Tko plaća osiguranje predsjedničke inauguracije? (11/1/05) - 2005-01-11
Bijela kuća smatra da bi grad Washington dio troškova trebao podmiriti sam – jer je u protekle tri godine primio na ime obrane od teror
Dnevnik piše o sporu između Bijele kuće i gradskih vlasti u Washingtonu, glavnom gradu Sjedinjenih Država. Prijepor se odnosi na snošenje dijela troškova predsjedničke inauguracije 20. siječnja, kojom počinje drugi mandat predsjednika Busha. Svečanosti će ukupno trajati četiri dana, koštat će oko 40 milijuna dolara i taj trošak nije sporan – platit će ga privatni donatori, pristaše Republikanske stranke. No, tko će platiti pojačane mjere sigurnosti? Bijela kuća smatra da bi grad Washington dio troškova trebao podmiriti sam – jer je u protekle tri godine primio na ime obrane od terorizma 240 milijuna dolara. No, gradske vlasti smatraju da nije pošteno da se taj novac – koji je dobrim dijelom ionako već potrošen - troši na osiguranje predsjedničke inauguracije. piše da je u pitanju nešto više od 17 milijuna dolara – od toga skoro devet milijuna za plaćanje prekovremenog rada policajaca, gotovo tri milijuna dolara za plaće za tisuću policajaca koji tih dana iz drugih gradova, tri milijuna za podizanje tribina uz Aveniju Pennsylvanija, gdje prolazi inauguralna povorka, te 2 i pol milijuna dolara za opće usluge komunalnih službi koje će tih dana raditi pojačanim tempom – piše . ****** Dnevnik piše o zamjetnom padu stope kriminala u većini američkih gradova – trendu koji traje već niz godina i prilično čudi kriminologe. U New Yorku, Chicagu, Washingtonu, Philadelphiji, Miamiju i nizu drugih američkih većih gradova, 2004. godine je bilo znatno manje ubojstava, oružanih pljački trgovina i privatnih domova kao i fizičkih napada na prolaznike. citira kriminologa Alfreda Blumsteina koji kaže da bi nasilnog kriminala zapravo trebalo biti više – “neuposlenost je razmjerno viša nego prije deset godina, siromašni teže dobivaju socijalnu pomoć, a policiji je danas na pameti više terorizam nego klasični kriminal.” “Sve bi to trebalo upućivati na lošiju, a ne bolju situaciju” – kaže ovaj kriminolog, primjećujući da u posljednjih pet godina stope nasilnog kriminala manje više stagniraju. zaslugu pripisuje efikasnijem i agresivnijem radu policije koja posljednjih godina koristi kompjuterski software koji joj omogućuje bolje lociranje problema te slanje policajaca u dijelove grada u kojima je kriminal najveći problem. No, ovaj list napominje da stanovnici gradskih četvrti u kojima kriminala ima najviše još uvijek nisu svjesni da stope kriminala padaju, već žive u uvjerenju da “situacija nikad nije bila gora”.