Kloniranje ponovno u žarištu pozornosti (28/11/01) - 2001-11-29
Opet se razvila živa debata o etičkim, medicinskim, znanstvenim i vjerskim apektima kloniranja
Vijest da je jedna američka biotehnološka kompanija uspješno klonirala ljudski embrij ponovno je dovela kloniranje u žarište pozornosti. Crte podjele oko kloniranja i istraživanja na matičnim stanicama stvorile su se mjesecima, ako ne i godinama prije nego što je kompanija Advanced Cell Technology iz Massachusettsa javila o svojem uspjehu u takozvanom “terapeutskom kloniranju”. Ranije ove godine, Zastupnički dom Kongresa usvojio je prijedlog zakona, kojim se zabranjuje tip istraživanja koji je omogućio kloniranje ljudskog embrija. Međutim, sličan je zakonski prijedlog “zastao” u Senatu. Predsjednik Bush je početkom tjedna jasno dao do znanja da nije promijenio svoje mišljenje o kloniranju: "Znanstvenici pokušavaju uzgojiti embrij, kako bi iz njega dobili matične stanice, nakon čega embrij umire. Mislim da je to ne samo loša politika, već i moralno neprihvatljivo." Sučeljen sa sve glasnijim kritikama, direktor kompanije Advanced Cell Technology Michael West objasnio je da tehnologija koju je razvila njegova kompanija nije usmjerena na kloniranje ljudskih bića, već samo stanica. "Važno je istaknuti da govorimo o nakupini stanica, koje bi se mogle staviti na vrh igle. To nisu tjelesne stanice. To su – da tako kažem – prazne stanice. Poput stanica sperme i jajčanih stanica, nisu još počele formirati ljudsko biće. Eto, takvim se stanicama mi služimo," kazao je gospodin West. Prema njegovim riječima, znanstveno dostignuće koje je postigla njegova kompanija nije usmjereno na stvaranje točnih kopija ljudskih bića, već na razvijanje lijekova za niz opasnih bolesti, kao što su Parkinsonova i Alzheimerova bolest. Međutim, Panayotis Zavos, čelnik Američkog instituta za andrologiju, kaže da je, zajedno sa svojim talijanskim kolegom Severinom Antinorijem, došao na korak od stvaranja prvih kloniranih ljudskih embrija, koji bi se mogli usaditi u maternicu. Govoreći o kritikama Vatikana i drugih na račun istraživanja matičnih stanica i postignutog napretka prema kloniranju ljudskih bića, gospodin Zavos kaže: "Vatikan, mislim, uopće ne drži korak s trendovima u modernom društvu i čovječanstvu. Poštujem Svetu stolicu, no ona bi ipak trebala prihvatiti stvari koje koriste čovječanstvu. Vjera je vrlo dragocjena, no bez života, vjera je ništa," tvrdi dr. Zavos. John Rennie, glavni urednik znanstvenog časopisa "Scientific American", kaže da je kloniranje za reproduktivne svrhe još uvijek vrlo upitno, jer podrazumijeva velike rizike. "Dr. Zavosu i drugima nije teško govoriti da bi ljudi trebali imati pravo na reprodukciju putem kloniranja, no činjenica je da bi, u tom slučaju, trebalo posvetiti veliku pažnju dobrobiti djece rođene takvim postupkom," kaže on. John Rennie ističe da se za sada još uvijek ne zna dovoljno o dugoročnim posljedicama kloniranja po zdravlje klonova čak ni kod životinja, a kamoli kod ljudskih bića. Prema njegovim riječima, znanstvena zajednica bila bi spremna čekati najmanje deset godina prije nego što se pokuša s kloniranjem ljudskih bića u reproduktivne svrhe.