Američke zaklade prošle godine izdvojile 27,5 milijardi dolara za dobrotvorne svrhe - 2001-08-10
Američki ekonomski prosperitet tijekom 90-ih godina išao na ruku dobrotvornim prilozima
Američke su zaklade tijekom prošle godine izdvojile više od 27 i pol milijardi dolara za dobrotvorne svrhe. Taj je iznos bio 18 posto veći nego godinu dana ranije, a dva puta veći nego 1996. godine. Ove je podatke objavio njujorški Foundation Center u posebnoj studiji o kojoj izvješćuje Fred Cooper. Američki ekonomski prosperitet tijekom 90-ih godina išao je na ruku dobrotvornim prilozima i u tom je desetljeću osnovano više od trećine ukupnog broja velikih zaklada. Bilo je to razdoblje nastanka nekoliko takozvanih “mega-zaklada”, od kojih je najpozvatija Zaklada Billa i Melinde Gates – vlasništvo osnivača Microsofta i njegove supruge. Gatesova zaklada raspolaže s fondom od preko 15 i pol milijardi dolara. Loren Renz, dopredsjednik njujorškog Foundation Cenrta – koji je objavio navedene podatke – smatra da je stanje gospodarstva odigralo vrlo važnu ulogu u razvoju zaklada, iako ono nije i jedini čimbenik. “Naravno, ključni su ekonomija i bogatstvo, ali mislim da utječe i želja pojedinaca da dugoročno sudjeluju u filantropskim aktivnostima. Drugim riječima, traženje načina da se dugoročno izdvaja u dobrotvorne svrhe – odraz je novog pristupa dobrotvornim akcijama.” Veliki broj takvih aktivnosti takodjer otkriva za koja su područja i koje segmente društva filantropi posebno zainteresirani. Primjera radi – mladi i djeca, zatim zaštita okoliša, pomaganje umjetnosti i slično. Gospodin Renz ukazuje i na neke manje vidljive, ali ipak značajne donacije, koje – u novije vrijeme - imaju za cilj poticanje filantropskih aktivnosti drugih osoba. Medju poznatim primjerima su Zaklada Gates, kao i donacije koje osigurava medijski magnat Ted Turner koji je nedavno obećao milijardu dolara Ujedinjenim narodima. “Odluke koje su u zadnjih pet godina donosili ljudi poput Teda Turnera i Billa Gatesa u velikoj su mjeri utjecali i na druge uspješne poduzetnike i bogataše koji ne žele zaostajati za onima koji su već osnovali svoje zaklade i druge načine izdvajanja sredstava za dobrotvorne svrhe. Smatram da to ima utjecaja na ukupnu količinu sredstava koja se izdvajaju preko filantropskih aktivnosti. Mislim da to stvara svojevrsni pritisak na ostale bogate ljude, koji vremenom počinju osjećati da bi i oni trebali više izdvajati u dobrotvorne svrhe.” Gospodin Renz iz njujorškog Foundation Centera takodjer je utvrdio da darodavci mnogih zaklada nisu okrenuti samo Sjedinjenim Državama, te se dio dobrotvornih priloga upućuje i izvan američkih granica. Usporedo s rastom broja zaklada raste i broj primatelja pomoći u inozemstvu, te se mnofe manje i srednje zaklade sve više počinju ponašati globalno, posebno u razdoblju po okončanju Hladnog rata – tvrdi gospodin Renz. No, usporavanje gospodarstva će, neizbježno, dovesti do usporavanja rasta broja zaklada i količine sredstava koja izdvajaju za dobrotvorne svrhe.