ICC počinje s radom (16/6/03) - 2003-06-15
Glavni tužitelj Međunarodnog kaznenog suda Luis Moreno Ocampo danas službeno preuzima dužnost
Današnjom inauguracijom glavnog tužitelja Luisa Morena Ocampa u Den Haagu, s radom i formalno počinje Međunarodni kazneni sud za ratne zločine (ICC). Kada Luis Moreno Ocampo i formalno preuzme ured glavnog tužitelja, Međunarodni kazneni sud (ICC) započet će istrage najtežih kaznenih djela počinjenih nakon 1. srpnja 2002, kada je na snagu stupio Rimski statut kojim je sud osnovan. "Inauguracijom, Moreno Ocampo može oformiti svoj tim i započeti proces identificiranja svojih prvih istraga. Tužitelj će oblikovati smjernice suda" priopćio je Human Rights Watch. Argentinac Luis Moreno Ocampo za glavnog tužitelja izabran je jednoglasno krajem travnja na ICC-ovoj Skupštini država stranaka, mjesec i pol nakon što je 18 sudaca suda položilo prisegu. Prije nego je izabran na dužnost bio je kljućna figura Transparency Internationala, organizacije za borbu protiv korupcije, osamdesetih je bio zamjenik tužitelja u procesima protiv arentinske vojne hunte, a kao voditelj tužiteljskog tima analizirao je više od 10 tisuća slučajeva krsenja ljudskih prava. Moreno Ocampo u idućih će se nekoliko mjeseci baviti zločinima počinjenim u Kongu, Kolumbiji i Centralnoafričkoj Republici. Human Rights Watch pozvao ga je da pažljivo razmotri slučajeve, prije nego odluči gdje će sud najprije djelovati jer ICC, rečeno je, neće imati dovoljno sredstava da preuzme sve slučajeve. "Očekuje se da će tužiteljstvo vršiti pritisak na nacionalne sudove da odrade svoj dio posla," priopćio je Human Rights Watch. Hrvatski stručnjak za međunarodno pravo i kandidat za suca Međunarodnog kaznenog suda Ivo Josipović kazao je da je "pred tužiteljem naporan posao kako bi se sud u punoj mjeri stavio u funkciju kažnjavanja zločinaca bez obzira čiji su državljani i kakav je njihov položaj i utjecaj u društvu". "Međunarodni sudovi za zločine počinjene na području bivše Jugoslavije i Ruande pokazali su da je međunarodna pravda moguća", rekao je Josipović za Glas Amerike. Dodao je da su upravo ta dva ad hoc suda pomogla uspostavu prvog stalnog Međunarodnog kaznenog suda. Rimski statut kojim je sud uspostavljen u srpnju 1998. do sada je potpisalo 139, a ratificiralo 90 država među kojima je i Hrvatska. Najveći i glavni protivnik Međunarodnog kaznenog suda su SAD, a statut nisu potpisale Rusija i Kina. Zahtjevajući izuzeće svojih državljana od jurisdikcije Međunarodnog kaznenog suda, SAD svim su zemljama ponudile bilateralne sporazume o neizručenju američkih državljana ICC-u. EU, koja financijski i politički podržava sud, oštro se protivi američkom zahtjevu i državama koje su s Unijom potpisale Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju preporučila je da ne potpisuju bilateralne sporazume o neizručenju. Sporazum je do sada s Amerikom potpisalo 37 država. Zbog obveze izručenja vlastitih državljana haaškom Tribunalu, Hrvatska je sredinom tjedna odbila potpisati sporazum. U razgovorima s američkim diplomatima u Zagrebu, predstavnici vlade poslušali su preporuku EU, ali su izrazili volju da se problem neizručenja američkih državljana riješi drugim sporazumima. "Bilo bi žalosno da je Hrvatska prihvatila sporazum. Osobno mislim da SAD više gube nego dobivaju odbijanjem suda. Oni su svjetska velesila i sasvim sigurno bi svoj, ako hoćete, i politički interes lakše provodili da su u projektu nego izvan njega konfrotirajući se sa osamdesetak država. Mislim da je šteta što nisu u projektu, jer mnogi u Americi gledaju svjetionik demokracije i ljudskih prava. Nažalost, mislim da je u ovom pitanju uloga velesile prevagnula nad ulogom svjetionika demokracije i ljudskih prava i samo se možemo nadati da će Amerika jednog dana ipak pristupiti projektu", kazao je Ivo Josipović. Međunarodni kazneni sud prvi je stalni svjetski sud za individualnu odgovornost za genocid, agresiju, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti. Za razliku od Haaškog suda, ICC neće imati primat nad nacionalnim sudovima, jer Rimski statut predviđa izvjesnu osjetljivost u poštivanju nacionalnih interesa i državnih tajni. Od Međunarodnog kaznenog suda, čije je osnivanje pozdravljeno kao "najveći korak u razvoju međunarodnog prava" očekuje se da postane najvažnija međunarodna institucija od osnivanja UN prije 58 godina.