U Zagrebu predstavljena kronologija napada na novinare u Hrvatskoj
'Bijelu knjigu' priredio je Zbor istraživačkih novinara pri HND-u, a većinu troškova njezina izdavanja financiralo je Otvoreno društvo
Ovo je nakon stanke od pet godine, prvi projekt s kojim se Otvoreno društvo ponovo vraća na prostor Hrvatske. Prema riječima Tina Gazivode koordinatora Otvorenog društva za Hrvatsku ta će se organizacija ponovo jače angažirati u Hrvatskoj jer procjenjuje da je ponovo vrijeme kad se moraju poduprijeti neovisni medijskih projekti, a posebno istraživačko novinarstvo. Sinoć je u Novinarskom domu u Zagrebu predstavljena "Bijela Knjiga“, publikacija koja donosi pregled 70 slučajeva fizičkih napada, prijetnji smrću i sustavnog zastrašivanja novinara, snimatelja i fotoreportera u Hrvatskoj. Knjiga, je rečeno je na njezinu predstavljanju, tužan podsjetnik na sve što se događalo u hrvatskom društvu u minulih dvadeset godina, ali i na mnoge stvari koje se događaju i danas, jer je zadnji slučaj napada zabilježen u siječnju ove godine. Knjigu – kronologiju napada na novinare - priredio je Zbor istraživačkih novinara pri Hrvatskom novinarskom društvu, a većinu troškova njezina izdavanja financiralo je Otvoreno društvo Georgesa Sorosa. Ovo je nakon stanke od pet godine, prvi projekt s kojim se Otvoreno društvo ponovo vraća na prostor Hrvatske. Prema riječima Tina Gazivode koordinatora Otvorenog društva za Hrvatsku ta će se organizacija ponovo jače angažirati u Hrvatskoj jer procjenjuje da je ponovo vrijeme kad se moraju poduprijeti neovisni medijskih projekti, a posebno istraživačko novinarstvo. Slučajevi 70 napada i prijetnji na novinare, snimatelje i fotoreportere u razdoblju opisani su na temelju intervjua s napadnutima, izvora iz novinskih arhiva, te iz policijskih i pravosudnih izvora. Predstavljajući Bijelu Knjigu urednica Renata Ivanović iznijela je zabrinjavajuću statistiku. Od 70 u knjizi obrađenih slučajeva, 29 je fizički pretučenih novinara, snimatelja i foto-reportera.U pedeset od ukupno 70 obrađenih slučajeva prijetnje i napadi prijavljeni su policiji, ali su policijske istrage i otkrivanje počinitelja krajnje neefikasni. Do danas je policija je razriješila svega 11 slučajeva, u 6 slučajeva istraga još traje , a ostatak prijavljenih nikada nije ozbiljnije niti istraživan. Među slučajevima u kojima potraga za počiniteljima i naručiteljima napada još uvijek traje je i onaj novinara Jutarnjeg lista, Dušana Miljuša kojeg su u lipnju 2008. godine pred zgradom u kojoj stanuje metalnim šipkama napala dvojica muškaraca pri čemu je dobio prijelom ruke i ozljede glave. Dušan Miljuš i danas, dvije godine i 8 mjeseci od napada ima 24-satnu policijsku pratnju koja mu pruža i sigurnost ali otežava normalan život i profesionalni rad. Niti ubojstvo suvlasnika Nacionala Ive Pukanića koje se dogodilo u središtu Zagreba u listopadu 2009. još nije rasvijetljeno. Uhićeni su i zasad još uvijek nepravomoćno osuđeni izvršitelji ubojstva, ali je i dalje nepoznato tko je i zbog čega naručio njegovo ubojstvo te je li Pukanić napadnut zbog tekstova koje je Nacional objavljivao ili je riječ o klasičnom mafijaškom obračunu. U Bijeloj knjizi su objavljeni i slučajevi zastrašivanja i praćenja koje je država preko tajnih službi do 2000. izravno provodila nad novinarima. Opisan je i slučaj višesatnog saslušavanja novinarke Helene Puljiz od strane agenata POAE u jesen 2004. godine. Obrađene su i prijetnje i napadi na neovisni tjednik splitski Feral Tribune koji je nakon povlačenja iz Hrvatske Soroseva otvorenog društva zbog financijskih teškoća, ugašen. „Iz hrvatskih medija sustavno se udaljava novinare s dugim pamćenjem, sposobne povezivati činjenice i donositi zaključke“, kazao je na predstavljanju knjige novinar Jutarnjeg lista Dušan Miljuš koji je bio i član uredništva ove knjige. Novinar ugaslog Feral Tribunea, danas novinar Jutarnjeg lista Drago Hedl koji je bio sustavno izložen prijetnjama Branimira Glavaša i njemu bliskih osoba, istaknuo je kao Bijela knjiga „zorno pokazuje da je novinarstvo jedno od najopasnijih zanimanja u Hrvatskoj , a društvena klima je još uvijek takva da se nerijetko smatra da su napadnuti dobili ono što su i tražili, a napadi na novinare sankcioniraju se i blaže nego da je jedan pijanac u krčmi udario drugoga“. Iako su na promociju bijele knjige bili pozvani najviši predstavnici izvršne, zakonodavne i sudske vlasti u Hrvatskoj, pozivu se odazvao samo predsjednik Ivo Josipović te predstavnik ministarstva unutarnjih poslova. „Publikacija nazvana Bijela knjiga“ - kazao je pred punom dvoranom Hrvatskog novinarskog društva Predsjednik Josipović - „mogla bi se nazvati i Crvenom knjigom jer bi se mnogi mogli zacrvenjeti zbog njezina sadržaja“. Bijela knjiga, je dodao je, ozbiljan podsjetnik na ono što se novinarima dogodilo u protekla dva desetljeća, ali i veliki doprinos promicanju demokracije i ljudskih prava u Hrvatskoj“. Predstavljanju Bijele knjige prisustvovala je i glasnogovornica američkog veleposlanstva u Hrvatskoj Anja Picelj.