Najvažniji svjetski resurs: ljudska dosjetljivost (26/8/02) - 2002-08-25
Najuspješniji međunarodni razvojni projekti su oni u kojima ljudi sami, u sklopu građanskih inicijativa, preuzimaju kontrolu nad vlasti
Na summitu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju u Johannesburgu skupina stručnjaka objavit će rezultate istraživanja o ulozi građanskih ne-vladinih inicijativa. U sklopu tog istraživanja anketari su u 28 zemalja svijeta tražili odgovor na pitanje – koji su međunarodni projekti u proteklih deset godina funkcionirali, kada je u pitanju gospodarski razvoj Trećeg svijeta. U istraživanju koje je financirao Program Ujedinjenih naroda za okoliš građani 28 zemalja anketirani su o tome koji su međunarodni projekti bili uspješni. Istraživanje je vodio Adil Najam, profesor međunarodnih odnosa na Sveučilištu Bostona. On kaže da je njegova istraživačka skupina dobila gotovo 700 različitih primjera. "Otkrili smo da je najvažniji resurs na našoj planeti – sam poduzetnički genij, odnosno ljudska dosjetljivost" - kaže Adil Najam. Gospodin Najam kaže da volja, odnsono napori samih građana često nadomještaju političku volju. Prema njegovim riječima, najuspješniji su međunarodni razvojni projekti oni projekti u kojima ljudi sami – u sklopu građanskih inicijativa - preuzimaju kontrolu nad vlastitim životom i okolinom, neovisno o tome što se događa na razini politike. "Ti svojevrsni 'poduzetnici građanskog društva u nastajanju' djeluju u okvirima ne-vladinihh inicijativa, u okviru biznisa pa čak i u samoj vladinoj upravi. Upravo su oni su motor promjena, motor uspjeha kada je u pitanju održiv razvoju u proteklih deset godina." Kako kaže profesor Najam, slični se trendovi zamjećuju diljem svijeta. Zbog utjecaja ne-vladinih građanskih inicijativa, međunarodne korporacije vode više računa o zaštiti okoliša. U proteklih deset godina, nastavlja gospodin Najam, uveliko se promjenilo shvaćanje termina – čovjekov okoliš. Ona se više ne smatra samo luksuzom bogatih, jer ljudi u zemljama u razvoju ovise više o njihovoj okolini nego građani industrijaliziranih zemalja. U proteklih deset godina, pojašnjava on, zaštita okoline i održivi razvoj bili su u često u opreci. Ljude je više zanimao razvoj, odnosno otvaranje radnih mjesta i zarada, nego zaštita okoliša. "Tek ako imate održivi razvoj onda možete govoriti o blagostanju, unutar prirodnog okruženja" - kaže profesor Najam. Prema riječima profesora Najama, u središtu summita Ujedinjenih naroda o razvoju jest pitanje: hoće li održivi razvoj ostati samo parola ili će postati stvarna politička ideja? Odgovor na ovo pitanje nije izvjestan, jer različite igrupe i različite zemlje imaju različite interese. "Jedan od njih je sve veća uloga korporacija na ekološkom planu. Sve više ljudi prosvjeduje protiv toga" - kaže ovaj američki stručnjak. Rast utjecaja velikih korporacija u rješavanju ekoloških pitanja ima svoje dobre i loše strane. Gospodin Najam ističe da se globalne korporacije nisu iznenada preorijentirale i počele voditi brigu o okolini. Njihov je interes profit. Zbog toga bi potrošači – od koji korporacije zavise – trebali postati mnogo svjesniji povezanosti između ekologije i ekonomskog razvitka.