Nerazumijevanje donatorskog odnosa ili 'američki pritisak'? (1/9/02) - 2002-08-30
Američko odbijanje donacije Zelenoj akciji pogrešno protumačeno kao 'novi pritisak na Hrvatsku'
Je li vlada Sjedinjenih Država obavezna financirati projekte u stranim državama, čak i one koji se koji se protive američkim interesima? Odgovor na ovo pitanje možda zvuči logično – naravno da nije – međutim, kako se čini to nije u svakoj prilici očevidno. Primjer za to je reakcija na nedavnu odluku američkog veleposlanika u Hrvatskoj, Lawrencea Rossina, da ne odobri američku donaciju hrvatskoj ekološkoj organizaciji Zelena akcija. Razlog za odbijanje ove donacije je kampanja Zelene akcije za zabranu genetski modificiranih proizvoda. Ciljevi te kampanje – stajalište je američke vlade – su u suprotnosti s ciljevima Sjedinjenih Država. Zelena akcija, kao i neki hrvatski listovi, ovu su odluku, međutim, opisali kao “još jedan američki pritisak na Hrvatsku.” Američka agencija za međunarodni razvoj, USAID, ove je godine namjenila milijun i dvjesto tisuća dolara za jačanje hrvatskih nevladinih organizacija. Na natječaj za deset donacija, od kojih je svaka vrijedna 120 tisuća dolara, stiglo je mnogo molbi. Preporuku za odobrenje donacije Zelenoj akciji, kao i ostalih devet ne-vladinih organizacija, veleposlaniku Rossinu dala je Američka agencija za međunarodni razvoj. US AID je Zelenu akciju predložio na preporuku jedne američke ne-vladine udruge. Američka agencija za međunarodni razvoj se financira iz proračuna Sjedinjenih Država. U obavijesti za javnost američkog veleposlanstva u Zagrebu navodi se da "Zelena akcija pozitivno doprinosi razvoju građanskog društva u Hrvatskoj te razvoju svijesti o zaštiti okoliša". Međutim – kako se navodi u obavjesti za javnost - “Zelena je akcija u svojoj kampanji protiv genetski modificiranih organizama djelovala direktno protiv određene politike Sjedinjenih Država u Hrvatskoj. Zelena je akcija – nastavlja se u obavijesti za javnost – "iskrivljeno prikazala položaj i djelovanje američke vlade i njezinog veleposlanstva u Hrvatskoj, te se ponašala na način koji priječi, a ne promovira slobodnu i uravnoteženu raspravu o složenom pitanju genetski modificiranih proizvoda.” U priopćenju se navodi da “Veleposlanstvo Sjedinjenih Država brani i potiče slobodno i mirno izražavanje bilo kojeg stava, od bilo koje skupine. Međutim, to ne znači da postoji obaveza pružanja američke financijske pomoći organizacijama koje rade na osujećivanju prioriteta politike Sjedinjenih Država, posebno ako se to radi na način koji potiče ogorčenje protiv Sjedinjenih Država.” Jagoda Munić, predsjednica Zelene Akcije, slaže se s tvrdnjom da američka vlada ima pravo trošiti novac svojih poreznih obveznika na način koji njoj odgovara. "S te se strane mi ne žalimo na njihovu odluku, samo želimo napomenuti da smo po svim kriterijima koji su oni u natječaju postavili zadovoljili, osim po političkom, i to je nešto što je dosta ilustrativno." Međutim, zaštita okoliša i s njom povezana razvojna pitanja jesu politička pitanja već više od trideset godina. O tim temama svjetski državnici upravo raspravljaju na jednom političkom skupu – summitu Ujedinjenih Naroda o održivom razvoju u Johannesburgu. Konačno, i Zelena je akcija nedavno uputila pismo premijeru Ivici Račanu, u kojem poziva “hrvatsku vladu da promjeni svoju politiku i praksu na polju zaštite okoliša.” Mary Anne Saunders, američka sociologinja koja predaje na Sveučilištu George Washington, proučava djelovanje ne-vladinih organizacija u tranzicijskim zemljama. Ona smatra da se aktivisti Zelene akcije i drugih njima sličnih organizacija moraju pripremiti na rješavanje ovakvih – nazovimo ih - “političkih problema". Međutim, dodaje gospođa Saunders, ne radi se ni o kakvom “pritisku”: "Ako gledate s točke gledišta donatora, zbog čega bi on financirao organizaciju koja ima protivan interes? To jednostavno nije logično. Tako je bilo i uvijek će biti. Rješenje za ovaj problem je razviti široku lepezu donatora, tako da ne ovisite o jednom donatoru. Jer, uz novac su uvijek povezani zahtjevi donatora. Međutim, tu su i očekivanja onog koji prima donaciju. Naime, često se događa da ne-vladine organizacije iz načelnih razloga ne žele primiti neku donaciju, jer su ciljevi donatora u suprotnosti s njezinim ciljevima." Upitali smo Jagodu Munić, predsjednicu Zelene akcije, je li ovakva ideja i njoj pala na pamet? – da odbije novac od vlade s čijim se ciljevima, očito, ne slaže. Odnosno, da li bi primanje američke donacije – da je do njega došlo - oslabilo integritet Zelene Akcije? "Mi nismo tražili da se financira naša kampanja koja je protiv njihove. Mi smo se javili na, recimo, neovisni natječaj kojem je bio cilj pomoći ne-vladinim organizacijama u Hrvatskoj da se ojačaju" - odgovorila je Jagoda Munić. Čelnica Zelene akcije izjavila je da bi novac američke donacije bio “utrošen na pokrivanje troškova njihova ureda, te plaću voditelja ureda.” Inače, Zelena je akcija prije tri godine – prije no što je počela svoju kampanju za zabranu genetski modificiranih proizvoda - primila donaciju američke vlade. “Ovogodišnje odbijanje donacije neće bitno poremetiti naš rad, jer novac dobivamo od različitih ekoloških organizacija i zaklada” – izjavila je Jagoda Munić, čelnica Zelene akcije.