75 godina Nacionalnog arhiva SAD
Michael Kurtz: "Čuvamo filmske trake, video snimke, zemljovidi, ogromne količine papirnatih dokumenata. Sad su tu i digitalni zapisi – 
Ovegodine, američki Nacionalni arhiv obilježava 75. obljetnicu od osnivanja;osnovan je zakonskim aktom koji je potpisao tadašnji predsjednik Franklin D.Roosevelt 19. lipnja 1934. Tim je povodom ovu ustanovu u kojoj se čuvajunajdragocjeniji dokumenti Sjedinjenih Država posjetila Susan Logue. Svaki dan, okrugla dvorana Nacionalnogarhiva puna je posjetitelja koji su došli pogledati dokumente na kojima setemelji američka država i vlast: Deklaraciju neovisnosti, Ustav i Poveljuprava. No, u ovoj se zgradi, uz te takozvane Povelje slobode, čuva još mnogodrugih stvari. Arhivist Michael Kurtz kaže da je od 1934. Arhiv odgovoran za sveslužbene vladine povijesne zapise: "Povjesničari, javni djelatnici i drugishvatili su da se gubi povijest zemlje. Zapise su čuvale vladine agencije kojesu ih stvarale. Dakle, požari, poplave i druge nesreće odnosile su sa sobomdokumentirano nasljeđe nacije." Naravno, ne čuva se svaki vladindokument. Samo jedan do tri posto njih se smatra dovoljno vrijednima da budutrajno arhivirani. No, kako objašnjava Kurtz, i tako se dođe do više od devetmilijardi dokumenata: "Naši su dokumenti u svim mogućimformatima: imamo filmske trake, video snimke, zemljovide, ogromne količinepapirnatih dokumenata. Sad su tu i digitalni zapisi – wikiji, blogovi,digitalna elektronička pošta ... svi oni obuhvaćaju poslovanje vlade. Velik jeizazov identificirati i procijeniti koji su oni koje je vrijedno pohraniti.Čuvanje digitalnih zapisa potpuno jedrugačije od papirnatih. Sefovi s kontroliranom temperaturom i vlagomosiguravaju papirima trajanje od više stotina godina. Digitalni mediji su punokrhkiji i osjetljiviji." S druge strane, kaže Kurtz, digitalnisu mediji Nacionalnom arhivu pružili potpuno nove mogućnosti. Pristup bogatomfondu Arhiva sada je otvoren ljudima koji možda nikad ne uspjeli doći u njegovusamu zgradu u Washingtonu, korisnicima sa svih strana svijeta. Svoju 75. godišnjicu Nacionalni arhivslavi predavanjima i panel raspravama, prikazivanjem filmova, kao i izložbomkoja iznosi na svjetlo dana neke od neobičnijih primjeraka fonda. KustosicaJennifer Johnson kaže da je izložba – posve prikladno! – naslovljena „Big!" ...'Veliko' i to s uskličnikom: "Ideja je bila da pokažemo neke odjedinstvenih predmeta koji uobičajeno – zbog svoje veličine – nisu izloženi.Poput, recimo, ratnog zemljovida Gettysburga, u Pennsylvaniji, iz vremenaameričkog Građanskog rata, koji je širok i dug četiri metra. Ili, kupaonskakada – veličine omanjeg bazena - napravljena za predsjednika Williama Tufta, sgotovo 150 kilograma najdebljeg američkog predsjednika." Tu su i tenisica Shaquillea O'Neala,koju je on poklonio predsjedniku Bushu, kao i izljev otisaka stopa dinosaura,poklon predsjedniku Richardu Nixonu od dvojice dječaka iz New Jeseya koji suotkrili fosilne stope. Dječaci su pisali predsjedniku s molbom da zaštiti topodručje kako bi moglo biti istraživano, i on je to i učinio. Kako kažeJohnson, danas je jedan od tih dječaka vodeći paleontolog u Americi. Izložba„Big! pokazuje i konvencionalnije izloške koji dokumentiraju velike događaje ivelike ideje iz američke povijesti, poput slijetanja na Mjesec, te Dana D,odnosno invazije Normandije u Drugom svjetskom ratu. No, zvijezde čitave zbirkei dalje ostaju Povelje slobode.