'New Horizons' juri ka Plutonu
Letjelica će prikupljati podatke o površini Plutona i njegovog najvećeg mjeseca Charona, te o njihovoj geologiji i atmosferi
NASA-ina letjelica bez ljudske posade "New Horizons" uspješno se zaputila na devetogodišnje putovanje do planeta Plutona i drugih svemirskih tijela u vanjskom dijelu sunčevog sustava. Smještena na vrh najjače rakete iz američke svemirske flote, Atlas-5, letjelica "Novi Obzori" krenula je, nakon dva dana odgađanja, na put prema jedinom planetu našeg sustava koji još nije obišla niti jedna letjelica. Raketa je iznijela letjelicu iz Zemljine atmosfere u uputila je na dalek put do sada neviđenom brzinom od 58 tisuća kilometara na sat. Na dalekom putu, letjelici će energiju osiguravati 11 kilograma plutonija, prirodnim radioaktivnim raspadom. Sonda, koja je veličine klavira, izvest će prelete uz Pluton i njegova tri mjeseca, uključujući i najveći Charon. Koristeći svojih sedam znanstvenih instrumenata, "New Horizons" će prikupljati podatke o površini Plutona i Charona, te o njihovoj geologiji i atmosferi. Glavni znanstvenik misije je Alan Sternis: "Kako ćemo se približavati sustavu Plutona, tako će se te male točke svjetlosti pretvoriti u kugle, prvo veličine pikula, a onda do ogromne veličine – kakvi i jesu, čitavi svijetovi koje ćemo tek upoznati, zahvaljujući vrlo sofisticiranim i uzajamno upotpunjivim instrumentima na letjelici." Podaci iz letjelice emitirat će natrag na Zemlju. U posljednjih deset godina, znanstvenici su uvidjeli da slanjem sonde do Plutona mogu proučiti i mnoga druga ledena svemirska tijela u blizini, koja bi mogla pružiti ključ za razumijevanje i posljednjih tajni sunčevog sustava. Uspješno putovanje do Plutona zaokružilo bi istraživanje planeta našeg sustava, koje je NASA započela ranih šezdesetih misijama bez ljudske posade prema Marsu, Merkuru i Veneri. Letjelica "Novi Obzori" stići će do Plutona 2015. godine, zahvaljujući uspješnom lansiranju u vremenskom prozoru koji joj pruža mogućnost da zaokruži oko Jupitera, koristeći njegovu gravitaciju za daljnje ubrzavanje. Da lansiranje nije bilo izvedeno u siječnju, nego tek u drugom mogućem terminu, u veljači, Jupiter više ne bi bio dostupan i let bi trajao najmanje tri godine duže.