Stajališta američkih predsjedničkih kandidata o znanosti i tehnologiji
Iako izbornom kampanjom dominiraju ekonomija i rat u Iraku, dvojica predsjedničkih kandidata u preostale dvije televizijske debate vjer
Alexandra Witze je direktorica dopisništvačasopisa Nature u Washingtonu. Upitalismo je koje teme s područja znanosti i tehnologije imaju izrazitu važnost uovogodišnjoj predsjedničkoj kampanji. "To su pitanja poput budućeenergetske politike. Koja jealternativa najbolja za zemlju? Kojimsmjerom krenuti u biomedicinskim istraživanjima, a da se razviju tretmani zabolesti koje najviše pogađaju Amerikance?Koliko investirati u znanost i tehnologiju, i kako je to povezano srastom ekonomije? To su teme koje ne zanimaju jedino znanstvenike, već su odnacionalnog značaja." Saveznavlada igra značajnu ulogu na ovom području.U suočavanju s klimatskim promjenama, i John McCain i Barack Obamazalažu se za uvođenje kvota za najveće zagađivače. Republikanac McCain je ovo predložio u Kongresu prije pet godina,no njegov prijedlog tada nije dobio veliku podršku. 'Tko god bio pobjednik na predsjedničkim izborima, politika napodručju borbe protiv klimatskih promjena će sljedeće godine biti drugačija' –kaže Alexandra Witze. I demokrat Obamai republikanac McCain predlažu ulaganja u tehnologiju iskorištavanjaenergetskih resursa, no tu sličnosti prestaju – kaže Alexandra Witze. "Obama najavljuje investiranje 150milijardi dolara u razne tehnologije na području energetike. McCain ima čak poseban projekt zvan 'ProjektLexington' – po mjestu gdje je počela Američka revolucija. Time naglašava da je danas zemlji potrebna energetskarevolucija. McCain predlaže ulaganja učitav spektar obnovljivih resursa – primjerice dvije milijarde dolara zaekološki prihvatljivo iskorištavanje velikih rezervi ugljena. Također, on se zalaže za gradnju nuklearnihcentrala." I to do2030. godine - njih 45. Međutim,republikanski predsjednički kandidat ne kaže gdje će se odlagati nuklearniotpad iz tih centrala. Demokrat BarackObama je oprezniji kada je u pitanju gradnja nuklearnih elektrana i kaže da seprije gradnje trebaju razmotriti sigurnosna pitanja, poput odlaganjaotpada. Jedno od najkontroverznijih znanstveno-tehnološkihpitanja američke izborne kampanje je istraživanje na matičnim stanicama, ucilju razvoja novih lijekova. Nizvjerskih zajednica protivi se toj vrsti znanstvenog rada jer se matične staniceuzimaju iz tkiva fetusa. VladaSjedinjenih Država je zbog toga posljednjih osam godina ograničila državnofinanciranje ovakvih istraživanja.Barack Obama bi ukinuo ova ograničenja, ako postane predsjednik. McCainovo je stajalište kompleksnije, kažeAlexandra Witze. McCain se zalagao zaukidanje ograničenja na državno financiranje ovakvih istraživanja, ali podržavai alternative istraživanju na matičnim stanicama. "McCain ovdje pokušava zadovoljitisvoju bazu, koja se protivi ovakvim istraživanjima." Alexandra Witze iz britanskogčasopisa NATURE kaže da se o stajalištima dvojice političara može nešto saznatiako se pogleda tko su im glavni savjetnici za znanost i tehnologiju. U slučaju Baracka Obame, to je bivši direktorNacionalnog instituta za zdravlje te nekoliko dobitnika Nobelove nagrade. John McCain savjete dobiva najviše odstručnjaka iz velikih korporacija ili, pak, od dugogodišnjih suradnika koji suza njega radili u Senatu.Znanstveno-tehnološka problematika ne dominira američkim izborima za predsjednikadržave, no o nekim pitanjima iz ove sfere, glasači imaju snažne i dubokoemotivne stavove.