Profili Amerikanaca: Ingrid Newkirk
Organizacija PETA, koju je osnovala Ingrid Newkirk, bori se za okončanje patnji životinja na uzgojnim farmama, u industriji odjeće, u z
Kao dijete, spašavala je pse skitnice; kao odrasla osnovala je danas u svijetu najveću i najutjecajniju organizaciju za zaštitu životinja. U rubrici "Profili Amerikanaca", predstavljamo vam Ingrid Newkirk. Ingrid Newkirk se sjeća da je kao dijete, odrastajući u Engleskoj i u Indiji, pedesetih i šezdesetih godina prošlog stoljeća, udomljavala mačke i pse s ulice, spašava mladunčad ptica kada bi pala iz gnijezda. Kaže da je otkad se sjeća bila svjesna da kad netko tuče konja ili nogom udari psa, da je to loše. Nikad u to vrijeme, međutim, nije povezala životinje do kojih joj je stalo s onima koje je jela, ili čije je krzno nosila. To se promijenilo jednog dana kad je, kao policajka u Marylandu, bila poslana na farmu gdje su vlasnici napustili svoju stoku, ostavivši ih da pomru od gladi. Samo je jedan majušan praščić još bio živ koji je, sjeća se Newkirk, kad mu je dala iz dlana malo vode, slabašno ali zadovoljno zagroktao. : Moj je posao bio da zakonski progonim te ljude zbog okrutnosti prema tom praščiću. No, dok sam se te večeri vozila kući, razmišljala sam što ću napraviti za večeru i sjetila se da imam spremne svinjske odreske. I u tom trenu sam po prvi put u životu shvatila svu kontradiktornost te situacije: plaćam nekome da zakolje svinju da bih ja jela te odreske, a s druge strane ću zakonski progoniti ljude koji su bili okrutni prema praščiću i to punim srcem jer sam vlastitim očima vidjela tu životinju i njezine patnje. To mi je izgledalo jako jako krivo. I tako je prestala jesti životinje. Godine 1980. osnovala je organizaciju PETA, People for Ethical Treatment of Animals, čija je misija bila daleko šira od samog vegetarijanstva. Organizacija se bori za okončanje patnji životinja na uzgojnim farmama, u industriji odjeće, u zabavoj industriji, i u istraživačkim laboratorijima. Neke od PETA-inih prvih kampanja bile su usmjerene na istraživačke laboratorije u kojima su izvođeni pokusi na majmunima i čimpanzama. "U 21. stoljeću stvarno ne trebamo testirati svoje šampone i laštila za parkete na životinjama i to na tako surov način. Međutim, da bi takva praksa prestala, treba jaka reakcija negodovanja od strane javnosti" - kaže gospođa Newkirk. Znanstvenici PETA-e obratili su se američkoj Nacionalnoj agenciji za očuvanje okoliša s ciljem promicanja modernih testova koji se ne izvode na životinjama, a uz to su – kaže Ingrid Newkirk – 'daleko brži, daleko efikasniji i primijenjivi su – jer koriste podatke vezane uz ljude – znatno točnije ljudskim uvjetima.' Newkirk uspoređuje PETA-in bezkompromisni stav o pravima životinja s borbom za jednakost žena ili s pokretom za ukidanje ropstva: "Nismo samo željeli robovima olabaviti lance; ljudi su željeli biti slobodni! E, i životinje žele biti slobodne. S te strane, još uvijek imamo ropstvo, još uvijek postoje sve te strašne stvari koje radimo, samo su žrtve druge – životinje! Važno je načelo: ako ste protiv nasilja, ako ste protiv nepotrebnog nanošenja zla drugima, i zalažete se za pristojnost i sućutnost, onda morate raditi i na pravima životinja." Tijekom posljednjih 28 godina, PETA je uvjerila glavne modne dizajnere da izbace krzna iz svojih odjevnih linija, postigla da se prestane koristiti životinje u testovima sudara automobila, te surađivala s lancima brze prehrane i trgovinama namirnicama da nabavljaju meso od proizvođača koji mogu potvrditi da svoju stoku tretiraju humano. No, Ingrid Newkirk je najponosnija na učinak koji je njezina organizacija imala na prosječne ljude: "Mislim da je naše najveće postignuće to što je ogroman broj ljudi počeo razmišljati o tome što radi životinjama. Ti ljudi preuzimaju osobnu odgovornost i ne čekaju vladu da nešto učini." Ingrid Newkirk ističe da ljudi kontaktiraju PETA-u ili dolaze na njihov websajt kako bi saznali, recimo, koje su alternative seciranju mačke na satovima biologije, ili gdje mogu naći cipele koje nisu napravljene od kože, ili u potrazi za informacijama kako da postanu vegetarijanci. Pitanje tretiranja životinja sada – ističe Newkirk – se našlo u istoj fazi interesa javnosti kao pitanje zaštite okoliša prije 25 ili 20 godina. A kamo ide javnost, biznis slijedi, kaže ona: "Kompanije sada shvaćaju da ih potrošači gledaju pozitivnije ako ne štete životinjama nepotrebno. Dakle, pojedinac je onaj koji donosi ogromnu razliku." U svojoj novoj knjizi, naslovljenoj "Making Kind Choices", 'Birati ljubazno', Ingrid Newkirk ukazuje na još više načina na koje pojedinci mogu nastaviti unositi razlike u živote životinja.