Osvrt na 2002: Irak (29/12/02) - 2002-12-29
Godina koja je na isteku obilovala je događajima koji su Washington i Bagdad doveli na korak od mogućeg oružanog sukoba
Irak je dobio prvo upozorenje na samom početku godine. 30. siječnja predsjednik George Bush je proučio svijetu da Irak, zajedno s Iranom i Sjevernom Korejom, čini osovinu zla, koja razvija oružje za masovno uništavanje. Sve tri zemlje zanijekale su ovu optužbu. Međutim, pitanje Iraka tek je u drugom dijelu godine počelo dominirati u medijima. 9. rujna, Međunarodni institut za strateške studije objavio je izvještaj, u kojem je rečeno da bi Irak mogao za nekoliko mjeseci sastaviti nuklearnu bombu, ukoliko nabavi potrebni nuklearni materijal iz inozemstva. Tjedan dana kasnije, glavni tajnik Ujedinjenih naroda Kofi Annan objavio je da je primio pismo od iračkih vlasti, u kojem se pozivaju inspektori za naoružanje da se vrate u Irak bez preduvjeta. Međutim, administracija predsjednika Busha željela je da Vijeće sigurnosti usvoji strože sročenu rezoluciju, u kojoj bi se zaprijetilo korištenjem vojne sile, ukoliko Irak ne ispuni postavljene uvjete. Irački čelnik Saddam Hussein nije olako pristao na novu rezoluciju. Upravo taj njegov otpor je – kaže egipatski politički sociolog Said Sadek – najvažniji politički događaj godine. "Iračani su ulagali velike napore da bi utjecali na Rusiju i Francusku. Između Vijeća sigurnosti i Sjedinjenih Država bilo je dosta trvenja, upravo zbog iračkog pritiska. Iračani su Francuzima i Rusima obećavali ekonomske sporazume. Sjedinjene Države su im također obećavale da će, nakon pada bagdadskog režima, njihovi interesi u Iraku ostati zaštićeni." Na domaćem planu, Saddam Hussein je osvojio još jedan sedmogodišnji predsjednički mandat dobivši na referendumu u listopadu 100 posto glasova. Saddam je bio jedini kandidat, a glasačima su ponuđena samo dva odgovora – “da” ili “ne”. Većina političkih analitičara u regiji smatra da je referendum pokazao da se Iračani ne usuđuju istupiti protiv Saddama. Tri tjedna kasnije, 8. studenoga, Vijeće sigurnosti jednoglasno je usvojilo rezoluciju 1441, kojom je Iraku dalo posljednju priliku da eliminira svoje oružje za masovno uništavanje. Prema Uraibu el-Rantawiju, direktoru Centra za političke i strateške studije al-Quds u Jordanu, usvajanje te rezolucije predstavljalo je prekretnicu. "Mislim da je rezolucija 1441 bila najvažniji događaj u iračkoj krizi i da će imati vrlo važne posljedice u tjednima koji dolaze. Ukoliko Iračani ne ispoštuju sve uvjete iz rezolucije, sučelit će se s vrlo ozbiljnim problemom." 13. studenoga, Irak je bezuvjetno prihvatio usvojenu rezoluciju i priopćio da ne raspolaže nikakvim oružjem za masovno uništavanje. Novinar Sayed Nassar, dobar poznavatelj prilika u Iraku, jedan je od rijetkih novinara koji je intervjuirao Saddama Husseina. On kaže da je Irak, prihvativši rezoluciju, pronašao novi – efikasniji i mudriji - način za rješavanje kriza, nego što je to bio slučaj s ratom u Perzijskom zaljevu 1991. Prema njegovim riječima, Saddam Hussein je izvukao pouke iz svojih grešaka s početka devedesetih. 18. prosinca, u Bagdad je, nakon četvorogodišnjeg odsustva, stigla prva ekipa inspektora Ujedinjenih naroda za naoružanje. Otada, inspekcije se provode gotovo svakodnevno, a vjeruje se da će se nastaviti i sljedeće godine. Inspektori kažu da je iračka strana spremna na suradnju i za sada nisu pronašli nikakvo oružje za masovno uništavanje, niti zabranjen materijale za njegovu proizvodnju. 7. prosinca, Bagdad je predao Vijeću sigurnosti deklaraciju o svojem naoružanju. Čak i prije nego što je Vijeće upoznato s preliminarnom analizom deklaracije, Washington i London počeli su upozoravati da taj dokument nije cjelovit. Šef odsjeka za političke znanosti na sveučilištu Kaira, dr. Hassan Nafae, kaže da takve izjave samo navode ljude u regiji da se upitaju – koji su pravi motivi Washingtona kada se radi o Iraku? "Izgleda kao da su Sjedinjene Države već odlučile krenuti u rat, bez obzira hoće li inspektori pronaći zabranjeno oružje ili ne. Zato mnogi vjeruju da američka administracija u svemu ovome ima prikrivene motive" - kaže Hassan Nafae. Sredinom prosinca šef inspektorske ekipe Hans Blix izjavio je da u iračkoj deklaraciji ima propusta, te da ne sadrži mnogo novoga. No, prema njegovim riječima, Irak ipak surađuje s inspektorima. Početkom sljedeće godine, inspektori bi trebali podnijeti svoje prvo izvješće Vijeću sigurnosti. No za sada, 2002. će završiti kako je i počela, s iračkom tvrdnjom da nema oružja za masovno uništavanje i s američkim pobijanjem te tvrdnje.