Ullman: Kada je u pitanju međunarodno sudovanje, Washington je preosjetljiv (3/8/02) - 2002-08-03
Bilateralnim sporazumima do pravnog imuniteta - moguću američku strategiju objašnjava Harlan Ullman, iz Cetra za strateške i međunarodn
Rumunjska je postala prva zemlja koja je američkim državljanima dala imunitet od uhićenja na temelju optužnica Međunarodnog kaznenog suda. O ovoj temi razgovarali smo s Harlanom Ullmanom, visokim znanstvenim suradnikom za političke i vojne studije pri Centru za strateške i međunarodne studije u Washingtonu. Sjedinjene Države ne prihvaćaju Međunarodni kazneni sud, jer postoji bojazan da bi američki vojnici u međunarodnim mirovnim snagama mogli biti izloženi opasnosti od politički motiviranih optužnica. Prema riječima Harlana Ullmana, Washington je već počeo poduzimati korake da bi zaobišao jurisdikciju novog suda. : Sjedinjene su Države već godinama odugovlačile. Iako sud zaživljava, Washington se nije posebno angažirao na ovom pitanju. Dobio je jednogodišnji moratorij na jurisdikciju suda nad američkim građanima. No, otvoreniji sukob s drugim zemljama oko suda se uglavnom izbjegava. Problem jurisdikcije može se riješiti na drugi način – nizom bilateralnih ugovora sa zemljama-potpisnicama Sporazuma o osnivanju Međunarodnog kaznenog suda. Upravo to je slučaj s Rumunjskom. Zašto bi neke zemlje izuzele američke državljane od jurisdikcije ovog suda? Možda zato jer im treba američka vojna nazočnost ili ekonomska pomoć – odgovara gospodin Ullman. Ovaj vanjskopolitički stručnjak također vjeruje da je Washington previše osjetljiv kada se radi o Međunarodnom kaznenom sudu. Prema njegovim riječima, Sjedinjene Države se uvijek mogu pozvati na vlastitu jurisdikciju i američkim građanima optuženim za ratne zločine suditi na domaćim sudovima. Kada bi, dakle, novi sud uopće sudio američkim građanima? : Zamislimo da postoji neka skupina koja se doista želi osvetiti Sjedinjenim Državama. Sjetimo se samo slučajnog američkog bombardiranja kineskog veleposlanstva u Beogradu tijekom rata na Kosovu. Netko bi mogao reći da su Amerikanci krivi za ratni zločin, jer su tom prilikom stradali civili. To bi, recimo, bio primjer slučaja u kojem bi Međunarodni kazneni sud mogao postati prava smetnja za Sjedinjene Države. S druge strane, mislim da je taj sud manje opasan za Amerikance nego što to administracija vjeruje. Da se i dogodi neki zločin, sam pritisak od strane suda vjerojatno bi natjerao Washington da pokrene istragu. Gospodin Ullman također ocjenjuje da je prisutnost Sjedinjenih Država apsolutno neophodna za novi sud i da će na kraju dvije strane ipak postići određeni kompromis. Možda će – kaže on – američkoj vladi biti dozvoljeno da sama istražuje pojedine slučajeve i donosi odluke o njima, dok će sud ipak zadržati određenu kontrolu nad američkim postupcima. Prema ocjeni ovog stručnjaka iz Centra za strateške i međunarodne studije, najbolje bi bilo da Sjedinjene Države postanu članica suda, a to se – dugoročno gledano – vjerojatno može i očekivati.