Kakve bi mogle biti ekološke posljedice potonuća Coste Concordije?
Talijanski ekološki stručnjaci testiraju uzorke vode oko nakrenutog broda, a nizozemska tvrtka u subotu će ispumpati gorivo iz rezervara
Kako se potraga za nestalima s Coste Concordije bliži kraju, pozornost se preusmjerava na učinak nesreće po okoliš. Talijanska agencija za zaštitu okoliša ARPAT konstantno prati čistoću vode oko nakrenutog broda i pokušava utvrditi moguće dugoročne posljedice U jeku priprema spasilačkih službi da isprazne gorivo iz rezervara nedavno potonulog broda Costa Concordia u Italiji, ekološki stručnjaci uzimaju uzorke vode oko trupla broda kako bi se utvrdilo kakav učinak bi ova nesreća mogla imati po okolinu. Kako se potraga za nestalima s Coste Concordije bliži kraju, pozornost se preusmjerava na učinak nesreće po okoliš. Talijanska agencija za zaštitu okoliša ARPAT konstantno prati čistoću vode na pet različitih lokacija - četiri oko broda i jednu pored tvornice za desalinizaciju na otoku Giglio, oko kilometar i pol daleko od broda. Prema podacima agencije, situacija je pod kontrolom, i do sada su pronađene minimalne količine ugljikovodika, pjenušavih supstanci i klora iz deterdženata, koje se polako izlijevaju iz broda. "Trenutno smo u tranzicijskoj fazi. Naime, počeli smo s krizom u čijem smo rješavanju improvizirali - ali na dobar način. Jer, čak ni u priručnicima o brodskoj sigurnosti nije predviđen ovakav slučaj. S ekološkog stanovišta, postali smo svjesni problema odmah nakon nesreće pa smo organizirali redovito praćenje stanja vode oko broda. Radi se o četiri točke: pramcu, krmi i i obje strane broda te jednoj udaljenoj oko jedan i pol kilometar, mjestu gdje predviđamo moguće zagađenje. To je, da tako kažem, naša nulta točka," kaže Marcello Mossa Verre iz talijanske regionalne Agencije za zaštitu okoliša. Znanstvenici s tih lokacija uzimaju uzorke vode za ispitivanje u laboratoriju. Marcello Mossa Verre ističe: "Moramo misliti na budućnost, odnosno kakvu bi štetu - srednjoročno i dugoročno gledano - ovakva nesreća mogla nanijeti obalnom području ove regije. Stoga moramo spojiti naša početna promatranja s dugoročnim nadzorom svih živućih organizama, poput algi specifičnih za to područje, recimo, Neptunove trave. Morat ćemo ispitati stanje riba i utvrditi da li ima tragova koji ukazuju na dugoročnu kontaminaciju." Najdelikatniji trenutak tek dolazi, naglašava Marcello Mossa Verre, kada bi u subotu nizozemske spasilačke ekipe tvrtke SMIT trebale ispumpati gorivo iz prekrenutog broda. Još jedan problem koji zabrinjava talijansku ekološku agenciju ARPAT je učinak koji bi tone stvari i materijala još uvijek na brodu mogle imati po okoliš. Talijanski Ured civilne zaštite jučer je najavio obustavu podvodne potrage za nestalima na palubama broj jedan i dva zbog zagađenja vode unutar broda. Do sada je potvrđeno da je 16 osoba poginulo, od kojih tri još nisu identificirane. 16 ih se još smatra nestalima, od ukupno četiri tisuće 200 putnika i članova posade koji su se nalazili na brodu u vrijeme nesreće 13. siječnja. Talijanski dužnosnici smatraju da, osim ako se ne dogodi čudo, preživjelih na brodu više nema.