Europska komisija traži od Hrvatske da popravi stanje u pravosuđu
Sada je predmet dat na raspravu državama – članicama koje će odlučiti kako dalje. Prijedlozi država – članica obično su tvrđi od Komisi
Što će biti s otvaranjem pregovora po poglavlju 23. "Pravosuđe i ljudska prava" tek trebaju odlučiti države – članice Unije. Europska je komisija u srpnju konačno dovršila izvještaj o screeningu – usporedbi podudaranja hrvatskog zakonodavstva i prakse s europskima – te je s preporukama da nema otvaranja pregovora bez tri preduvjeta ili benchmarka predmet poslala Vijeću ministara. Tri su predložena mjerila vezana uz reformu pravosuđa, antikorupcijsku brobu te tretman manjina. Poglavlje "Pravosuđe i temeljna prava" bilo je zadnje za koje je startao proces screeninga. Europska je komisija smatrala da će nekoliko mjeseci kašnjenja za predviđenim raspredom dati Hrvatskoj dovoljno prostora za neke nužne izmjene, pogotovo u provedbi reforme pravosuđa. Screening je završen prije 11 mjeseci, Komisiji je trebalo osam mjeseci za sastaviti izvještaj. Sada je predmet dat na raspravu državama – članicama koje će odlučiti kako dalje te se očitovati o preduvjetima za otvaranje i/ili zatvaranje. Prijedlozi država – članica obično su tvrđi od Komisijinih sugestija i ponekad sadrže parcijalne interese. U međuvremenu je kao glavni problem detektirana korupcija – poučeni lošim iskustvima s novim, pogotovo najnovijim članicama, u EU su odlučili insistirati na rješavanju ovog problema u ranim fazama procesa pristupanja. A da će baš korupcija biti glavna negativna zvijezda nove godišnje analize napretka – objavit će je početkom studenog – ukazale su prve službene izjave predstavnika Europske komisije . Hrvatska je po gospodarstvu europska a prema razini korupcije afrička zemlja, glasio je opis što najbolje ukazuje kako analitičari vide ovaj problem te da ih kampanje ne impersioniraju sve dok ne završe pravomoćnim presudama. Za sporost nije kriva samo Hrvatska u predizbornom razdioblju. Proces pregovora usporava manjak političke volje koja je uspješno gurala ranije proširenje. Znakovito je da još niti jedan od 20 preduvjeta otvaranju pregovora po pojedinim poglavljima nije proglašen zadovoljenim što ukazuje da nisu usaglašeni kriteriji niti itko znade kako će ovaj novi sustav mjerila uopće raditi. Radna skupina za proširenje nije još raspravila samo dva poglavlja, "Pravosuđe" i "Vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku", a nema ni odluke o nastavku procesa o tehnički jednostavnom poglavlju, "Ribarstvu", stopiranom od Slovenije.