Odjeci talijanske izborne kampanje čuju se i u Bruxellesu
"Hrvatska će biti primljena u EU samo ako se dogovori s Italijom. Namjeravamo iskoristiti to kako bismo eliminirali diskriminaciju u st
Predizborna kampanja u Italiji u punom je jeku, a budući da se bori za svakoga glasača tamošnji se vrh obratio specifičnom, uskom krugu potomaka Talijana odbjeglih s istočne obale Jadrana nakon II svjetskog rata. Povod za poruke bio je Dan sjećanja, datum kada je, pariškim mirovnim ugovorom 1947. godine, Hrvatska i službeno povratila suverenitet nad Dalmacijom, Istrom i Rijekom. S talijanske se strane ovo često čita kao gubitak teritorija uz opasku da je riječ o, citiram, 'našim istočnim krajevima'. "Hrvatska će biti primljena u EU samo ako se dogovori s Italijom. Namjeravamo iskoristiti to kako bismo eliminirali diskriminaciju u stjecanju vlasništva" - izjavio je prema talijanskom tisku premijer Silvio Berlusconi koji očekuje da će Vlada susjedne zemlje izmijeniti zakone te dopustiti Talijaima kupnju nekretnina. Temeljem međudržavnog sporazuma pravo na kupnju je obostrano, sve dok hrvatski građani ne dobiju to pravo neće ga biti ni za Talijane - to je srž dogovora. Gianfranco Fini, šef diplomacije i drugi čovjek vladajuće koalicije je pak svoj doprinos predizbornoj kampanji okrunio izjavom da 'Hrvatska mora platiti povijesni dug' . "Talijani Istre, Kvarnera i Dalmacije bili su pogođeni slijepim nasiljem" - oglasio se na Dan sjećanja predsjednik Republike Carlo Ateglio Chiampi. Italija je intenzivirala pritiske nakon dogovora o isplati austrijskih folksdojčera. Situacija je ista kao i sa Slovenojom prije jednog desetljeća: Slovenija nikako nije dobivala zeleno svjetlo otvaranju pregovora i bila je blokirana odlukom prve vlade Silvia Berlusconija koja je pristanak vezivala također uz povlastice Talijanima pri kupnji nekretnina. Rješenje je nađeno u vidu tzv. 'Solaninog kompromisa'. Zagreb inače smatra da su sva sporna pitanja dogovorena kroz Osimske i Rimske sporazume, naslijeđene od bivše Jugoslavije. Što se imovine tiče, za razliku od Slovenije koja je svoj dio dugovanja prema esulima položila na račun jedne luxembourške banke, Hrvatska godinama čeka da joj Italija pošalje broj računa na koji će uplatiti 35 milijuna dolara, kolika je, temeljem Osimskih sporazuma, njezina obaveza na ime nadoknade imovine Talinama izbjeglim iz hrvatskih krajeva nakon II svjetskog rata. Drugi je dio ove priče da se u galami s talijanske strane Jadrana uredno zaboravljaju žrtve koje su za fašističkog terora podnijeli stanovnici Dalmacije, Rijeke i Istre. A da dobrosusjedstvo ima čudne preokrete kazuje i primjer proglašenja jadranskih zaštićenih zona. Nakon što je Hrvatska, koristeći pravo proizašlo iz međunarodnoig prava mora proglasila zonu, Slovenci i Talijani su koristili sve moguće vidove pritisaka tako da zaštićena zona vrijedi za sve osim za njih – da bi potom Slovenija a onda nekidan i Italija proglasile svoje zaštićene ekološke zone ali bez galame i kritika o tzv. 'jednostranom potezu' ili 'nekonzultiranju sa susjedima'.