Guverneri već u redu za Bijelu kuću (1/3/05) - 2005-03-01
Guverneri se smatraju poželjnim kandidatima za predsjednika zbog iskustva s upravom na lokalnoj razini
U članku u bostonskom "Christian Science Monitoru" već se gleda na predsjedničke izbore 2008. godine. Nominacije kandidata i u Demokratskoj i u Republikanskoj stranci praktički su otvorene za svakoga, te se brojni guverneri doživljavaju vrlo perspektivnim kandidatima. I, s pravom – od posljednje petorice američkih predsjednika, četvorica su bili guverneri. Od Thomasa Jeffersona, guvernera Virginije prije nego što je postao treći predsjednik Sjedinjenih Država, statistika je više na strani političara koji su se iskušali na vlasti pojedinih saveznih država, nego onih koji su kovali saveznu politiku u Kongresu. Dakle, koga se sve doživljava kao kandidata? Kod demokrata, ako se zanemari senatorica Hillary Clinton, jedno od prvih spominjanih imena je političar koji kroči stopama Thomasa Jeffersona, aktualni guverner Virginije Mark Warner. On, naime, kako ističe "Monitor", kao Južnjak ima veće šanse na američkom jugu od guvernera, recimo, Iowe ili New Mexica, Toma Vilsacka i Billa Richardsona, koji – kako se tvrdi – isto gaje predsjedničke ambicije. Među republikancima, guverner Massachusettsa Mitt Romney možda najotvorenije govori o svojim pogledima na Bijelu kuću, premda se još otvoreno ne izjašnjava. Ako DA, onda će mu susjedna država New Hampshire biti problem ... možda čak i nepremostiv. Guverner Colorada Bill Owens i Mississippija Haley Barbour isto, navodno, ne bi rekli NE kandidaturi za Ovalni ured, piše "Christian Science Monitor", dodajući i imena najpoznatijih njujorških republikanaca – guvernera Georgea Patakija i bivšeg gradonačelnika Rudyja Giulianija. Brat predsjednika Busha, guverner Floride Jeb Bush za sada je, kako se navodi, rekao odlučno NE predsjedničkoj kandidaturi 2008. godine. Na naslovnici "Washington Posta", članak o presudi saveznog suda u Južnoj Karolini o slučaju američkog 'neprijateljskog borca' – kako je nazvan – Josea Padille. Taj je sud ustanovio da administracija predsjednika Busha nema pravo držati američkog građana, uhićenog na američkom tlu, bez oružja i u civilu, u zatvoru na neodređeno vrijeme. Ne ulazeći uopće u optužbe protiv njega, ističe se, sud tvrdi da Padilla ima ustavno pravo na pravdu kakva je zajamčena svakom Amerikancu. Washingtonski list citira navod iz obrazloženja presude da se 'administracija prečesto angažira u pravosudni aktivizam'. To je inače, kako osjeća ovaj list, česta fraza kojom konzervativci napadaju liberalne suce. Ovog puta, fraza se vraća od suca koga je predsjednik Bush imenovao za saveznog suca 2003. godine.