Malović: Vlasništvo nad medijima u Hrvatskoj ne jamči njihovu neovisnost (10/7/04) - 2004-07-10
Profesor s Fakulteta političkih znanosti govori o rezultatima svojeg istraživanja o utjecaju vlasništva na medije u Hrvatskoj
U Zagrebu je predstavljeno hrvatsko izdanje knjige “Utjecaj vlasništva na neovisnost i pluralizam medija”. Riječ je o knjizi koja objedinjuje rezultate recentnog istraživanja provedenog u osamnaest tranzicijskih zemalja od Baltika do Balkana, a kojem je svrha bila istražiti tko su vlasnici medija u tranzicijskim državama te jamči li vlasnička struktura njihovu neovisnost i pluralizam. Istraživanje za Hrvatsku obavio je profesor na studiju novinarstva zagrebačkog Fakulteta političkih znanosti Stjepan Malović. Rezultati, tvrdi on, pokazuju, da je pluralizam medija u tranzicijskim državama ugrožen i da se nezavisni medijski glasovi sve slabije čuju. Ustvrdio je da se više od svojih kolega istraživača u ostalim tranzicijskim zemljama namučio da dozna stvarnu vlasničku strukturu nad medijima u Hrvatskoj i da u tome, usprkos naporima, nije do kraja uspio. "U Hrvatskoj je situacija specifična jer je jedna od najvećih tajni, ili misterija u medijskom prostoru upravo vlasnička struktura. Mi samo nagađamo tko su vlasnici, a nemamo pravih podataka i novi zakoni koji su usvojeni vrlo precizno i jasno određeno zahtijevaju da se vlasnička struktura iznese. Međutim, to se još nije dogodilo jer zakoni se još ne primjenjuju. Što će biti kad će oni 31. siječnja 2005. zahtijevati da svi vlasnici prijave vlasničku strukturu. Brojke o prodavanosti, slušanosti, gledanosti, ne znamo još, tako da je to sve skupa loša slika vlasničke strukture u Hrvatskoj," kaže Malović. Iako nije došao do posve detaljnih podataka o tome u čijem su vlasništvu mediji, Malovićevo istraživanje dalo je globalni uvid u vlasničku sliku nad medijima u Hrvatskoj. "Prema broju i strukturi vlasnika možemo kazati da je i dalje najveći i najutjecajniji vlasnik država u svim njenim oblicima, od toga da ima u vlasništvu dva dnevna lista, da ima tiskare, radiopostaje, da i neke i nezavisne radio postaje u svojoj strukturi i dalje kao vlasnike imaju državna tijela i državne organe. Jedan od velikih vlasnika je i Katolička crkva koja ima agenciju, tjednik i radio na nacionalnoj razini kao i velik broj različitih časopisa, vjerskih magazina i slično. Kod nas je ta tranzicija još uvijek spora i još uvijek se ne zna točno tko su vlasnici i na koji način oni utječu na medijske slobode. Urednica hrvatskog izdanja ove knjige Gordana Vilović smatra da je nedopuštena koncentracija vlasništva nad medijima jedan od najvećih problema koji guši medijsku raznovrsnost u tranzicijskim zemljama, te da i Hrvatska ima taj problem. Istraživanje o medijima u 18 tranzicijskih zemalja pokrenulo je Vijeće Europe.