujući vidljiv napredak u poštivanju ljudskih prava, povjerenik Vijeća Eurpe sugerira pojačane pravosudne performe, preporučuje dijeljenje mladih od starijih zatvorenika, izdvajanje više sredstava za nacionalni fond pomoći Romima, predlaže kriterije u obnovi objekata koji neće značiti etničku diskriminaicju te brži povrat objekata vlasnicima.