Pokretanje gospodarstva - ključni zadatak američkog Kongresa
Savjeti stručnjaka o tome kako riješiti ove probleme su – kao i obično – proturječni
Za članove Kongresa Sjedinjenih Država niti jedna tema nije toliko važna, ali niti kontroverzna kao pokretanje američkog gospodarstva – u uvjetima državnog duga od 14 bilijuna i 700 milijardi dolara Prošli su tjedana u Kongresu svjedočili mnogi američki istaknuti financijski i ekonomski stručnjaci. Svatko tko je očekivao jedinstvena stajališta o tome kako pokrenuti anemično gospodarstvo i smanjiti državni dug – ostao je razočaran. Kao što o tome različita mišljenja imaju demokrati i republikanci, različito misle i analitičari i znanstvenici. Na primjer – ekonomski rast i zapošljavanje. Svi se slažu da je najbolji recept za brzo zapošljavanje – ubrzana ekonomska aktivnost. No, kako je postići? , stručnjakinja za državni proračun, smatra da država mora biti vrlo angažirana u pokretanju nacionalne ekonomije:Ako se zapošljavanje ne ubrza, bit ćemo osuđeni na stagnaciju i pad životnog standarda. Što se ljudi budu brže zapošljavali, brže će se smanjivati proračunski manjak. Ako toga ne bude bilo, nacionalni će dug rasti. Po mom mišljenju, možda bi bilo korisno dopustiti da proračunski manjak još malo naraste, samo da se izbjegnu dodatna otpuštanja s posla, pad potrošnje i investicija te povjerenja u nacionalno gospodarstvo“. Zastupnici iz Demokratske stranke složili su se s Alice Rivlin jer oni podržavaju politiku administracije predsjednika Obame koja naglašava važnost državnog trošenja na infrastrukturu i javne službe. Međutim, – koji je na državnom proračunu radio za administraciju Obamina prethodnika, republikanca Georgea Busha – ne misli tako. On smatra da će se američka ekonomija obnoviti jedno ako se ukloni uteg koji je, zapravo - država:Ekonomija sama po sebi sadrži mnoge prilike za rast. Da bi se one ostvarile, potrebno je povjerenje – povjerenje u budućnost, povjerenje u državu odnosno vladu i njezinu politiku. U Americi je to povjerenje dosta nisko, a nisko je upravo zbog onoga što se događa u Washingtonu“. , profesor ekonomije na sveučilištu Carnegie Mellon, rekao je da je najavljeni veći porezi na bogate – loša ideja:„Ako su porezne stope nepoznanica, ljudi neće investirati i to će onda usporiti ekonomski oporavak“. Allan Meltzer smatra da državno financiranje radnih mjesta u infrastrukturi i u javnim službama također nije dobra ideja jer to povećava državni dug. To je spomenuo i republikanski senator Jeff Sessions:„Ekonomija ne raste a ljudi nemaju posla upravo zbog naše velike zaduženosti. Privatni sektor čeka na svoju šansu, ali nju blokira državna politika“. Međutim Alice Rivlin, stručnjakinja za državne financije koja je radila u dvije demokratske administracije, smatra da problem nije manjak povjerenja u državu, već činjenica što se – zbog krize – općenito malo troši:„Osnovni je problem manjak potražnje. Ako mislite da nećete prodati svoju robu, nećete je niti proizvoditi“. Američki think-tankovi, poput Centra za odgovorno trošenje državnog novca, smatraju da je glavni cilj – stabilizacija državnog zaduživanja te potom postupno smanjivanje nacionalnog duga koji je u ovom trenutku jednak godišnjem nacionalnom proizvodu Sjedinjenih Država. S tim se na Capitol Hillu, u Kongresu Sjedinjenih Država, svi slažu. Glavni je problem – kako taj cilj postići. Mišljenja o tome su, kako vidimo, vrlo podijeljena.