Hrvatski državni proračun predviđa rast BDP-a za 3.2 posto (27/2/04) - 2004-02-27
Više novca za mirovine, branitelje, rodilje, eurointegracije; manje za MUP i MORH
Sabor danas čitav dan raspravlja o prijedlogu proračuna za ovu godinu. Predloženi proračun pred zastupnicima obrazložio je premijer Ivo Sanader. Proračun iznosi osamdest i pet milijardi kuna, što znači povećanje proračunskih rashoda za 5.7 posto u odnosu na lanjsku godinu. Od osamdeset i pet planiranih milijardi vlada namjerava 79.5 milijardi skupiti od proračunskih prihoda, a za ostatak će se morati zadužiti. Planirani deficit proračuna, tvrdi premijer, ostat će na dosadašnjih 4.5 posto, dakle unutar limita kojeg Međunarodni monetarni fond postavlja kao uvjet za sklapanje novog stand bay aranžmana s Hrvatskom. Predloženi proračun predviđa rast brutto društvenog proizvoda od 3.2 posto u ovoj godini, što je usporeniji rast nego u godinama Račanove vlade. Planirana je inflacija od oko 2.4 posto. Uz ostalo premijer Sanader je kazao: "Proračun jasno odražava ciljeve vlade i nedvosmisleno počinje ostvarivati obećanja HDZ-a i naših koalicijskih partnera." Proračun, uvjeravo je premijer, omogućava makroekonomsku stabilnost i potiče gospodarstvo, a u funkciji je povećanja zaposlenosti. I u ovoj godini proračun će podupirati veliki projekt izgradnje cesta i za to je predviđeno 5.6 milijarid kuna. Oko milijardu kuna predviđeno je za dovršetak obnove i povratak proganika. Sanaderova vlada predlaže i više novca za mirovine, branitelje i rodilje, te osigurava veću financijsku potporu tijelima zaduženim za eurointegracije. Manje novaca nego do sada dobili su Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo obrane. Ovogdišnji je proračun, međutim, ograničen visokim iznosom duga, jer samo ove godine - rekao je premijer Sanader, na otplatu dospijeva 22 milijarde kuna od čega 17 milijardi glavnice i pet milijardi kamata. To je i razlog usporenijeg gospodarskog rasta. Premijer je upozorio na visok ukupni vanjski dug države koji je prošle godine dosegnuo 23.7 milijradi dolara, a samo u prošlog godini povećan je za oko 8 milijadi dolara. Sanader je najavio da "tu dinamiku zaduživanja njegova vlada ne smije i neće pratiti." Osnovi ton saborske rasprave o proračunu mogao se naslutiti iz polemika vođenih u javnosti i prije nego je proračun došao na saborske klupe, a to su međusobne optužbe pripadnika bivše i sadašnje vlasti o krivnji za sadašnji visoki proračunski dug. Najčešće prozivani ministar iz bivše, Račanove vlade, Radimir Čačić - kojeg sadašnja vlada otpužuje da je za cestogradnju potrošio i novac kojeg mu Sabor nije odobrio - odbacuje optužbe ovim riječima: "Finacijski plan je donio Sabor, deficit je planirao Sabor, Vlada je donijela odluku o planu građenja." Opozicija je prigovorila Sanaderovoj vladi usporavanje stope rasta brutto društvenog proizvoda. Osvrčući se na na glavni HDZ-ov predizborni slogan "Pokrenimo Hrvatsku", HSS-ovac Željko Pecek je primijetio: "Stopom rasta od 3.2 psto sigurno ne moćemo pokrenuti Hrvasku." Ministar finacija Šuker uzvratio mu je: "Stopa rasta nije stopa dobrih želja nego stopa realnih mogućnosti u ekonomskom okruženju u koje se donosi proračun." Damir Kajin smatra da je najveća opasnost ovog proračuna daljnji rast vanjskog duga što može dovesti do dužničke krize. Rasprava o praračun potrajat će do dugo u noć jer se za nju prijavilo 76 zastupnika, dakle polovica od njihovog ukupnog broja u Saboru.