Evropska unija: Plava karta po direktivi
Odlukom vijeća ministara Evropske unije, konačno je usvojena plava karta, privremena dozvola za rad i život imigrantima u EU. Dozvola ć
Odlukom vijeća ministara Evropskeunije, konačno je usvojena plava karta, privremena dozvola za rad i životimigrantima u Evropskoj uniji. Dozvola će važiti od jedne do četiri godine, aomogućiće i ograničena socijalna prava za imigranta i njegovu obitelj. Nijeriječ o humanitarnoj , već praktičnoj mjeri. Evropske članice, sa izuzetkomVelike Britanije, Danske i Irske, žele tako zapositi visokokvalifikovaneimigrante i, sem pružanja mogućnosti života na Zapadu, daje zemlji-domaćinu šansuda, bez velikih ulaganja, dođe do radne snage onih kvalifikacija kakve su joj potrebne. Direktivu su formalo sinoć usvojili evropski ministry. Od 27 zemalja-članica, 24 evropske su potpisale sporazum po kojemimigrat sa plavom kartom ima mogućnost zaposlenja na teritoriji bilo koje od država,sa izuzetkom spomenute tri. Useljenici sa tom kartom imaće tretman jednak ostalim radnicima kada je riječ o radnimuvjetima, plati i dodacima. Značiće to i prepoznavanjenjegovih kvalifikacija, pravo da učestvuje u radu sindikata, ograničenusocijalnu sigurnost i pravo na penziju. Imigrant sa plavom kartom će moći i dase seli unutar evropskih članica. Nakon prvih 18 mjeseci legalnog boravka nateritoriji jedne od država Unije, moći će se, zajedno sa porodicom, preseliti udrugu od država, u slučaju da je riječ o novom zaposlenju, odgovarajućemnjegovoj struci. Predstavnici nekih od, po članstvu najmlađih država, ukazuju da će na ovaj načinimigranti sa plavom kartom, za čije dobijanje mogu aplicirati svi kvalifikovaniradnici, uključujući i one sa zapadnobalkanskog prostora, imati većaprava od njihovih radnika koji još uvijek imaju određena ograničenja pri zapošljavanju,primjera radi, u Njemačkoj. Paralelno sa direktivom o plavoj karti, ministri su usvojili i mjere zasuzbijanje ilegalnog zapošljavanja imigranata i posebne usmjene premaposlodavcima. Nova pravila, koja se odnose i na privatne poslodavce i firme,predviđaju oštre kazne za one koji ilegalno zapošljavaju radnike. Kazne su novčane,plaćanje troškova njihovog povratka u matičnu zemlju, gubljenje ugovora i isključivanje sa javnihtendera. Evropski komesar za unutrašnje poslove Jacques Barrot ističe: Sami radnici, dobili bi , zavisno od slučaja, i mogućnost da dobiju dozvolu trajnogboravka i rada u nekoj od evropskih država. U rasponu mogućih rješenja, ipak najčešće bilo ono koje podrazumjeva njihovouključivanje u jedan od evropskihprograma povratka.