Znanstvenici 'čitaju' misli
Nalazi skeniranja mozga u trenutku kada stvara misao mogli bi dovesti do novog razumijevanja vrlo teških i nejasnih mentalnih poremećaja
Znanstvenici koji proučavaju funkcioniranje mozga kažu da su uspjeli vidjeti stvaranje misli u ljudskom umu. Njihov rad na skeniranju mozga u trenutku kada osoba donosi mentalnu odluku mogao bi se značajno odraziti na nastojanja da se kontroliraju mnogi teški mentalni poremećaji, kažu znanstvenici njemačkog Instituta Max Planck. Na Odjelu za znanost o mozgu i kogniciji kod ljudi, Instituta Max Planck, znanstvenici su željeli saznati kako funkcionira ljudska misao. Kako izvješćuju, njihovi vrlo sofisticirani skenovi snimili su ljudski mozak u trenutku kada donosi odluku. Neki kažu da je time pojašnjeno pitanje fizičke osnove slobodne volje. Proces snimanja nastanka misli uključuje snimke nuklearne magnetske rezonancije koje, u osnovi, ilustriraju nakanu ispitanika – odnosno, misao koju on stvara – iz detaljne kompjuterske analize obrazaca aktivnosti njegovog mozga. John Dylan-Haynes je vodio istraživanje. "Koristili smo metodu koja bi se mogla usporediti s osvjetljivanjem mozga bakljom da bi se vidjelo koje su regije angažirane u stvaranju nakane. Otkrili smo – kako nam se čini – način da vidimo što je promatrana osoba odlučila učiniti," kaže Dylan-Haynes. U medijalnom prefrontalnom dijelu kore mozga, otkrili su blage razlike u obrascima aktivnosti kada je od ispitanika traženo da se odluče bi li dva broja zbrojili ili oduzeli. Skeniranjem su uhvaćene snimke točnog trenutka kada se ispitanik odluči da 'zbroji' ili 'oduzme'. Nakon stotina testova, dobiveni podaci su počeli pokazivati prepoznatljivu sustavnost. Profesor Dylan-Haynes kaže da se u jednom dijelu mozga nakane pohranjuju, a u drugom se bilježi aktivnost u trenutku kada se nakane izvode. Kako izgleda, kada se nakana, odnosno plan, treba izvesti, kaže profesor Dylan-Haynes, onda ona bude kopirana u neki drugi dio mozga koji je odgovoran za provedbu te nakane. U holivudskom filmu 'Minority Report', vlasti koriste tehnologiju čitanja uma protiv pojedinaca. Ima li razloga za zabrinutost nad istraživanjima poput ovog? Profesor Colin Blackmore, koji je na čelu istraživanja u Institutu Max Planck, smatra da nema. "Možemo li očekivati svijet u kojemu ćemo biti skenirani dok prolazimo aerodromima, a vlasti će znati sve što mislimo? Ne samo da mislim da to nije vjerojatno, nego, što je još važnije istaknuti, znanstvenici već razmišljaju o takvima pitanjima. No, ovakva vrsta temeljnog istraživanja nosi ogromne potencijale za medicinu. Postoje vrlo teški kognitivni poremećaji – poput autizma, shizofrenije, opsesivno-kompulzivnog poremećaja – u kojima je oboljelima jako teško kontrolirati vlastite nakane i akcije," kaže Blackmore. Skeptici kažu da istraživanje u Njemačkoj traga za 'strojevima koji mogu gledati u ljudsku dušu'. No, znanstvenici se nadaju da će njihov rad dovesti do novog razumijevanja vrlo teških i nejasnih mentalnih poremećaja.