Interna istraga CIA-e otkrila sustavne sigurnosne propuste
Zbog njih je, prema istrazi, prošle godine došlo do samoubilačkog bombaškog napada u kojem je ubijeno 7 CIA-inih operativaca
Interna istraga CIA-e, glede prošlogodišnjeg samoubilačkog bombaškog napada unutar jednog njenog objekta u Afganistanu, otkrila je sustavne sigurnosne propuste, koji su prethodili tom napadu u kojem je ubijeno sedam CIA-inih operativaca. CIA-ini agenti su napravili fatalnu grešku kako bi što brže došli do ključnih informacija o teroristima Interna istraga CIA-e, glede prošlogodišnjeg samoubilačkog bombaškog napada unutar jednog njenog objekta u Afganistanu, otkrila je sustavne sigurnosne propuste, koji su prethodili tom napadu u kojem je ubijeno sedam CIA-inih operativaca. CIA-ini agenti su napravili fatalnu grešku kako bi što brže došli do ključnih informacija o teroristima. Jordanski doktor Humam Khalil Abu-Mul al-Balawi predstavio se kao osoba koja može CIA-ine ljude odvesti do prvih ljudi al-Qaide, poput Aymana al-Zawahirija, inače zamjenika Osame bin Ladena. Kada je al-Balawi došao u CIA-inu bazu u Khostu 30.prosinca, zajedno s jordanskim obavještajnim časnicima, kako bi se sreo s operativcima CIA-e, aktivirao je bombu. U tom je napadu ubijeno pet CIA-inih operativaca, dvoje kontraktora, jedan Jordanac te jedan afganistanski vozač. Istraga, koju je provela CIA-ina protu-obavještajna služba, pokazala je da entuzijazam CIA-inih operativaca bio snažniji od njihovog opreza. Ispostavilo se da nisu proveli odgovarajuću provjeru tko je uopće al-Balawi. Čak su ignorirali i upozorenja jednog jordanskog obavještajca. Direktor CIA-e, , zapovjedio je dvije odvojene i neovisne istrage koje su vodili negdašnji američki diplomat te bivši šef obavještajne sigurnosne službe unutar Ministarstva Domovinske sigurnosti – . Gospodin Allen je izjavio za Glas Amerike da su se on i veleposlanik Pickering složili oko informacija do kojih su došli: „Bilo je nekih protu-obavještajnih upozorenja, vjerojatno od samog početka koje nismo pratili niti u CIA-inom stožeru niti na terenu. Neću govoriti o jordanskom gledanju na cijelu situaciju jer što god da su bili propusti, kao što je to rekao direktor Panetta, riječ je o kolektivnim propustima. O nizu odluka koje su bile donesene unutar nekoliko mjeseci.“ Neki bivši dužnosnici kažu da samoubilački napad u Khostu naglašava razliku između protu-terorizma i protu-obavještajnih aktivnosti. Protu-teroristički operativci su uvježbani da napadnu, da idu za teroristima i da u tome budu agresivni. Protu-obavještajni operativci su, pak, školovani da budu oprezniji i defanzivniji. U intervju za Glas Amerike, negdašnji direktor CIA-e, , kojeg je njegov nasljednik na tom mjestu osobno brifirao o situaciji, naglašava da je CIA-i preporučeno da stavi protu-obavještajne agente da rade tješnje s protu-terorističkim operativcima: „Strukturalno bi trebalo bukvalno, fizički, staviti više protu-obavještajaca unutar centra za protu-terorizam tako da, dok se ide u potragu za neprijateljem, u potragu koja je agresivna, uvijek pored sebe imaju nekoga tko kaže – usporimo malo, daj da ovo provjerimo, trebali bi još jednom sve provjeriti, ili zašto mi vjerujemo u te informacije... - dakle, nekoga tko bi uvijek pazio na sigurnost operativaca kada pokušavaju uhvatiti ili ubiti neprijatelje“. Međutim, ima bivših obavještajaca koji se ne slažu. , negdašnji dugogodišnji CIA-in operativac na Dalekom Istoku i Središnjoj Aziji, kaže da su, greške koje su napravljene, mogle biti izbjegnute da su operativci proveli temeljne sigurnosne procedure: „Imao sam dosta akcija poput ove. Vodio sam operacije u kojima su sudjelovali vrlo iskusni agenti. Takvih CIA- ima sasvim dovoljno. Zato se pitam zbog čega je ta operacija nije izvedena na način na koji je trebala biti izvedena? Negdje je napravljena greška u temeljnoj proceduri, koja se poštovala dugo vremena.“ Faddis kaže da je osnovna greška bila povjerovati al-Balawiju, osobito nakon upozorenja. Ne može se vjerovati dvostrukom agentu – kaže on: „Takvi koncepti ne postoje u obavještajnom radu, osobito ne u ratnim zonama. Ne može se nekoga postaviti da kontaktira terorističku organizaciju i nakon toga mu vjerovati. To nije način na koji obavještajni rad funkcionira. Ne možete vjerovati nikome, a sve vrijeme moraju se poduzimati sigurnosne mjere.“ Bivši CIA-ni operativci, također, kažu da je nedostatak iskusnih obavještajaca u toj regiji dodatni problem. Mnogo je sjajnih CIA-nih operativaca otišlo u mirovinu nakon što je okončan Hladni rat, a većina ovih koji su sada u CIA-i, zaposleni su nakon terorističkih napada od 11.rujna 2001.godine. Kao rezultat, kažu naši sugovornici, dosta se operativaca bez terenskog iskustva šalje u Afganistan odmah nakon završene obuke.