Zagreb: HDZ ne želi pripadnicima manjina dati dopunsko pravo glasa
Predstavnici manjina zbog takvog tvrdog stava HDZ-a smatraju se izigranima jer je u koalicijskom sporazumu kojeg su na početku drugog m
U Hrvatskoj je otpočela parlamentarna rasprava o ustavnim promjenama. Na saborskim klupama dva su prijedloga ustavnih promjena: jedan kojeg je predložila vlada i drugi kojeg su zajednički predložile tri opozicijske stranke: SDP, HNS i IDS. Prošlog tjedna Sabor je raspravljao o opozicijskom prijedlogu, a raspravu o vladinu prijedlogu zastupnici su proveli tjedan dana ranije. Ustavne primjene kompleksne su, jedan dio odnosi se na prilagodbu Hrvatske ulasku u EU, a drugi dio na ostala politička pitanja. Međutim, ustavne promjene moraju dobiti dvotrećinsku podršku zastupnika u parlamentu, pa ih neće biti moguće donijeti bez suglasnosti vlasti i makar dijela opozicije. Čak oko 90 posto ustavnih promjena koje je predložila opozicija ima izglede za podršku vladajućeg HDZ-a. Ipak, jedan od opozicijskih prijedloga ima vrlo malo izgleda da dobije podršku HDZ-a, a to je dopunsko pravo glasa za pripadnike nacionalnih manjina. Ustav Republike Hrvatske kaže da pripadnici nacionalnih manjina, uz opće, mogu imati i dopunsko pravo glasa koje im omogućuje da u Sabor na parlamentarnim izborima biraju i svoje manjinske predstavnike. Dopunsko pravo glasa za manjine koje je zajamčeno Ustavom, u praksi međutim nikada nije zaživjelo. Prema hrvatskom izbornom zakonu pripadnik nacionalne manjine kad dođe na biračko mjesto mora se opredijeliti hoće li glasati za manjinskog predstavnika u Saboru ili za neku od stranaka koje se natječu na izborima. To praktički znači da se, odluči li glasati za manjinskog predstavnika, odriče općeg biračkog prava. Parlamentarni predstavnici manjina takvo stanje smatraju neodrživim i traže dodatno pravo glasa za manjine, tj da pripadnici manjina mogu kao i svi drugi glasati za neku od političkih stranaka i uz to, ako žele, birati i svog manjinskog predstavnika u Sabor. I dok postojeći Ustav dopunsko izborno pravo za manjine predviđa kao mogućnost, opozicija predlaže da dopunsko pravo glasa za manjine postane ustavna obaveza. Zato je opozicija u svom paketu ustavnih promjena predložila da se u Ustav ugradi odredba prema kojoj će dopunsko pravo glasa za pripadnike nacionalnih manjina postati obavezno. Prošlotjedna saborska rasprava o opozicijskom prijedlogu ustavnih promjena, pokazala je, međutim, da HDZ nipošto ne želi da se u Ustav ugradi obaveza dopunskog prava glasa za manjine. Potpredsjednik Sabora Vladimir Šeks izjavio je: „Ja sam rekao da u ustavu ni jedna europska zemlja nema dopunsko pravo glasa za manjine.“ Predstavnici manjina zbog takvog tvrdog stava HDZ-a smatraju se izigranima jer je u koalicijskom sporazumu kojeg su na početku drugog mandata Sanaderove vlade sklopili s HDZ-om predviđeno otvaranje rasprave o dopunskom pravu glasa za manjine. SDSS-ovac Milorad Pupovac odgovorio je: „Sad ćemo to koristiti kao argumente da ako toga nema negdje još ne može biti ni kod nas. To ne može biti princip univerzalnosti. Politika nacionalnih manjina u najvećem dijelu svojih slučajeva ne slijedi princip univerzalnosti nego posebnosti.“ Šeksu je odgovorio i zastupnik talijanske manjine Furio Radin: “Vi ste potpisali da ćemo o tome raspravljati, a iz vašeg govora u ime kluba proizlazi vrlo jasno da ste vi o tome već odlučili.“ Zastupnik SDP-a Nenad Stazić upozoravao je da postojeće rješenje po kojem se pripadnik manjina, želi li glasati za svog manjinskog predstavnika, mora odreći općeg prava glasa diskriminacijsko: "Situacija u kojoj jedan Rom, jedan Židov, jedan Srbin dođe na birališta pa mu se kaže – ne nećeš ti svoj listić ubacivati u ovu našu hrvatsku kutiju, imaš tamo svoju kutiju - to je segregacijska politika. Tu politiku ne smijemo dozvoliti u Ustavu." HDZ želi da ustavne promjene Sabor izglasa do konca ove godine, ali opozicija to smatra prekratkim rokom i traži temeljitu raspravu o njima. Nevladine udruge poput GONG-a upozoravaju da se o ustavnim promjenama, zbog njihove važnosti, mora provesti široka javna rasprava koja neće biti ograničena samo na političku elitu, jer postoji opasnost, tvrde u GONG-u, da i ove ustavne promjene postanu stvar političke trgovine između HDZ-a i opozicije.