Moskva i dalje nezadovoljna kretanjem NATO-a na istok, 15/5/02. - 2002-05-15
Dan nakon postizanja istorijskog sporazuma sa Rusijom, u Reykjaviku su ministri vanjskih poslova zemalja članica NATO-a započeli raz
Vodivni sastanak ministara vanjskih poslova u Reykjaviku, redovan po terminu odrzavanja. Po sadrzaju bijo je vise nego poseban. Ministri su u zivopisnom glavnom gradu Isklanda uspjeli prevazici posljedne razlike i nesporazume. Ustanovljeno je novo vjece NATO - Russia, mekanizam nove partnerske suradnje euro-atomske sigurnosne asociacije, te susretom sa istoka. Najvisi zvanisnici vojnok saveza i Moskve danas idu kuci sa zvanickim dokumentom o tome koji ce potpisati sefovi drzavnih vlada NATO clanica i ruski precjednik Putin na svecenom prvom okupljanju novog vjeca 28. maja u Rimu. Pored ovoga nato ministri su razgovarjuci o balkanu posebnu paznju posvetili Bosni. Istekli su naime podrsku principima Dejtonsok mirovnog uguvora te pozvali lokalne vlasti u zemlji da preuzmu vecu odgovornost za njegovo provodjenje. Snazno podrzavamo napore SFORa i medjunarodnog suda za ratne zlocine da pravdi privedu sve optuzene kaze se u njihovim zaključcima. Uz ovo naglasava se kako Bosansko Hercegovacki entiteti snose primarnu odgovornost za hapsenje svih optuzenih za ratne zlocine. Pozivamo ih da saradjuju sa SFORom kako bi taj zadatak bio sto prije obavljen kazu NATO ministri videci kako precjednicki izbori znace vazan korak ka jedinstvenoj multietnickoj i demokratskoj Bosni. Hrvatska ima posebne razloge za zadovoljstvo nakon susreta u Reykjaviku. Ovdje je sluzbeno postala kandidat za ponopravno clanstvo vojnom savezu. Ni ko medjutim ne ocekuje da ce vec u novembarskom krugu prosirenja aliance biti pozvana i ona ali isticu Hrvatski zvanicnici stekle su su dobrostatne pozicije za narednu priliku. Sa druge strane ni je posteknut sporazum o evropskom preuzimanju misijom Makedoniji. Posljedica je to Grcke blokade sporazuma koje vjeruju zvanicnici Latine, susjednoj Turskoj u zamjenu za koristenje NATO baza da je previse mogucnosti uticaja na evropsku sigurnosku politiku. Rezultat toga je blokada formiranja euro vojske i dovodnjenje u pitanje najavljene misije osiguranja monitora u Makedoniji, misije koju su od snaga NATO trebali preuzeti 27 Octobar. ove godine. NATO je na ovo reagovao spremnoscu da dogle god ima potreba i volje Makedonske vlasti ostane u Makedoniji. Reykjavik ni je ponudijo odgovor na pitanja budiceg uredjenja odnosa NATO Evropa niti sljedeceg jaza vojnih savesnika sa dvije strane Atlantika. Ponudio je medjutim perspektive zivota bez prjetnje hladnog rata i na prinjeru Hrvatske uvjeravanja da vrata clanstva vojnoj asociaciji otvaraju same nacije ako za to imaju sposobnosti i volje.