'Europska budućnost Balkana' - međunarodna analiza
Ukoliko se ne dogodi uključivanje u Uniju do sredine idućeg desetljeća, upozorava analiza, Unija bi mogla na Balkanu mogla opstati kao 
Međunarodna komisija za Balkan, pod predsjedavanjem senatora Giuliana Amata, bivšeg talijanskog premijera, u sastavu koji obuhvaća nekadašnje premijere Švedske ili Belgije i predsjednike Njemačke i Makedonije, objavila je izvještaj na temu Balkana u europskoj budućnosti. Izvještaj će biti prezentiran u nekoliko prijestolnica, a u nekima je već bio predstavljen. Što se može pročitati u ovom dokumentu? Zanimljiva. Čak veoma zanimljiva jer otvoreno spominje nešto što se do sada držalo poluslužbenim stavom. Izvješće recimo sugerira četiri faze do osamostaljenja Kosova ili zdravorazumski konstatira kako je, eto, proces stabilizacije i pridruživanja EU za zemlje zapadnog Balkana "koristan ali kao instrument manjkav" da bi zemlje ubrzavale u reformama na svome integracijskom putu. Ovo je stoga poziv na novu, pojačanu strategiju, skrojenu kako bi se države, neke od njih na nesigurnim nogama, što prije i kvalitetnije stabilizirale, politički i pogotovo gospodarski. Europa ne smije zaboraviti Balkan, "ne smijemo zanemariti ovu zonu, zato što se u njoj više ne događaju nesreće ratovanja" - kazao je na tiskovnoj konferenciji Giuliano Amato. : Predlaže, primjerice, da se zemljama regije, točnije njezinim građanima, ponude jasne, poštene, konkretne smjernice, znači paket s perspektivama koji bi bio svima dobro poznat do jesenjeg summita EU – zapadni Balkan iduće godine. Smjernice znače da bi zemlje i njihova vodstva znale koliko im i kakva pomoć stoji na raspolaganju, konačno i koji su rokovi pristupanja Uniji. Ukoliko se ne dogodi uključivanje u Uniju do sredine idućeg desetljeća, upozorava analiza, sama bi Unija mogla opstati na Balkanu kao nekakva kolonijalna sila. Ili, "regija se iz svog statusa protektorata – misli se primarno na Bosnu i Hercegovinu i na Kosovo – ili skupine slabih država treba pomaknuti prema aktivnom sudioniku na pozornici prostupanja Uniji." : Da, navedeno je - što je završna rečenica cijelog izvještaja o Balkanu - da bi 2014. godina kao datum i Sarajevo kao mjesto trebali označiti ulazak regije u 21. stoljeće, dakle i u Europsku uniju. : Prema očekivanju, jeste, pod znakovitim naslovom 'Haaška dilema'. Tribunal je dobio punu potporu, iako izvještaj sa žaljenjem primjećuje da 'u zemljama regije manjkaju povjerenje u kazneni sud i promocija njegovog djelovanja'. : Ekonomija je možda jedini dio analize gdje su autori lutali zadržavajući se previše na potrošenom i praktično neodrživom konceptu regionalne zone slobodne trgovine. U ovome prepoznajem utjecaj jednog od utjecajnijih članova Komisije za Balkan, Carla Bildta. Koncept zajedničkog balkanskog tržišta, pogotovo na duže staze, odgađa intenzivniji gospodarski razvoj. Ekonomija kojoj je usko tržište primarni prostor djelovanja nema naime razloga za ambiciozniji razvoj nužan da bi preživjela na velikom zajedničkom tržištu Velike Europe. : Analiza je pojasnila da je članstvo u NATO-savezu veoma preporučljivo članstvo istovremeno i jedini način da se ovaj prostor definitivno demilitarizira. : Veoma pozitivno ili bolje rečeno realno i na isti način na koji je tumače članice Unije. Hrvatska je predložak, uzor, pa i zemlja koja će, skupa s ostalim članicama, bilo novim, bilo starim, bilo budućim, vući regiju iz njezinog sadašnjeg stanja. Analiza najavljuje ulazak Hrvatske u NATO, točnije pozivnicu u savez, dogodine, ulazak u Uniju 2009. 'Početak pregovora i perspektiva hrvatskog članstva u srži su integracije cijele regije u Europu' - ustvrdila je ova Komisija. : SAD ne smiju napustiti regiju, njihov je utjecaj dragocjen; rješenje je koordinirana politika EU – SAD prema regiji.