Međunarodna iskustva s Balkana primjenjiva u Iraku (11/4/03) - 2003-04-10
"Jedna od grešaka je to što smo na početku postupali previše blago. Nismo se željeli konfrontirati s glavnim negativcima. To se ne smi
U Zastupničkom domu američkog Kongresa održano je svjedočenje pod nazivom “Balkan na pragu novog doba ili starog kaosa”, na kojem su govorili istaknuti američki stručnjaci za Balkan, svi mahom sa praktičnim iskustvom u izgradnji mira i građanskog društva u državama nastalim na teritoriju bivše Jugoslavije. Uz odgovor na gornje pitanje – je li se situacija na Balkanu popravila? – stručnjaci su kongresmenima ponudili i neka svoja viđenja koja bi se možda mogla primjeniti u poslijeratnoj obnovi Iraka. Neposredni povod svjedočenju bilo je ubojstvo srbijanskog premijera Zorana Đinđića, te činjenica da su za njega – kako se čini – odgovorni ljudi iz sigurnosnog aparata Srbije. Sudionici svjedočenja – koje je organizirao odbor Zastupničkog doma za međunarodne odnose – složili su se da to nije isključivo problem Srbije. I u drugim državama regije, od Hrvatske na zapadu pa do Makedonije i Albanije na jugu, sigurnosne službe predstavljaju problem: povezane su s garniturom iz prošlog, ne-demokratskog režima, umješane su u organizirani kriminal, ponekad ga i predvode, a i glavna su smetnja hvatanju preostalih haških optuženika za ratne zločine. Bez obzira na ovaj problem, republikanski kongresmen Doug Bereuter ocjenio je opću situaciju na Balkanu ovim riječima: "Balkan je općenito gledano u boljem stanju nego ikad u posljednjih deset godina. Sve vlade u regiji su demokratski izabrane. Međutim, ubojstvo premijera Đinđića pokazuje koliko je situacija na Balkanu još uvijek nestabilna. Male skupine nacionalista i dalje blokiraju uvođenje zapadnih kriterija demokracije i vlasti zakona. Ekonomski je razvoj spor, a strane investicije rijetke – zbog političke nestabilnosti. Pravni sustav je slab, korupcija duboko ukorjenjena i raširena. Krijumačarenje oružja, droge i ljudi se nastavlja. Sve ovo što sam naveo, po mom mišljenju, stvara dobro okružje za djelovanje globalnog terorizma." U vezi stvaranja miljea povoljnog za globalni terorizam, Daniel Serwer iz američkog Instituta za mir je izjavio da se glavni problem, po njegovom mišljenju, nalazi u srpskom entitetu Bosne i Hercegovine, gdje je jesenas otkriveno da lokalna industrija naoružanja posluje s Irakom. "Što se tiče muslimanskog stanovništva regije – Bošnjaka i Kosovara – može se reći da su te dvije skupine vrlo pro-američki nastrojene. Osim toga i Bošnjaci i Kosovari protive se terorizmu. Teroristčke mreže poput bin Ladenove tamo nisu imale velike, već tek sporadične uspjehe" - rekao je Daniel Serwer. Ekonomski razvoj regije vezan je uz Europu, dok bi sigurnosno-vojni aranžamni trebali ostati domena NATO saveza. Iskustvo takve trans-atlantske suradnje moglo bi se replicirati i u Iraku – smatra Daniel Serwer. "Europa je danas bolje ekipirana za bavljenje Balkanom nego što je to bio slučaj prije desetak godina. No, još uvijek joj na Balkanu nedostaje kredibilitet. Mislim da bi Europa kad je u pitanju budućnost ove regije svoju viziju trebala jasnije iznijeti. Europska Unija bi države u toj regiji trebala tretirati kao potencijalne članice, kao dio Europe, umjesto da postupa kao da se radi o nekom udaljenom i za nju nerelevantnom dijelu svijeta." Mark Wheeler, djelatnik Međunarodne krizne skupine, ne-vladine organizacije koja se bavi rješavanjem konfliktnih situacija na svjetskoj sceni, rekao je da se u Iraku mogu primjeniti neka od iskustava iz Bosne i Hercegovine i Kosova. “Prvi međunarodni prioriteti su uspostava reda i zakona te lokalne uprave. Održavanje lokalnih izbora ne bi trebalo biti jedan od prvih prioriteta, jer izbori sami po sebi ne čine demokraciju” – rekao je Mark Wheeler. "Jedna od grešaka s Balkana je i to što je međunarodna zajednica na početku, u Bosni i Hercegovini, postupala previše blago. Bojala se konfrontirati s glavnim negativcima iz regije. Za to se platila cijena. Jer - oni onda počnu računati na to da ste vi slabi, da se u stvari ne želite sukobljavati. To se treba izbjeći u Iraku, gdje će, također, doći do izražaja problem ostataka sigurnosnih službi Saddama Husseina" - smatra Mark Wheeler. Kongresmen Doug Bereuter je u vezi takvog “preblagog pristupa međunarodne zajednice” pitao – zbog čega još nisu uhićeni Radovan Karadžić i Ratko Mladić? Daniel Serwer, koji je tijekom devedesetih bio izravno angažiran u mirovnim naporima američkog Državnog tajništva na Balkanu, rekao je da su “uvijek postojali neki drugi prioriteti.” “Dugo se vremena smatralo da će hvatanje te dvojice omesti mirovni proces. To naravno nije istina. Dayton bi bolje napredovao kad bi se ta dvojica našli u den Haagu” – smatra Daniel Serwer. William Nash, bivši zapovjednik SFOR-a u Bosni i Hercegovini koji je danas član utjecajnog Vijeća za međunarodne odnose, o svom iskustvu s hvatanjem ratnih zločinaca u Bosni je rekao: "U vrijeme dok sam bio na čelu SFOR-a, u drugoj polovici devedesetih, nije postojala odluka da se to čini, odlučili smo da tu odluku jednostavno ne donesemo. Nije izdana zapovjed da se Karadžić i Mladić uhvate. Za to nije bilo sredstava, naš stav je bio – ‘ako ih se zarobi, dobro’, ali mi ih hvatati nećemo. To je bila politička odluka."