Godišnji izvještaj State Departmenta o trgovini ljudima: ilegalni biznis vrijedan 150 milijardi dolara godišnje
BiH se i dalje smatra izvorom, destinacijom i tranzitom za trgovinu ljudima, i nije se magla iz drugog reda na listi
Američki State Department kaže da masovna trgovina ljudima pomaže prikupljanju ogromnog bogatstva za one koji se bave tom okrutnom ilegalnom praksom, dok milioni ljudi bivaju predmetom eksploatacije u prisilnom radu ili seksualnom ropstvom u doslovno svakoj zemlji u svijetu. U svom godišnjem izvještaju, State Department je ovu eksploataciju nazvao modernim ropstvom kojim se brutalno muče žene i djevojke prisiljene u prostituciju, ili pak muškarci koji robuju u kampovima za prisilni rad, za apsolutno bijednu nadnicu, čiji najveći dio odlazi na otplatu duga , kojim su platiti da bi dobili kakav-takav posao. Što se tiče BiH, ona nije ni u gorem ni u boljem položaju u odnosu na prošlogodišnji izvještaj, i idalje je u tzv drugom redu. Američki državni sekretarJohn Kerry kaže da trgovina ljudima i moderno ropstvo postaju industrija koja donosi profit od 150 milijardi dolara godišnje.Kerry dodaje da ovogodišnji izvještaj mora biti alarm za budjenje svijesti ljudi, posebno vlada koje moraju ojačati, a potom i provoditi zakone protiv trgovine ljudima. "Kao i svaka druga zemlja, i mi imamo obavezu da budemo bolji u tome, da se borimo uspješnije protiv prisilnog rada i seksualnog ropstva, nagalsio je državni sekretar Kerry. "Trgovina ljudima ne priznaje granice, i ne poštuje niti jedan zakon. Ta praksa postoji i na službenim i na neformalnim tržištima rada, i u zakonitim, i u nelegitimnim industrijama, sa negativnim posljedicama i po stručne i po nestručne radnike, cijeloga spektra radnog obrazovanja, kaže se izmedjuostaloga u izvještaju State Departmenta. "Iako do trgovine ljudima dolazi u mnogim poljima, rizik od te prakse je veći u industrijama koje se oslanjaju na radnike niske stručne spreme, ili bez ikakve spreme. To se odnosi na poslove koji su prljavi, opasni po zdravlje, izuzetno teški, obično vrlo nisko plaćeni, na koje mnogi u društvu gledaju s prezirom. Njih najčešće obavljaju imigranti, ljudi sa invaliditetom, manjine, i druge marginalizirane grupe." State Department da je manipuliranje dugovima jedan od načina na koji se radnike može lakše eksploatirati; novo-uposleni radnici se prisiljavaju da posude velike sume novca u ime tzv. obezbjedjivanja posla, tako da mnogi rade godinama maltene samo da bi otplatili dugove visokih kamata. Eksploatacija radnika, kaže se u izvještaju State Departmenta, je često povezana sa seksualnim ropstvom.Često su žene koje se upošljavaju na najslabije plaćena mjesta, kao što su poljoprivredni sezonski poslovi, prisiljene prodavati tijelo kako bi otplatili dio visokih dugova kojima su platitli zaposlenje. "Moderno ropstvo ne opstaje u vacuumu," kaže državni sekretar Kerry. " Ono je povezano s nizom izazova 21. stoljeća.kao što su ekstremno siromaštvo, diskriminacija žena i manjina, korupcija , zloupotreba društvenih mreža kojima se često vrši regrutiranje za poslove, te moć i dalekosežnost trans-nacionalnog organiziranog kriminala. ." U izvještaju su rangirane 88 zemalja Kuba je sa crne liste ove godine prebačena na listu zemalja koje treba pratiti, a u izvještaju se na više mjesto popela i Malezija. Bosna i Hercegovina je u drugom redu( Second Tier) , i smatra se i dalje izvorištem, odrednicom, i tranzitnom zemljom i za seksualno porobljavanje, i za prisilni rad. Žene i djevojke u BiH se unutar zemlje prisiljavaju na seksulano ropstvo, u privatnim rezidencijama, u motelima , kao i na benzinskim pumpama. Romska djeca se prisiljavaju na prosjačenje, kako od strane vlastite porodice, tako i od strane organiziranih grupa kriminalaca, a žene iz drugih zemalja u Evropi su predmeti trgovine unutra BiH, ili se prebacuju preko BiH u treće zemlje, uključujući Azerbaijan, Crnu Goru, Hrvatsku , Srbiju i Austriju. \ Vlada BiH ne ispunjava u potpunosti minimum standarda potrebnih za eliminiranje trgovine ljudima, iako, stoji u izvještaju, čini izuzetne napore u tome. Kao primjer toga je najveća do sada presuda za trgovinu ljudima, iz 2009. godine, koju je izreklo BiH državno tužiteljstvo, a protiv 13 gradjana BiH koji se terete da su 672 osobe prisilile na ropski rad u Azerbejdžanu.