Delikatna ravnoteža javne sigurnosti i osobne slobode (2/10/01) - 2001-10-02
Vlada predlaže širenje nekih policijskih i sudskih ovlasti, kritičari ukazuju na moguće kršenje ustava
U Sjedinjenim Državama se posljednjih tjedana najviše raspravlja o tome kako se suprotstaviti terorizmu. Sjedinjene su Države otvorena i demokratska zemlja koja jamči građanska prava i slobode svim građanima. Hoće li te slobode biti žrtva najavljenog rata protiv globalnog terorizma? Ili će Amerikanci odlučiti da - kada je u pitanju sloboda govora i sloboda kretanja - ipak treba zadržati široka prava? Nakon napada na Svjetski trgovinski centar i Pentagon, i vlada i privatni sektor predložili su niz sigurnosnih mjera kojima je cilj spriječiti slične napade u budućnosti. Vlada je predložila širenje ovlasti kada je u pitanju prisluškivanje telefonskih razgovora osoba za koje se sumnja da imaju veze s terorizmom. Slične se mjere predviđaju i za praćenje drugih elektronskih komunikacija. Sudovima bi bilo dopušteno da se, u slučajevima osumnjičenih za terorizam, posluže podacima koje su osigurale strane vlade. Pružanje utočišta teroristima postalo bi kazneno djelo. Ministar pravosuđa John Ashcroft je u nedavnom govoru u Kongresu Sjedinjenih Država rekao da se oštrije sigurnosne mjere trebaju brzo usvojiti, jer prijetnja od terorizma sve je jača. Međutim, neki pravni stručnjaci, te niz kongresmena iz obje stranke, misle da će te mjere ograničiti građanske slobode, te da će na kraju biti kontraproduktivne. Demokratski kongresmen John Conyers, član odbora Zastupničkog doma za pravosuđe, smatra da su neke od mjera u suprotnosti s ustavom. S njim se slažu i organizacije koje se bore za zaštiti građanskih sloboda, bile one liberalnog ili konzervativnog usmjerenja. Nadine Strossen, predsjednica Američke udruge za građanske slobode, zabrinuta je zbog toga što – kako kaže – nove kaznene odredbe saveznoj vladi daju ovlasti bez presedana. "Najviše nas brine što će te odredbe, ako se usvoje, ograničiti slobodu i osobnu privatnost velikog broja ljudi. Primjerice, svatko tko nije državljanin Sjedinjenih Država, a ima stalno mjesto boravka ovdje, može biti stavljen u pritvor, te čak i izgnan iz zemlje, a da se ne trebaju predočiti nikakvi dokazi. Svatko tko se koristi elektronskom komunikacijom bit će predmet mogućeg nadzora, bez sudskog dopuštenja, koje je sada obavezno za ovakve slučajeve policijske kontrole." Odvjetnike koji brane prava useljenika brine odredba prema kojoj bi vlada imala pravo izgnati strane državljane koji – čak i nesvjesno – pomažu organizaciji koja ima tajne veze s teroristima. O tom problemu govorio je nedavno David Cole, profesor pravnog fakulteta sveučilišta Georgetown. "Vlada želi da joj se da pravo da lakše određuje izgon iz zemlje, ali ne za teroriste ili njihove pomagače, već za ljude koji su davali humanitarnu pomoć organizacijama koje su se možda u prošlosti i služile nasiljem. Ove bi odredbe naime bile retroaktivne. Tako bi recimo netko tko je prije 15 godina novčano pomogao Afrički nacionalni kongres Nelsona Mandele mogao biti danas deportiran iz zemlje, jer se tada, prije 15 godina, ta organizacija koristila - među ostalim - i nasiljem. Mislim da je takva odredba neprihvatljiva, te da će dovesti do lova na vještice, kakvog smo bili svjedoci za vrijeme Joa Mcarthya." David Aikman, bivši novinar tjednika , misli međutim da se u ovakvoj situaciji zakon treba pooštriti. No, vlada neće od Kongresa dobiti onoliko široke ovlasti kakve želi. “Kongres će vjerojatno podržati odredbu koja se tiče širih ovlasti u pritvaranju ne-državljana, međutim neke oštrije mjere Kongres će odbiti” – kaže gospodin Aikman. Zastupnički je dom i izglasao takav kompromisni prijedlog. Sada se o tome mora izjasniti Senat. Demokratski senator Patrick Leahy, čelnik senatskog odbora za pravosuđe, smatra da treba postići kompromis, koji će sadržavati nove mjere u obrani protiv terorizma, ali koje neće kršiti ustavna načela. Phillip de Vous, stručnjak pri , slaže se s tim stavom. Jer, ograničavanje temeljnih građanskih sloboda predstavljalo bi pobjedu terorista. "Treba uravnotežiti ta dva prioriteta – državnu sigurnost i građanske slobode. Amerikanci uživaju osobne i poduzetničke slobode kakve ne postoje niti u jednoj zemlji. Amerika je bogata i uspješna zemlja upravo zbog njih. Benjamin Franklin je jednom prilikom rekao – 'oni koji se žele lišiti osobne slobode da bi ostvarili privremenu sigurnost ne zavređuju niti slobodu a niti sigurnost.' Prema tome, treba mudro postupati – zaštiti slobode, ali se i obraniti od terorizma. Ministar pravosuđa John Ashcroft nedavno je izjavio da “vlada nikad neće posustati u svojoj obrani građanskih sloboda, koje ne poznaju razliku u rasi, nacionalnosti ili vjeri.” U stvarnosti to će, međutim, često biti teško. Pred vladom je delikatan zadatak, koji će biti predmet rasprave u tjednima i mjesecima koji dolaze.