Demonstracije u Egiptu uz političke imaju i ekonomske posljedice
Uprkos tome što je od 2004 egipatski nacionalni dohodak udvostručen, blizu 40 posto stanovnika prima manje od jednog dolara na dan.
Sa inflacijom od blizu 13 procenata i stopom nezaposlenosti od 20 procenata, stanovnici Egipta žive ispod linije siromaštva, a mnogi jedva preživljavaju. Kako protesti traju situacija postaje teža. Masovne demonstracije u Egiptu nemaju samo političke nego i ekonomske posljedice. Tržište dionica i mnoge banke su zatvorene, vladino blokiranje interneta otežava trgovinu, mnoge kompanije ne rade ili rade smanjenim kapacitetom, što otežava i onako tešku ekonomsku situaciju u zemlji. Sa inflacijom od blizu 13 procenata i stopom nezaposlenosti od 20 procenata, stanovnici Egipta žive ispod linije siromaštva, a mnogi jedva preživljavaju. Kako protesti traju situacija postaje teža. "Mi satima čekamo u redu da dobijemo malo hljeba. Ljudi se oko toga tuku. Oni nisu zadovoljni Mubarakom. Vidite u šta su nas doveli", kaže jedan od stanovnika Egipta. Mada neki za nestašicu hrane okrivljuju demonstracije, više je onih koji okrivljuju politiku Hosni Mubaraka za smanjivanje sradnje klase. Elliott Abrams, analitičar u Vijeću za medjunarodne odnose, kaže da su dugogodišnji problemi doveli do krize: "Ljudi u osnovi traže dvije stvari. Oni traže slobode i hljeba. Egipat je ostvario znatan porast ekonomije, tržište dionica je u porastu, ima mnogo inostranih ulaganja, ali se to neravnomjerno rasporedjuje, bogati postaju bogatiji, a siromašni ostaju siromašni." Uprkos ekomonskoj refomi koja je od 2004. godine udvostručila egipatski nacionalni dohodak, blizu 40 posto stanovnika Egipta prima manje od jednog dolara na dan. David Ottaway je bivši šef dopisništva Washington Posta u Kairu: "Obično je bilo da se ljudi koji završe fakultet zaposle i dobiju neku bazičnu platu od vlade, a onda traže drugi posao kako bi podmirili troškove. Sada, ljudi koji su diplomirali jako teško mogu zaraditi da plate za stanovanje i pristojan život. To nezdovoljstvo ekonomijom se nalazi iza ovog političkog nezadovoljstva koje je sada zahvatilo Egipat." Nemiri, takodjer, prijete glavnom izvoru prihoda u Egiptu - turizmu, koji podržava gotovo svako osmo radno mjesto u zemlji. Na hiljade turista su otkazali posjete, a avioprevoznici kažu da su letovi iz Egipta prebukirani jer sve više ljudi pokušava napustiti zemlju. Ali na jednom od naprometnijih kairskih bazara, turista iz Kanade, Gary Lion kaže da ih demonstracije za sada ne uznemiravaju: "Naravno nije kao što obično izgleda, ali bazar je još uvijek priličito živ. Ljudi nas primaju sa dobrodošlicom, jako su prijateljski, i rado pomažu, tako da nismo osjetili nikakve probleme." Izvan trurističkih područja, egipatsko tržište dionicama je zatvoreno, a banke su u ponedjeljak ostale zatvorene. Analitičari kažu da vladino zatvaranje interenta nastavlja ometati trgovinu, nanoseći štetu hiljadama kompanija koje koriste internet za kupovinu i prodaju. Za sada, uprkos masovnim protestima u zemlji, egipatski Sueski kanal, ključni prolaz za oko 10 procenata svjetske nafte i drugih dobara, ostaje otvoren. Ali, monogi se u strahu pitaju do kada?