Kako Amerikanci hrvatskog podrijetla lobiraju za hrvatske interese u Washingtonu - 2002-06-13
Svake godine, aktivisti Udruge američkih Hrvata dolaze u Washington kako bi dužnosnike administracije i članove Kongresa upoznali sa sv
Riječi “lobisti” i “lobiranje” relativno se rijetko čuju u hrvatskom jeziku. Englesko-hrvatski riječnik definira “lobby” kao grupu koja nastoji utjecati na glasanje članova parlamenta. U Sjedinjenim Državama lobiranje je važan čimbenik procesa donošenja političkih i zakonodavnih odluka. Danas govorimo o tome kako Amerikanci hrvatskog podrijetla lobiraju za hrvatske interese u Washingtonu. Svake godine, aktivisti Croatian American Association – Udruge američkih Hrvata dolaze u Washington kako bi dužnosnike administracije i članove Kongresa upoznali sa svojim stavovima o pitanjima vezanim za Hrvatsku i Hrvate. Cilj njihovih godišnjih Dana na Capitol Hillu je – kako kažu – lobiranje za hrvatske interese. Ovogodišnje Dane na Capitol Hillu stoga smo iskoristili da bismo doznali – što znači lobirati u Washingtonu i kako se to čini. Radoslav Artuković, financijski stručnjak iz Los Angelesa, uključen je u aktivnosti Udruge američkih Hrvata od njenog osnivanja i svake godine dolazi u Washington. Kako nam kaže, lobiranje počinje od osnovne, lokalne razine. "Američki građani mogu na razne načine sudjelovati u političkom procesu. Stara izreka kaže da je sva politika lokalna. Stoga članovi naše udruge prvo kontaktiraju svoje izabrane zastupnike u okruzima u kojima žive, a zatim i u Washingtonu. Kongresmene zanima što njihovo glasačko tijelo misli. Sve počinje – kucanjem na vrata". Aktivisti – kaže gospodin Artuković – imaju mnoge opcije u kontaktima sa svojim izabranim zastupnicima. Korisno je, primjerice, nazočiti skupovima na kojima se prikupljaju donacije za njihove predizborne kampanje, pa i dati svoju donaciju. "Postoji mnogo toga što možete učiniti. Možete, na primjer, pozvati prijatelje na kavu kod svoje kuće. Ukoliko pozovete dvadesetak ljudi, vaš kongresmen će doći i razgovarati s njima. Kongresmeni također često održavaju otvorene sastanke sa stanovnicima svojih okruga – primjerice u lokalnim knjižnicama. U kontaktima s javnošću posebno su aktivni članovi Zastupničkog doma, koji se biraju svake godine, pa im je važno znati što njihovi glasači misle i žele". Naš drugi sugovornik iz Udruge američkih Hrvata, odvjetnik iz Milwaukeeja u Wisconsinu Tomislav Kuzmanovich, ističe da su, nakon kontakata na lokalnoj razini, posebno važni i kontakti sa članovima Kongresa u samom Washingtonu. Tijekom godišnjih Hrvatskih dana na Capitol Hillu, članovi Udruge pokušavaju kontaktirati sve članove Zastupničkog doma i Senata. "U susretima s našim članovima Kongresa, pokušavamo otvoriti linije komunikacije, da bismo ih upoznali s pitanjima važnim za američke Hrvate i da im iznesemo ideje o tome kako nam mogu pomoći. Oni su izabrani da bi služili svojem glasačkom tijelu. Mi u Washington dolazimo kao organizirana grupa da bismo utjecali na pojedine odluke Kongresa i na stavove članova Kongresa o pitanjima vezanim uz Hrvatsku. Nakon sastanaka u Washingtonu, ostat ćemo u kontaktu s našim zastupnicima putem telefona i elektronske pošte". Lobiranje za hrvatske interese – kaže gospodin Kuzmanović – traje tijekom cijele godine. Članovi Udruge pozivaju kongresmene na svoje piknike, prijeme i druge priredbe, kako bi ih bolje upoznali s hrvatskom zajednicom i stekli kredibilitet kod njih. "Ukoliko imaju pitanja o nekoj temi o kojoj Kongres raspravlja, želimo da se obrate nama za mišljenje, bilo da se radi o Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini ili haaškom Tribunalu. Želimo da se sjete da su s nama razgovarali i da nam se obrate za pomoć. Važnost lobiranja u Washingtonu je u razvijanju kredibiliteta. Vrlo je korisno sastati se izravno s kongresmenom, da bi vas zapamtio, jer se mnogi kontakti odvijaju samo putem telefona. Mislim da je naša Udruga tijekom godina stekla kredibilitet na Capitol Hillu". A kako se to stječe kredibilitet? Gospodin Kuzmanovich kaže 'S kongresmenima treba razgovarati iskreno, ne treba preuveličavati, niti izmišljati, već treba iznijeti činjenice'. Argumente – dodaje gospodin Artuković – treba koncipirati oko onoga što je samom zastupniku važno, no tako da budu pošteni i podržani činjenicama. Primjerice, u kontaktima sa članovima Kongresa, aktivisti Udruge američkih Hrvata ove su godine iznijeli svoje nezadovoljstvo predloženim smanjenjem američke pomoći za Hrvatsku sa 44 na 30 milijuna dolara. Kako kaže gospodin Artuković, u takvim je sastancima važno iznijeti logične argumente. U slučaju smanjenja američke pomoći Hrvatskoj, treba kongresmenu objasniti zašto to ne bi bilo u američkom interesu. Gospodin Artuković podsjeća da su Amerikanci hrvatskog podrijetla bili vrlo aktivni i u razdoblju osamostaljivanja Hrvatske. "Kada je počeo rat za neovisnost Hrvatske, Amerikanci hrvatskog podrijetla u velikom su se broju angažirali u Washingtonu. Sada, kada je Hrvatska sigurna u svojim međunarodno priznatim granicama, nema više osjećaja hitnosti, no Udruga američkih Hrvata vjeruje da još uvijek ima mnogo pitanja važnih za Hrvate u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini koja tek treba riješiti". Za razliku od profesionalnih lobista, članovi Croatian American Association - Udruge američkih Hrvata svojim lobističkim aktivnostima pristupaju na dobrovoljno bazi i posvećuju im svoje slobodno vrijeme.