Prodaja ruskog naoružanja (28/7/02) - 2002-07-29
Bi li ogromne količine oružja koje Rusija prodaje Kini mogle pridonijeti nestabilnosti u Aziji?
Terorizam i oružje za masovno uništavanje iz temelja su izmijenili međunarodne odnose. Prije stotinu godina, kada bi neka zemlja izgubila u ratu, bila bi ponovno uspješno uključena u sustav nacija. Međutim danas, kako je rekao američki veleposlanik u Rusiji Alexander Vershbow, “ukoliko neka poražena i ogorčena zemlja raspolaže oružjem za masovno uništavanje, pruža utočište teroristima ili i jedno i drugo, situacija je vrlo drugačija. Upravo zato, na primjer, Irak ne može biti jednostavno ponovno prihvaćen u ulozi normalne zemlje.” Ova promjena donosi sa sobom implikacije za sve zemlje, pogotovo one koje, kao Rusija, imaju razvijenu trgovinu oružjem i tehnologijom. Rusija, poput drugih zemalja, mora biti oprezna u odnosima sa zemljama kao što su Irak, Iran i Sjeverna Koreja, koje pokušavaju nabaviti nuklearno, kemijsko i biološko oružje. Postoji posebna potreba da se uspostavi stroža kontrola nad nuklearnom suradnjom s Iranom. Veleposlanik Vershbow je kazao: “Rusija ne smije dozvoliti da se zbog njene želje za komercijalnim dobitkom dan kada će ove zemlje moći realno prijetiti oružjem za masovno uništavanje počne bližiti sve brže. Ta bi prijetnja mogle destabilizirati ne samo njihove regije, već bi mogla i potkopati sigurnost cijelog svijeta.” Odnosi s Kinom predstavljaju još jedan izazov. Veleposlanik Vershbow postavio je važno pitanje: “Bi li ogromne količine oružja koje Rusija prodaje Kini – iz razumljivih komercijalnih razloga – mogle pridonijeti nestabilnosti u Aziji?” Sjedinjene su Države zabrinute zbog mogućnosti da Kina pokušava nabaviti moderno oružje dijelom i kako bi mogla vojnom silom polagati pravo na Tajvan. Kako je predsjednik George Walker Bush jasno dao do znanja, Sjedinjene Države protive se korištenju sile u rješavanju pitanja Tajvana, te potiču dijalog i kontakte s obje strane Tajvanskog tjesnaca. Sjedinjene Države, Rusija i druge zemlje mogle bi se uskoro naći pod prijetnjom otpadničkih režima koji se nastoje domoći raketa velikog dometa koje mogu ponijeti nuklearno, biološko i kemijsko oružje. Suradnja na razvoju raketne obrane osnovni je preduvjet za sučeljavanje s ovom prijetnjom. Uz to, skupina G-8 – koju čine Sjedinjene Države, Rusija, Kanada, Japan, Britanija, Francuska, Njemačka i Italija – osnovala je Globalno partnerstvo za borbu protiv širenja oružja za masovno uništavanje. Bit će izdvojeno i do dvadeset milijardi dolara za pomoć Rusiji, a možda i drugim zemljama bivšeg Sovjetskog saveza, u eliminiranju ili osiguravanju nuklearnih, kemijskih i drugih materijala koji bi mogli pasti u ruke teroristima ili zemljama izopćenicama. Kako je rekao američki veleposlanik u Rusiji Alexander Versbow, terorizam i širenje oružja za masovno uništavanje “ne priznaju nikakve granice i mogu se spriječiti samo najširom mogućom međunarodnom suradnjom.”