Američki tisak o vetu SAD na produženje mirovne misije u BiH (2/7/02) - 2002-07-02
Vlada koristi kontroverzu oko međunarodnog suda da bi se potiho izvukla iz mirovnih operacija na Balkanu - smatra uvodničar Washington 
Uvodničari i vanjskopolitički komentatori američkih dnevnika analiziraju uzroke i moguće posljedice odluke vlade Sjedinjenih Država da vetom spriječi produženje mandata mirovne misije u Bosni i Hercegovini. Podsjetimo na razlog zbog kojeg Washington to čini. Američka vlada želi da američki građani na službi u toj mirovnoj misiji, većinom pripadnici međunarodnih policijskih snaga, dobiju pravni imunitet pred Međunarodnim kaznenim sudom, koji je jučer počeo s radom. Ako se to ne dogodi, američka vlada zaprijetila je povlačenjem svojih građana iz međunarodne policije Ujedinjenih naroda. Uvodničar ovu je odluku vlade predsjednika Georgea Busha prokomentirao u članku naslovljenom . “Kampanja da se potkopa međunarodni kazneni sud, već na početku njegova djelovanja, je pogrešna. No, dodatna se šteta čini time što se zbog toga, sada, u opasnosti dovode i mirovne misije Ujedinjenih Naroda, počevši s Bosnom.” Uvodničar ovakav pokušaj Washingtona naziva “neopreznom politikom.” “Bijela se kuća boji da bi neki od naših građana mogli biti žrtva arbitrarnih, političkih motiviranih sudskih procesa, od strane haaških tužitelja. Međutim, takva zabrinutost u potpunosti ignorira činjenicu da prema odredbama samog suda, on postupa tek ako sam Washington propusti suditi počiniteljima, vlastitim građanima” – navodi se u uvodniku . Uvodničar ovog lista smatra da bi Washington trebao pristati na “pragmatični kompromis”, prije no što rok za produženje misije ne istekne, sutra navečer. U protivnom, uništit će se čitav sustav mirovnih operacija svjetske organizacije, koji je zaslužan za smirivanja niza sukoba, širom svijeta. Sličnim, kritičkim tonom, postupak Bijele kuće komentira i . “Veto koji sprečava produženje mandata mirovne misije u Bosni kombinira dva elementa: preuveličanu sumnju u novi međunarodni kazneni sud te potpuno neopravdano ugrožavanje mirovne misije u Bosni i Hercegovini” – smatra uvodničar . Uvodničar ovog lista dopušta da osnivanje Međunarodnog kaznenog suda samo po sebi nije pobjeda ljudskih prava. Naime, “sud će možda i uspjeti u progonu i kažnjavanju ratnih zločinaca, međutim bez ugrađenog sustava demokratske kontrole, ovaj bi sud mogao osuditi i nevine ljude.” nalazi da je to legitimna zamjerka Bijele kuće, koja smatra da je nedopustivo da američki građani budu predmet arbitrarnog, politički motiviranog suđenja. Međutim, vlada bi najbolje postupila da je ostala angažirana u stvaranju međunarodnog kaznenog suda, utječući na njegov sastav i strukturu, umjesto da mu se ultimativno protivi. Uvodnik završava ovim opažanjem: “čini se da vlada predsjednika Busha koristi kontroverzu oko međunarodnog kaznenog suda da se potiho izvuče iz mirovnih operacija Ujedinjenih Naroda, za koje danas u Washingtonu često postoji samo verbalna podrška.” Pozicija Sjedinjenih Država nikoga ne bi trebala iznenaditi – smatra John O’Sullivan, vanjskopolitički komentator , koji hvali vladinu odluku. “Ne samo da Sjedinjene Države nisu ratificirale sporazum o osnivanju ovog suda, već su svoj potpis s tog dokumenta i povukle. Uz to, Sjedinjene Države, kao i druge zemlje koje sudjeluju u mirovnim misijama, tražile su od vlada domaćina mirovnih misija obećanje da te zemlje neće podizati optužbe protiv njihovih vojnika pred novoosnovanim sudom. Tim je traženjima uvijek bilo udovoljeno” – piše John O’Sullivan. On smatra da je Bijela kuća u pravu kada uvjetuje nastavak američke nazočnosti u mirovnim misijama s davanjem pravnog imuniteta američkim građanima – i policajcima, i vojnicima i civilima. “Osovina Europska Unija-Ujedinjeni Narodi mislila je da će Bijela kuća popustiti pod njezinim pritiskom, što bi bio dodatni podstrek međunarodnom kaznenom pravuđu. No, Sjedinjene su Države ostale čvrste u svom protivljenju sudu i takve trebaju biti i u budućnosti” – smatra vanjskopolitički komentator John O’Sullivan.