Jonathan Weiner: 'Što je pacijent bolesniji, američki liječnik više zaradi'
'Liječnike se plaća po broju raznih medicinskih testova koje naruče. Budući sistem bi trebao više nagrađivati efikasnost tretmana, treb
Zaameričko se zdravstvo često kaže da je i jedno od najboljih, ali i jedno odnajgorih na svijetu. U svakom slučaju,američko je zdravstvo – najskuplje na svijetu: godišnje košta oko dva i polbilijuna dolara. Prosječni Amerikanacana njega potroši između sedam i osam tisuća dolara godišnje. Većinastanovnika Sjedinjenih Država plaća ga putem privatnog zdravstvenogosiguranja, koje djelomično plaćaju firme u kojima rade. Amerikanci stariji od 65 godina 'pokriveni'su državnim zdravstvenim osiguranjem – za koje postoji opasnost dabankrotira. Oko 30 milijuna Amerikanaca- ljudi koji rade, ali su im primanja vrlo skromna – uopće nije zdravstvenoosigurano. Melinda Smith analizirala je neke od uzrokakrize sustava zdravstvene skrbi. Često se čini da Amerikanci žele 'iovce i novce'. Žele prvoklasnuliječničku i bolničku uslugu, ali su šokirani kada im stigne račun. "Počeli su nam stizati nekakvi računi...Rekoh - čekaj malo, pa mi imamo zdravstveno osiguranje..." - jada se Jarene Williams, čiji sin ima kongenitalnidefekt. Liječenje je bilo skupo, i njegova jemajka bila neugodno iznenađena cijenom - za koju je mislila da će je upotpunosti podmiriti njezino zdravstveno osiguranje... Liječnik opće prakse David Ellington kaže daon i njegovi kolege nastoje osigurati najkvalitetniju uslugu, međutim ono štoim zdravstveno osiguranje isplati kao naknadu često nije dovoljno. "Morat će se promijeniti način na koji seisplaćuju liječnici" - kaže nam ovaj američki liječnik. Vlasnici manjih firmi pogotovo su uteškom položaju – njima je najteže da svojim uposlenicima zajamče zdravstvenoosiguranje. Amy Milstead Ellzey vodiobiteljsku tvrtku Milstead Automotive.Kaže da bi željela svim svojim namještenicima osigurati najboljizdravstveni plan, ali da je to preskupo. "Grozno... Cijena našeg zdravstvenogosiguranja skočila je za 44 posto.Morali smo potražiti drugi, jeftiniji plan, gori od onog prethodnog kojinam je sada preskup" - tuži se ova poslovna žena iz Houstona u teksasu. Amerikanci su svjesni da se uzdravstvu nešto mora mijenjati. Na njegase sve više troši, a deseci milijuna ljudi uopće ga ne mogu koristiti. Jonathan Weiner s fakulteta za javnozdravstvo sveučilišta Johns Hopkins u Baltimoreu smatra da bi prvi prioritetnajavljene reforme zdravstva trebao biti – osigurati sve građane. 'Bilo zdravstvo privatno ili državno, nesmije se dogoditi da se netko ne liječi zbog toga što nema novca, ili ga odbijuza zdravstveno osiguranje zbog toga što je već bolestan' – kaže Weiner. On naglašava potrebu da se zdravstveno osigurajuoni zaposleni Amerikanci koji uopće nisu osigurani, a – prema zakonu - ne mogubiti dio državnog plana zdravstvenog osiguranja za najsiromašnije koji primajusocijalnu pomoć. "Kada bi se to postiglo, bila bi to jednaod najpozitivnijih promjena. Nju bi,mislim, svaki Amerikanac pozdravio. Odtada, pružatelji usluga zdravstvenog osiguranja, privatne korporacije, moralebi prihvatiti svaku mušteriju, bila ona zdrava ili bolesna" - kaže Weiner. Dodaje da bise cijena liječničkih usluga trebala određivati ne samo na temelju ozbiljnostibolesti već i na temelju potencijala za prevenciju. Trebalo bi više raditi na prevencijikroničnih bolesti – kaže ovaj stručnjak. "Sada, liječnike se plaća po broju raznihmedicinskih testova koje naruče. Što jepacijent bolesniji, oni više zarade.Budući sistem bi trebao više nagrađivati efikasnost tretmana, trebao binagrađivati liječnike prema tome jesu li pacijenti postali zdraviji." Predsjednik Obama kaže da ćenajavljenu reformu zdravstva vlada platiti novcem koji bi se namakaouklanjanjem upravo ovakvih nelogičnosti.Kritičari američkog zdravstva, naime, ističu da je sadašnji sistemrastrošan, neefikasan, da je birokratiziran te da se njime vrlo loše upravlja. Reforma američkog zdravstva je – kako vidimo- vrlo složeno pitanje. Zbog toga će seu Kongresu o njoj vrlo teško postići konsenzus.