UN o reduciranju posljedica prirodnih katastrofa
Konferencija u Ženevi povezala je klimatske promjene sa smanjenjem opasnosti od prirodnih katastrofa. Naime, aktivnosti na smanjenju op
Sudionici konferencije o smanjenju opasnosti od velikih katastrofa pozivajupolitičke čelnike da poduzmu akcije kojima bi trebalo smanjiti za pola brojpoginulih od prirodnih opasnosti do 2015. godine. Do ovog je poziva došlo nakraju jednotjednog skupa na kojem je bilo preko tisuću i 800 sudionika izviše od 300 vlada i organizacija. Iz Ženeve, gdje je konferencija održana,javlja se Lisa Schlein: Statistikao globalnim katastrofama sumorna je za čitanje. Ujedinjeni narodi procjenjujuda je u prošloj godini 236 ljudi izgubilo živote u preko 300 prirodnihkatastrofa. Ekonomski gubici su jednakodramatični s štetama koje prelaze 180 milijardi. Zamjenik glavnog tajnika UN-a za humanitarne djelatnosti, John Holmes, priznaje da je poziv zasmanjenjem smrtnih slučajeva, povezanih s prirodnim katastrofama, za pola teznatno smanjenje ekonomske štete – vrlo ambiciozan: "Plan je vrlo ambiciozan, ali, mislim, da može biti postignut. Ne možemospriječiti da se prirodne katastrofe događaju, ali možemo napraviti velikerazlike u tome kakve su posljedice tih katastrofa." John Holmes navodi klasični primjer u Bangladešu gdje je razorni ciklon početkom sedamdesetih ubio oko 400 tisuća osoba. Iako devastirajući cikloni i nadaljepogađaju Bangladeš samo je nekoliko ljudi poginulo u njima u posljednjimgodinama zato što je vlada poduzela mjere predostrožnosti. Konferencija u Ženevi je postavila za cilj još nekoliko stvari. U finalnojdeklaraciji njezini su sudionici pozvali vlade da jasno kažu da će, do2010.godione, dati financijski doprinos glede smanjenja opasnosti odkatastrofa. Uputili su i poziv na postojane akcijske planove za sigurnije školei bolnice, a za sve veće gradove, u područjima gdje se događaju katastrofe, dauključe i provedu mjere za smanjenje opasnosti od katastrofa u zgradama izemljištu na gradskom području, do 2015.godine. John Holmes kaže da zaodređene mjere, kao što su izgradnja nasipa uz rijeku ili skloništa od oluja,treba dosta novaca. No, dodaje da nacionalne vlade i lokalne zajednice mogumnogo toga učiniti što izravno ne uključuje novac: "Ukoliko objavite upozorenja o opasnosti od prirodnih katastrofa recimo uškolama – to nije pitanje novca. Tu je u pitanju jesmo li svjesni opasnosti.Slično tome, ukoliko pogledate sustave o ranom upozorenju, neki od njih mogubiti doista skupi. Ali, temeljni sustav upozorenja koji treba doprijeti doljudi na plaži ili negdje na polju, ne mora biti tehnološki zahtijevan. To mogučiniti ljudi na biciklima s megafonima u rukama. To je ono što se radi uBangladešu i iznimno je učinkovito! I doista nije nešto što zahtijeva velikafinancijska sredstva." John Holmes kaže da je jedan odnajvažnijih zaključaka konferencije povezivanje klimatskih promjena i smanjenjeopasnosti od prirodnih katastrofa. Naime, aktivnosti na smanjenju opasnosti odkatastrofa vitalni su dio politike o klimatskim promjenama.