UN: Trećina žena u svijetu žrtve su zlostavljanja
Da bi suzbili ono što je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon nazvao “pandemijom” i “sveprisutnim” nasiljem nad ženama, muškarci bi trebali, 
Prema podacima UN-a, oko jedne trecine zena u svijetu zrtve su zlostavljanja njihovih muskih partnera ili clanova obitelji, cak 40 posto zrtve nasilja poptunih stranaca. Buduci da zene cine blizu 50 posto od deset milijuna izbjeglica koliko ih u svijetu dana sima, mnogi su strucnjaci misljenja da globalni mir i stabilnost ne mogu biti postignuti bez rijesavanja tog problema... Demokratska Republika Kongo najgore je mjesto, vecina ispitivanja pokazuje da je nasilje nad zenama siroko rasprostranjeno i sistematicno. Prema podacima Ujedinjenih naroda, u samo jednoj pokrajini Konga prosle je godine zabiljezeno najmanje dvadeset sedam tisuca slucajeva seksualnog nasilja. U Sierra Leoneu, prema podacima Amnesty International, oko cetvrt milijuna djevojaka i zena – trecina zenskog stanovnistva – nosi zig sramote zbog seksualnog nasilja pocinjenog nad njima tijekom gradjanskog rata devedesetih godina. Pravdi je privedeno tek nekoliko pocinitelja. Direktorica programa Amnesty International za ljudska prava zena – Shiela Dauer – kaze da je nasilje nad zenama cesto jedan vid ratovanja. U mirnodopskim razdobljima, nasilje u obitelji cesto je, pak, izraz dominacije muskaraca... Ispitivanja UN-a pokazuju da zene u Zimbabweu, primjerice, cine oko 95 posto zrtava nasilja u obitelji; u Pakistanu, od fizickog zlostavljanja od strane muskaraca pati oko 7 posto zena. Nasilje nad zenom u obitelji posebno je veliki problem u zemljama u razvoju, kaze Sunita Kishor iz organizacije MEASURE Demographic and Health Surveys, sa sjedistem u saveznoj drzavi Maryland. Njena organizacija i pruza tehnicku pomoc zemljama u razvoju... Ali nasilje u obitelji cesta je pojava i u industrijaliziranim zemljama iako je stopa manja. U Britaniji, recimo, prema izvjestajima njihove vlade, od nasilja u obitelji smrtno stradaju dvije zene tjedno, a to cini gotovo cetvrtinu svih pocinjenih zlocina. Nasilje nad zenama, bez obzira kojeg tipa, kaze Sheila Dauer, iz Amnesty International, predstavlja globalni problem. Zene cine oko polovicu cjelokupnog broja svjetskih izbjeglica. Dok u izbjeglickim logorima pokusavaju izbjeci fizickim napadima, one i dalje nose teret skrbi za svoje obitelji. Za mnoge zene u takvim situacijama, nasilje je nacin zivota, kaze Heidi Lehmann, iz organizacije International Rescue Committee. Brojna ispitivanja pokazuju da nasilje nad zenama zemlje kosta milijune dolara u programima socijalnih usluga, zdravstvene skrbi i izgubljene ekonomske produktivnosti. Ali to je samo dio cijele slike, kaze Heidi Lehmann, jer nema dvojbe da je sigurnost zena povezana i sa stabilnoscu njihovih zemalja… Posljedice takvog tretmana zena u buducnosti bi mogle imati i presudnijeg ucinka, ne samo na mir i stabilnost, vec i na preispitivanje kulturnih normi, obrazovnih sustava, moguce i vanjske politike takvih zemalja, kaze Valerie Hudson, sa Brigham Young sveucilista... U Ujedinjenim narodima kazu da puno toga jos treba uciniti kako bi zene mogle jednako sudjelovati u mirovnim pregovorima i rijesavanju sigurnosnih pitanja. Ali da bi suzbili ono sto je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon nazvao “pandemijom” i “sveprisutnim” nasiljem nad zenama, muskarci bi trebali, to je misljenje mnogih strucnjaka, preuzeti aktivniju ulogu u borbi protiv stereotipa i nasilja.