Bilateralni sastanak Obama - Putin, koristan, ali se stavovi oko Syrije nisu približili
Mnogo je teže razriješiti situaciju u Syriji sada, kada je Rusija ušla tamo sa svojom vojskom, kaže bivši američki ambasador u NATO
Kada su predsjednik Obama I njegov ruski kolega, Vladimir Putin, jučer stigli na bilateralne razgovore koji su trajali više od 90 minuta, njihovo rukovanje nije bile previše entuzijastično. Sastanak je održan samo nekoliko sati nakon što su oba lidera ponudili različita gledišta o konfliktu u Siriji I ulozi sirijskog predsjednika Bashara Al Assada. U svom govoru u Generalnoj skupštini Obama je nazvao sirijskog predsjednika tiraninom koji “baca improvizirane bombe napravljene kako bi masakrirao djecu.” On je apelirao na Svjetsku organizaciju da se ujedini iza političke tranzicije u Siriji koja ne obuhvata Asaada. Dva sata kasnije Putin je upotrijebio isti forum da bi kritizirao Amerikancima predvodjena nastojanja protiv Islamske države I opravdao ekspanziju ruskog vojnog prisustva u Siriji, kao i lidera te zemlje. Dvojica lidera su se takodje sukobili oko situacije u Ukrajni jer je predsjednik Obama osudio ankesiju Krima I dalju agresiju na istoku te zemlje. Jedan zvaničnik Bijele kuće je ukazao na činjenicu da je Obama ponovio nezadovoljstvo situacijom oko Ukrajine i tijekom sinoćnjeg bilateralnog razgovora I izrazio brigu povodom odsutstva provedbe mirovnog sporazuma postignutog u Minsku. Bivši američki ambasador u Ukrajni Steven Pifer kaže: Rečeni anonimni zvaničnik Bijele Kuće je opisao 90 minutni sastanak kao poslovan I produktivan, s obzirom koliko su različita gledišta oko Assadove uloge u budućnosti Sirije. Ipak, dvojica lidera su se složili da bi njihove vojske trebale komunicirati kako bi izbjegle medjusobne vojne konflikte u regionu. Na pitanje koleginice Inda Swanke, da li, nakon sastanka Obama Putin, Sjedinjene države imaju novog saveznika ili su se , kako kažu neki kritičari, povinovale Rusiji i dopustili joj da popuni vakuum, bivši ambasador u NATO-u ambassador Kurt Valker odgovara: VOA: Kurt Volker: VOA: Evropa je potpuno ophrvana migrantskom krizom, to kreira raskol u Evropskoj uniji. Postavlje se pitanje kome to ide u prilog? Ono što prvo pada na pamet je da je ovakva masovna kriza promijenila prioritete narativa, tj. više se ne govori niti o aneksiji Krima, ukrajiskoj krizi, o djelimičnoj okupaciji Gruzije, a to sva opet ukazuje prema Rusiji? Kurt Volker: