UN, mirovne misije i sprečavanje genocida i masovnih kršenja ljudskih prava
"Plave kacige" igraju cijeli niz uloga, između ostaloga nadgledanje provedbe mirovnih ugovora,  promatranje izbora i doprinose u osigur
Glavni tajnik Ujedinjenih naroda u odlasku, Kofi Annan, zalagao se za reforme u ovoj ustanovi tijekom svog desetljeća dugog mandata. Naš kolega Andre de Nesnera osvrće se na dvije reforme koje je usvojila Glavna skupština – jednu o mirovnim misijama i drugu o sprečavanju genocida i masovnog kršenja ljudskih prava. Ujedinjeni narodi angažirani su u 18 misija širom svijeta. Više od 90 tisuća vojnika i pomoćnog osoblja uključeno je u misije na Cipru, u Zapadnoj Sahari, Gruziji, Liberiji, Haitiju i na Kosovu. "Plave kacige" igraju cijeli niz uloga, između ostaloga nadgledanje provedbe mirovnih ugovora, promatranje izbora i pomoć u osiguravanju pomoći za obnovu. Bivši zamjenik glavnog tajnika Brian Urquhart kaže da je odgovornost mirovnih snaga Ujedinjenih naroda od vitalne važnosti, međutim da je i ograničena u opsegu. "Jedan od problema s Ujedinjenim narodima jest da budu vrlo uspješni u održavanju mira a potom su skloni napuštanju mjesta zločina, što se potom pretvara u neki strahotni oblik nasilja ili korupcije ili neku drugu vrstu neuspjeha". U nastojanju da se proširi uloga Ujedinjenih naroda u nekom području nakon sukoba Glavna skupština je uspostavila novo Povjerenstvo za izgradnju mira. Ovo tijelo s trideset i jednim članom proširit će ulogu Ujedinjenih naroda od održavanja mira do pomoći zemljama u vrlo teškoj tranziciji iz građanskog rata prema miru. Stručnjaci kažu da to znači pomagati zemljama na mnogim područjima, pomagati u stvaranju nacionalne vojske, učiniti vladine ustanove djelotvornijima, formirati političke stranke i pomoći pri stvaranju neovisnih i odgovornih medija. Analitičari kažu da za sve to treba vremena te da je utemeljivanje ovog povjerenstva važan korak u pružanju pomoći zemljama koje se oporavljaju od devastirajućih građanskih ratova. Stručnjaci dodaju da su se zemlje članice složile oko jednog bitnog načela: da interveniraju u slučaju genocida ili etničkog čišćenja. To načelo je poznato po nazivu "odgovornost za zaštitu". Nancy Soderberg, bivša alternativna američka veleposlanica pri Ujedinjenim narodima, kaže da je riječ o revolucionarnoj ideji. "Ujedinjeni narodi osnovani su na temelju suvereniteta, što znači da je svaka pojedina zemlja odgovorna za svoje stvari i nijedna zemlja nema pravo intervenirati u unutarnje stvari druge zemlje članice. To je utjelovljeno u Povelji Ujedinjenih naroda i u velikoj mjeri određuje kako svjetska organizacija djeluje. Nakon debakla u Bosni i praktički genocida u Ruandi, glavni je tajnik rekao 'moramo ponovno razmisliti o tome kakvu odgovornost međunarodna zajednica ima kad se dogode ovakve stvari"'. I okupio je najbolje svjetske umove koji su došli s novom teorijom, "odgovornosti za zaštitu" – po njoj, kad neka država ne želi ili ne može sama zaštiti svoje stanovništvo, pitanje suvereniteta daje prednost odgovornosti međunarodne zajednice da ih zaštiti". Analitičari kažu da iako je doktrina o odgovornosti za zaštitu prihvaćena od strane Ujedinjenih naroda, ostaje ključno pitanje kako ju provesti u djelo. Michael Doyle bio je savjetnik glavnom tajniku UN-a u odlasku Kofiju Annanu. "Dakle, na razini načela ili doktrine to je pravi korak naprijed. Na razini prakse, još ne možemo prosuditi. Imamo pred sobom slučaj Darfura gdje je tehnički i pravno sporno je li riječ o genocidu. Međutim nije sporno da se tamo odvija odvratno etničko čišćenje, silovanja, ubojstva i svi drugi oblici nasilja. I sad ćemo vidjeti hoće li Vijeće sigurnosti krenuti u ispunjavanje ovih novih odgovornosti koje je identificiralo cjelokupno članstvo. To još nije poznato". Stručnjaci kažu da je ključno da međunarodna zajednica djeluje sad kako bi pokazala da načelo odgovornosti za zaštitu ima tešinu.