Hrvatsko financijsko tržište itekako osjeća posljedice terorističkih napada u SAD-u (24/9/01) - 2001-09-24
U prvom tjednu nakon napada, Crobex indeks je pao za 10 posto što predstavlja gubitak od 250 milijuna dolara
Iako malo i opterećeno tranzicijskim problemima, hrvatsko financijsko tržište itekako osjeća posljedice terorističkih napada na Sjedinjene Države. U prvom tjednu nakon napada, Crobex indeks je pao za 10 posto, a to preračunato u dolare, prema glasnogovorniku zagrebačke burze Željku Kardumu, znači slijedeće: "U tjedan dana, nestalo je, istopilo se, izgubilo se deset posto od dvije i pol milijarde dolara. Tog više nema! ," kaže Željko Kardum. Dakle, nestalo je 250 milijuna dolara u državi koja nije u stanju otplatiti ratu duga od 400 milijuna dolara. Najveći pad su ostvarile dionice Plive i Zagrebačke banke, koje jedine i kotiraju i na londonskoj burzi. "... koje imaju, ili, veliki izvoz u Sjedinjene Države, dakle, tamo gdje je obračunska valuta dolar, ili, imaju prihod nominiran u dolarima. Kod Plive je slučaj da ona ima svoj prihod nominiran u dolarima, a očekivao se, naravno, pad dolara, što se i dogodilo djelomično bez obzira na intervenciju i Federalnih rezervi i Centralne banke Japana i Evropske banke. Ipak je dolar pao i to je jedan od uzroka zašto je Pliva u tome razdoblju pala sa 422 kune na 355 kuna. To je veliki pad, gotovo 16 posto," kaže glasnogovornik zagrebačke burze Željko Kardum. Lančano je to dovelo i do pada drugih dionica. "Kada dvije vodeće dionice na tržištu padnu, onda za sobom povuku i one koje su manje likvidne, jer veliki dio te likvidnosti, kada pobjegne iz glavnih vrijednosnih papira, odnosno dionica, onda, naravno, bježi i iz tih malih," ističe gospodin Kardum. Ovo je samo uvod u propast hrvatskog financijskog tržišta, kaže ovih dana ugledni makroekonomista Damir Novotni. "To će zasigurno doživjeti još jedan krah kao i sva tržišta u Evropi. Vjerojatno će opasti promet i vjerojatno se od tog pada prometa zagrebačka burza neće oporaviti," mišljenje je Damira Novotnog. No, postoji način da se propast financijskog tržišta izbjegne. "To je ono što se sada događa u Americi. Tamo je središnja institucija koja kontrolira financijske tokove i likvidnost sistema poduzela mjere bez presedana, koje su potpuno nepoznate u ekonomskoj teoriji. Nešto slično se mora dogoditi i kod nas," kaže gospodin Novotni. Mnogi su u padu dolara vidjeli šansu za Hrvatsku, jer njezin inozemni dug iznosi oko 10 milijardi dolara, pa bi Hrvatska padom dolara na prvi pogled mogla profitirati. Makroekonomista Mladen Vedriš ne misli tako. "Nije baš realno očekivati da će padati dolar, a da će naša valuta ostati najstabilnija na svijetu. Trenutno taj impuls pada vrijednosti dolara za nas predstavlja nešto što smanjuje, hipotetski gledano, veličinu toga duga. No, mi ćemo taj dug otplaćivati u nizu godinama pred nama, a do tada će sigurno dolar ponovno porasti," kaže gospodin Vedriš.