Što Amerikanci misle o strancima? (30/6/02) - 2002-06-29
Zajednički neprijatelj može sprijateljiti ljude, koji inače ne bi bili prijatelji - tvrdi profesorica psihologije sa sveučilišta Harvar
Napadi od 11. rujna šokirali su Amerikance. Ipak, brojne studije pokazuju da se taj šok nije pretvorio u opće neprijateljstvo prema strancima i manjinama. Profesorica psihologije sa sveučilišta Princeton Susan Fiske, koja istražuje diskriminaciju i predrasude, provela je nakon 11. rujna istraživanje, koje je obuhvatilo stotine Amerikanaca - od studenata do umirovljenika. Njeno je istraživanje pokazalo da, općenito govoreći, Amerikanci imaju pozitivne stavove prema etničkim skupinama i državljanima drugih zemalja. "Stavovi javnosti iznenađujuće su se malo promijenili nakon 11. rujna. Uglavnom se sve vratilo na staru razinu tolerancije" - tvrdi Susan Fiske. Naravno, ima i izuzetaka. Profesorica Fiske je otkrila da Amerikanci nisu posebno naklonjeni muslimanima iz pojedinih zemalja. "Određene nacionalnosti – Palestinci, Afganistanci i Pakistanci – izazivaju prezir, nepoštovanje." Slične rezultate dalo je i istraživanje provedeno na sveučilištu Michigan. Politolog Michael Traugott i njegovi kolege anketirali su više od 600 odraslih Amerikanaca – prvi puta nedugo nakon 11. rujna, a drugi puta – šest mjeseci kasnije. Gospodin Traugott kaže da su ispitanici pokazali veću naklonost skupinama kao što su crnci, Azijati i Latinoamerikanci, nego prema Arapima, pogotovo Palestincima. "Amerikanci su, pokazalo se, naklonjeniji skupinama koje žive u Sjedinjenim Državama. Manje su nakloni, a ponekad i uopćeni nisu naklonjeni grupama koje su izravno povezane sa Srednjim istokom ili – kako smatraju - izvorom terorističkih napada." Ipak, gospodin Traugott kaže da se većina Amerikanaca protivi selektivnim policijskim provjerama pojedinaca na temelju njihove etničke pripadnosti: "Ispitanike smo pitali – 'bi li ljude trebalo pretresati zato što su Arapi ili muslimani?' Samo svaki četvrti ispitanik odgovorio je potvrdno." Istraživanje sveučilišta Michigan također je pokazalo da Amerikanci, iako brinu za vlastitu sigurnost, ne odobravaju uvođenje strožih propisa o useljavanju. Susan Fiske s Princetona također je otkrila da su Amerikanci većinom tolerantni kada se radi o etničkoj raznolikosti: "Većina istraživanja pokazuje da tek oko 10 posto Amerikanaca otvoreno vjeruje u predrasude o drugim skupinama, uključujući Arape i osobe sa Srednjeg istoka. Oko 80 posto Amerikanaca postavilo je kao cilj grupnu toleranciju i dobre namjere prema pripadnicima drugih skupina." Profesorica psihologije sa sveučilišta Harvard Mahzarin Banaji slaže se s tom ocjenom. Prema njenim riječima, želja da se zaborave unutarnji etnički sukobi i da se nacija ujedini zajednička je svim zemljama koje su iskusile prijetnju svojoj sigurnosti: "Strah ili anksioznost pomažu u jačanju veza između pripadnika etničkih skupina. Zajednički neprijatelj može zapravo sprijateljiti ljude, koji inače ne bi bili prijatelji." Kako pokazuju ankete, događaji od 11. rujna naveli su Amerikanci da počnu više brinuti o vlastitoj sigurnosti, ali nisu kod njih izazvali neprijateljske osjećaje prema strancima ili etničkim manjinama.