Iran na vrhu dnevnog reda puta Condoleezze Rice po Europi i Srednjem istoku (4/2/05) - 2005-02-03
Iranske nuklearne ambicije izazivaju sve veću zabrinutost na obje strane Atlantika
Tijekom posjeta američke državne tajnica Condoleezza Rice Europi, na vrhu dnevnog reda njenih sastanaka vjerojatno će biti pitanje Irana. Diplomati s obje strane Atlantika kažu da im Iran predstavlja jedan od najvećih izazova, dok nastoje razraditi zajedničku strategiju za tu zemlju. Tijekom svjedočenja u postupku svojeg imenovanja u Senatu, državna tajnica Condoleezza Rice izrazila je pesimizam u pogledu poboljšavanja odnosa s iranskom vladom. "Taj režim ima potpuno drugačiji pogled na Srednji istok i na to u kojem se smjeru kreće svijet. Teško je naći zajednički jezik s vladom koja misli da bi Izrael trebalo eliminirati, koja podržava Hezbollah i druge terorističke organizacije koje pokušavaju onemogućiti srednjoistočni mirovni proces," rekla je. U Sjedinjenim Državama i Europi raste zabrinutost oko Irana, pogotovo zbog iranskog nuklearnog programa. Dužnosnici u Teheranu kažu da nuklearnu energiju namjeravaju koristiti u miroljubive svrhe, dok mnogi strani stručnjaci smatraju da se Iranu ne može vjerovati. Tako misli i stručnjak washingtonskog Instituta American Enterprise, bivši analitičar CIA-e za Srednji istok Reuel Marc Gerecht. "U posljednjih dvadeset godina postojanja ovog programa, ponašanje Irana postalo je posve jasno. Njegova tajna priroda i opetovane prijevare jasno pokazuju da Iranci žele razviti nuklearno oružje. Britanski, njemački i francuski obavještajci o tome imaju isto mišljenje kao i američki," ističe Gerecht. Gerecht je među onima koji smatraju da bi trebalo upotrijebiti vojnu silu, ukoliko diplomacija zakaže. Takve riječi zabrinjavaju dužnosnike Britanije, Francuske i Njemačke, koje su pregovorima navele Iran da privremeno zamrzne svoj program za obogaćivanje urana, potrebnog za proizvodnju nuklearne bombe. Nakon nedavnih izvještaja u medijima da su američki specijalci već u Iranu, gdje promatraju moguće vojne mete, britanski premijer Tony Blair izjavio je u parlamentu da nije upoznat s mogućim američkim planovima o napadu na iranske nuklearne objekte. Neki analitičari smatraju da Washington ne može ni razmišljati o napadu na Iran, sve dok bude morao održavati jaku vojnu nazočnost u susjednom Iraku. Mick Cox je profesor međunarodne politike na londonskoj School of Economics. "Americi su tako vezane ruke u Iraku da ne može ni razmišljati o novim vojnim akcijama protiv Irana ili na Srednjem istoku općenito. Svi znaju da bi rat protiv Irana bio prava politička, a možda i vojna katastrofa. Zato Sjedinjene Države moraju tražiti druga rješenja, no to im ne polazi za rukom," ističe Cox. Neki stručnjaci smatraju da će Iranu trebati još dugo da bi mogao proizvoditi velike količine urana za nuklearno oružje. Među njima je i Gary Samore, visoki znanstveni suradnik s londonskog Međunarodnog instituta za strateške studije. Prema njegovim riječima, Iran još nema kapacitete za preradu dovoljnih količina urana za oružje, a medijska nagađanja o mogućoj vojnoj akciji protiv Teherana su – kako kaže – pretjerana. "Ozbiljno razmatranje vojne opcije bilo bi vrlo preuranjeno, jer će Teheranu trebati godine da bi dovršio izgradnju ključnih objekata, i zato jer su diplomatski napori još uvijek u tijeku," kaže Samore. Dužnosnici s obje strane Atlantika upozoravaju da bi iranski problem mogli proslijediti Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, koje bi moglo uvesti sankcije, ukoliko diplomacija ne uspije.