Edwina Campbell: 'Male zemlje imaju posebno snažan interes za članstvom u NATO savezu'
'Nakon iskustva Drugog svjetskog rata, male zemlje su smatrale potrebnim da budu uključene u proces konzultacija s velikim silama i nis
"Male zemlje imaju interes biti u NATO savezu" - ustvrdila je za svog posjeta Zagrebu Edwina Campbell, profesorica na Studiju nacionalne sigurnosti. Edwina Campbell, profesorica nacionalne sigurnosti na Sveučilištu zrakoplovstva u Alabami, od utorka do četvrtka ovog tjedna boravi u Hrvatskoj. U utorak i srijedu, imala je sastanke u hrvatskom ministarstvu vanjskih poslova. Sastala se sa članovima Hrvatskog atlantskog vijeća u Zagrebu i Splitu, a danas će imati i raspravu u Institutu za međunarodne odnose, u Zagrebu. Tijekom boravka u Zagrebu, sastala se i s nekolicinom hrvatskih novinara. Hrvatsko atlantsko vijeće nevladina je organizacija, osnovana u Hrvatskoj, u svibnju 2000, s ciljem da kod građana podiže javnu svijest o pitanjima koja se tiču prije svega nacionalne sigurnosti i što bržeg uključivanja u euroatlantske integracije. S Edwinom Campbell razgovarali smo jučer, pretposljednjeg dana njenog boravka u Hrvatskoj. Taj je posjet, Edwina Campbell je objasnila Glasu Amerike, dio je njezine europske turneje koja, uz Hrvatsku, obuhvaća i Njemačku i Belgiju. : Što je glavni cilj vašeg posjeta Hrvatskoj? : "Već dugo vremena bavim se pitanjem NATO-a. Radila sam u vanjskim poslovima u Washingtonu i bavila se euroatlantskim odnosima nekoliko godina. Pitanje hrvatskog članstva u NATO savezu važno je iz perspektive kako Amerike tako i Hrvatske. Američka ambasada u Zagrebu pozvala me da govorim o povijesti NATO-a i njegovoj transformaciji, koja može biti zanimljiva za aktuelnu raspravu u Hrvatskoj. U dvodnevnim raspravama koje sam vodila, sugovornike je zanimalo što je NATO savez iz povijesne perspektive. Kako sam provela mnogo vremena u zemljama članicama NATO-a, zanimljivo mi je vidjeti kako je to u zemlji koja još uvijek nije članica, a koja sudjeluje u Partnerstvu za mir. U susretima u Hrvatskoj, govorila sam o tome što je savez učinio za stabilnost u Europi, za vrijeme Hladnog rata, u integraciji Zapadne Njemačke u NATO savez svega deset godina po okončanju Drugog svjetskog rata. Ukoliko sami kako mogla doprinijeti vašoj raspravi, onda je to prije svega iz povijesne perspektive, kao i sa stajališta što savez znači za velike i male članice." : Što mislite o dvojbama koje postoje u hrvatskoj javnosti oko ulaska u NATO savez? : "To je pitanje za hrvatske građane i hrvatsku vladu, ja sam pokušala, koliko to uopće mogu, dati odgovor iz perspektive malih članica NATO-a, kao što su Danska, Luxemburg, Norveška, Nizozemska i Kanada, koja nije teritorijalno mala, ali, u usporedbi s Velikom Britanijom, Francuskom i Njemačkom, jest. Nastojala sam objasniti zašto su te male zemlje bile tako snažni podupiratelji saveza; neke su, poput Kanade i Norveške, bile i osnivači saveza. Nakon iskustva Drugog svjetskog rata, male zemlje su smatrale potrebnim da budu uključene u proces konzultacija s velikim silama i nisu htjele biti stavljene u ad hoc situaciju poput one u kojoj su bile 1914. ili 1940, kad su se događale loše stvari. Zbog toga ističem da pitanje saveza nije pitanje samo velikih članica, nego prije svega pitanje malih članica u smislu da one u NATO savezu pronalaze svoj interes, izražavaju svoje brige, pitanja i probleme koje bi mogle imati."