Telex From Cuba, portret Kube pedesetih godina, iz pera Rachel Kushner
Roman Rachel Kushner (njen prvi)  više je poput nekog starog albuma prepunog fotografija, s licima “smrznutima” u trenutku vremena
Jedan ju je kritičar nazvao“razglednicom,” s dobrim razlogom – u čitatelju stvara osjećaj da je dobioletimičan pogled u nečije putovanje na “egzotični” otok, bujne vegetacije. Omotnicu knjige i krase palme spram nebakojim se razlijeva žar zalazećeg sunca. Ali roman Rachel Kushner (njenprvi) – (a teleksomse, teleprinterom, hitna vijest i slala u sad već zaboravljena, ali ne takodavna vremena) – više je poput nekog starog albuma prepunog fotografija, slicima “smrznutima” u trenutku vremena.jest roman,ali Rachel Kushner ga temelji na povijesnim činjenicama pa je “albumfotografija” možda bolja usporedba nego “razglednica.” Kuba je od Amerike, od najjužnijetočke Sjedinjenih Država, od Key Westa, udaljena samo 90 milja, ili 144kilometra, a od Kube predcastrovskog vremena Ameriku dijeli tek pedeset godina,ali ono o čemu govori roman Rachel Kushner potpuna je nepoznanica većini današnjihAmerikanaca. Autorici, međutim, ivrijeme i mjesto i događaji dobro su poznati – njen je djed bio direktorrudnika nikla, na Kubi, pedesetih godina i njena je majka na Kubi rođena, uameričkoj enklavi o kojoj njena knjiga i govori. No, knjiga nije autobiografska, definitivno je roman,fikcija. Na stvarnim, činjeničnimdetaljima autorica vješto stvara i isprepliće niz likova, dijaloga, situacija,događaja koji čitatelja prenose u dva mjesta na Kubi bolje nego što bi sama,gola nebeletristička istina. Vrijeme radnje romana kasne supedesete, zadnje godine prije Fidela Castra.Mjesto – dva sela, Preston (danas nosi ime Guatemala) i Nicaro, u istočnojpokrajini Kube Oriente, kako se, od 1905. do 1976. godine, zvala jedna od tada šestkubanskih provincija. Oba su mjesta“kompanijska,” korporacijske enklave – u Prestonu žive Amerikanci koje jedovela United Fruit Company. U njenomvlasništvu su plantaže šećerne trske – preko 133.000 hektara, plus 850 željezničkih vagona, dva DC3-zrakoplova, jedna jahta. Dnevno,kompanija proizvodi preko šest i pol milijuna kilograma šećera. Sladak je, doista, business bio tijekomEisenhowerova razdoblja. United FruitCompany upošljava 14.000 berača, s Jamajke i Haitija. Oni žive po rubovima Prestona, u straćarama. Preston je bjelački grad, u njemu živeAmerikanci, bijelci, žive aristokratski, s poslugom koju je, baš kao i beračetrske, moguće dobiti u jednako velikom broju i po jednako maloj cijeni. U Prestonu je i country-club u koji pristupimaju samo Amerikanci. U obližnjem Nicaru također živeAmerikanci, vode rudnik nikla. Nicaroje stepenicu niže od Prestona, ali još uvijek bjelački. I njegovi žitelji žive životom o kakvom susamo mogli sanjati. Telex From Cuba kronika je njihovihprivilegiranih života tijekom razdoblja od šest godina, razdoblja koji sepoklapa s vladavinom Fulgencija Batiste, prije početka nove ere – revolucije iFidela Castra. Batista je američkimkorporacijama dao ponudu koju one nisu mogle odbiti – nema štrajkova, nemazakona o radu, nema poreza, . Do dolaska Castra na vlast, Amerikanci su naKubi i imali pod svojom kontrolom dva njena najprofitabilnija izvoza – šećer inikl. Castro će kasnije nacionaliziratii plantaže šećera kompanije United Fruit i rudnik nikla, u vlasništvu vladeSjedinjenih Država. Batista, Castro neki su od stvarnihpovijesnih ličnosti koje Rachel Kushner miješa sa svojim izmišljenimlikovima. Ima i drugih – Fidelov bratRaúl, zatim Hemingway, Henry Cabot Lodge, Joseph Kennedy, Desi Arnaz i LucilleBall... Autorica puni roman živimdetaljima koji čitateljima i daju osjećaj da se sami nalaze na otoku, navrhuncu američkog prosperiteta. Dok Kubanci i radnici s Jamajke iHaitija rade šest dana na tjedan, njihovi samovoljni američki šefovi i suprugeoštra i zajedljiva jezika ispijaju koktele u Pan-American klubu, žale se nasvoje kuhare i sluge dok kroz panoramske prozore kluba uživaju u prizoru – brodovidolaze i natovareni odlaze, s vrećama sirovog šećera. Američka zajednica na Kubi, u godinama pred početak revolucije –raj na kratko vrijeme i samo za rijetke. Muškarci Nicara i Prestona shvaćajuda su predugo ostali u posjetu kad radnici, na poticaj Fidela i Raúla, podmećuvatru na poljima trske i napuštaju plantaže pred sam početak berbe. Za Amerikance na otoku, to je početakkraja. Previše je njih na otok privuklaUnited Fruit Company kao i rudnik nikla Nicaro i među domaćima raste nezadovoljstvo. Agitiraju za revoluciju i zbacivanje svlasti Fulgencija Batiste, prijateljski naklonjenog Sjedinjenim Državama. Postava romana Rachel Kushnerogromna je i raznolika, a priča ispričana kroz viđenje dvoje američke djece –djevojčice Everly i dječakaK.C.-a. K. C. ne može shvatiti zašto senjegova obitelj ne druži i sa siromašnim farmerima. Njegov stariji brat tu dilemu rješava tako što odlazi u brda ipriključuje se braći Castro i pobunjenicima. “Djeca su ponekad pametnija ododraslih,” kaže Everly na samom početku knjige, “i nisu sklona porocima.” Poroci kojima su oni svjedoci? Nevjerni američki očevi, njihove žene-alkoholičarke,prepuštanje svakojakim užicima i izdaje svake vrste, razvrat, samovolja, nasilje,hijerarhija rase i imigracije, političke intrige...sve to u egzotičnom okružjuKube. Naslućujete tragediju u stiluVelikog Gatsbyja. “Batista je bio među Kubancima,” pričaK.C. “Mi smo se našli uhvaćeni usredsvega. Fidel i Raúl su bili lokalnimomci; mislim da se tata nadao da može razumno s njima razgovarati.” United Fruit Company je lijepo surađivala sprijašnjim vladama; uostalom, zar nisu i Castro i njegova braća sinovi bogatihzemljoposjednika? Rukovoditelji kompanija, međutim,kratkovidi su imperijalisti i ne vide da revolucija koja se sprema nije oekonomiji, već o kubanskom društvu u kojemu klasni jaz postaje sve širi idublji. Stoga ne čudi da “lokalnimomci” i žele izbaciti bogate američke kapitaliste. Budući da je povijest temelj romanuRachel Kushner, znamo kako priča politički završava; njeno evociranje američkepropasti i pada snažno je napisano i neobično zanimljivo štivo. Dok indirektno uživa u glamuru i ispadimarazdoblja koje opisuje i oslikava, ona ga izravno i optužuje. je prvi roman koji prenosi priču o Amerikancima protjeranima sKube 1958. godine. Kao i toliko druge literature smještenena Kubu revolucionarnih godina, tako je i roman , Rachel Kushner, prožet osjećajem nečeg trajnoizgubljenoga. Washington Post, u osvrtuna knjigu, i priziva riječi “Lost” i “Gone,” Izgubljeno, Nestalo, iz romana“Posljednji tajkun,” Francisa Scotta Fitzgeralda. Svijet kojega nikad više neće biti. Rachel Kushner ga još jedan, zadnji put oživljava.