SAD: Koliko košta izbor predsjednika?
Za izbor predsjednika 2008. godine Demokrati i Republikanci su prikupili ukupno milijardu i 680 miliona dolara
Analitičari procjenjuju da bi predsjednički izbori ove godine mogli biti prvi tokom kojih će u okviru akcionih političkih komiteta biti prikupljeno više nova nego što ga prikupe sami kandidati i njihove stranke. I mnogi se boje da će to biti novčani cunami koji će odlučivati izbore, sadašnje i buduće. Dvije glavne američke stranke, Demokratska i Republikanska, troše velike sume novca tokom unutarstranačkih predizbornih kampanja i kampanja za izbor predsjednika. I koliko u ovo vrijeme košta izbor predsjednika Sjedinjenih Država? Za useljenje u kuću na broju 1600 u vašingtonskoj aveniji Pennsilvanya njen sadašnji stanar, predsjednik Barack Obama, 2008. godine prikupio je skoro 750 miliona dolara, pobijedio na izborima i ušao u Bijelu kuću. I izbor američkog predsjednika, kako godine odmiču, košta sve više i više. Primjera radi, prije 16 godina Demokrati i Republikanci su te, 1992. godine, za predsjedničke izborne kampanje potrošili 135 miliona dolara. Za istu svrhu 2008. godine obje stranke su prikupile ukupno milijardu i 680 miliona dolara. Ove godine cifra bi mogla biti premašiti dvije milijarde dolara. Na što troše te silne novce? Odgovarajući na to pitanje analitičar fondacije Heritage Brian Darling ističe najkrupnije stavke: U Kongresu je tokom 70-godina ozakonjena Federalna izborna komisija čiji su osnovni ciljevi osigurati odgovornost, pratiti zakonitost i transparentnost izbornog procesa. Čelnica Komisije Cynthia Bauerly kaže: Prema sada važećim prpisima individualne donacije predsjedničkim kandidatima ograničene su na 2.500 dolara. Za većinu organizacija taj limit je 5.000 dolara. Uz formiranje Federalne izborne komisije, u Kongresu je ozakonjen i sistem javnog finasiranja koji kandidatima pruža mogućnost da prihvate ograničene gotovinske donacije umjesto državnih donacija, takođe limitiranih. U ovogodišnjoj kampanji nijedan kandidat nije prihvatio tu mogućnost. Prije dvije godine Vrhovni sud je presudio da zainteresirane grupe imaju pravo prikupljati i trošiti novac kao dio prava glasa i uticaja u izbornom procesu. Te zainteresirane grupe, nazvane akcioni politički odbori sada postaju glavna snaga izbornog procesa. Kako i zašto? O tome analitičar washingtonskog lista Politico David Levinthal kaže: Analitičari procjenjuju da bi predsjednički izbori ove godine mogli biti prvi tokom kojih će u okviru akcionih političkih komiteta biti prikupljeno više nova nego što ga prikupe sami kandidati i njihove stranke. I mnogi se boje da će to biti novčani cunami koji će odlučivati izbore, sadašnje i buduće.