Pred summit EU-SAD predsjednik Bush putuje u Europu
U naporima za daljnje 'približavanje' SAD-a Europi, američki će se predsjednik sastati sa čelnicima Europske unije i posjetiti glavne g
Manje od mjesec dana nakon povratka s puta na Srednji istok, američki predsjednik George Bush ponovno se sprema na put u inozemstvo – ovaj puta u Europu. Tamo će se sastati sa čelnicima Europske unije i posjetiti glavne gradove ključnih zemalja saveznica: Njemačke, Francuske, Italije i Britanije. Ovo bi se moglo nazvati oproštajnom turnejom Georgea Busha. Kako se njegovo predsjednikovanje bliži kraju, on namjerava obići glavne europske gradove, u nastojanju da naglasi važnost trans-atlanskih veza. Tijekom većeg dijela njegovog predsjedništva, te su veze bile zategnute, uglavnom zbog rata u Iraku. Napetosti koje su se razvile tijekom priprema za rat tek su se počele postupno ublažavati u posljednjih par godina. A od početka drugog mandata predsjednika Busha, Bijela je kuća usmjerila svoje napore na približavanje Europljanima. Predsjednikova je poruka tada glasila: više nas toga ujedinjuje nego razdvaja. "Savezništvo Europe i Sjeverne Amerike glavni je stup našeg društva. Naša snažna trgovina jedan je od pokretača svjetske ekonomije. Naš primjer ekonomske i političke slobode daje nadu milijunima koji su umorni od siromaštva i opresije," rekao je predsjednik Bush. Gospodin Bush posjetio je Europu tri puta u godini dana nakon početka njegovog drugog mandata. A u veljači 2005. godine postao je prvi američki predsjednik koji je stupio u sjedište Europske unije u Briselu. Cilj mu je bio promijeniti ton, ublažiti gorčinu uzrokovanu ratom u Iraku, smatra John K. Glenn, direktor programa za vanjsku politiku pri Zakladi German Marshall u Washingtonu: "Ono što smo vidjeli tijekom posljednjih nekoliko godina moglo bi se smatratisvojevrsnim ‘džentlmenskim sporazumom’ koji zabranjuje da se spominje Irak. Umjesto toga, trans-atlanske veze poduprijela je vizija svojevrsnog globalnog plana, odnosno pitanje s kakvim smo izazovima svi mi sučeljeni. Lista tih izazova vrlo je impresivna." Ta lista uključuje Iran, sve moćniju Kinu i Rusiju, i ekonomiju – osobito trgovinu. Što se tiče Irana, predsjednik je Bush prihvatio europsku diplomatsku inicijativu predvođenu Njemačkom, Francuskom i Britanijom. "Sjedinjene Države i Europa rijetko imaju velike, ozbiljne nesuglasice kao što je to bila ona oko Iraka. Jest da smo mogli čuti žaljenja oko nedostatka konzultacije i koordinacije, osobito oko pitanja Srednjeg istoka. No, izgleda da američko-europski odnosi funkcioniraju vrlo dobro i da pokazuju dosta uspješne rezultate," kaže John K. Glenn. U posljednjim godinama mandata predsjednika Busha, na europskoj se političkoj sceni pojavila nova skupina čelnika koji su se pokazali više voljnima za suradnju sa Sjedinjenim Državama. Njemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik Nicholas Sarkozy, kako kaže novinar Reginald Dale, unijeli su velike promjene: "U vrijeme svoje predsjedničke kandidature Sarkozyju je čak nadjenut nadimak ‘Amerikanac.’ On nije krio činjenicu da želi popraviti odnose sa Sjedinjenim Državama, niti da se toj zemlji divi." Reginald Dale misli da ta naklonost prema Sjedinjenim Državama već možda pokazuje rezultate, dodajući da je ukupna klima u Europi – iz ugla predsjednika Busha – postala povoljnija i otvorenija. “U prosjeku se u Europi očituje sve manje anti-amerikanizma,” kaže gospodin Dale. Prema europskim anketama javnog mnijenja, poboljšanje imidža Sjedinjenih Država je neznatno, ali stvarno. Stručnjaci smatraju da se to djelomično može pripisati nadi u mogućnost promjene u Bijeloj kući. No, Reginald Dale, inače analitičar pri Centru za strateške i međunarodne studije u Washingtonu, misli da to može biti i rezultat sve veće svijesti kod obje strane da jedna drugu trebaju: "Odnos između Europe i Sjedinjenih Država bit će absolutno ključan u rješavanju problema 21. stoljeća. Konačno, gdje bi drugdje Sjedinjene Države mogle tražiti saveznika ako ne u Europi? To mora biti Europa." Reginald Dale zaključuje da, unatoč bitnim problemima, Amerikanci i Europljani dijele osnovne vrijednosti vladavine zakona, demokracije i slobode. Kaže da je njihova veza jedinstvena u svijetu