Hillary Clinton i Rudy Giuliani i dalje vodeći kandidati za stranačke nominacije
Posljednje ankete javnog mnijenja ukazuju na to da će rat u Iraku, terorizam, nacionalna sigurnost, domaća ekonomija i sve veći troškov
Posljednje ankete javnog mnijenja o američkim predsjedničkim kandidatima promatraju se kao dobre vijesti za demokratsku kandidatkinju Hillary Clinton i republikanca Rudyja Giulianija. Dvije ankete – jednu su zajednički proveli CNN i Gallup, a drugu časopis - pokazuju da su Hillary Clinton i Rudy Giuliani i dalje vodeći kandidati za nominacije svojih stranaka. Na demokratskoj strani, po anketi CNN-a bivša prva dama vodi pred senatorom Barackom Obamom u omjeru 44 naprama 24 posto, dok bivši senator John Edwards ima 14 posto podrške na trećem mjestu. U anketi gospođa Clinton vodi pred Barackom Obamom u omjeru 44 naprama 25 posto. Bitka na republikanskoj strani izgleda neizvjesnija. Po CNN-u, među republikancima Rudy Giuliani vodi s 28 posto, a na drugom se mjestu nalazi bivši senator Fred Thompson s 19 posto. Slijede senator John McCain sa 16 posto i bivši guverner Massachusettsa Mitt Romney s 11 posto. Po anketi . Giuliani predvodi pred Thompsonom u omjeru 30 naprama 15 posto. U obje ankete senatorica Clinton bilježi blažu prednost u izravnoj usporedbi s Giulianijem. Ove su ankete provedene ni dva mjeseca prije negoli će biti održana prva glasovanja na izbornim kolegijima i primarnim, odnosno, stranačkim izborima. Demokratski suparnici Hillary Clinton posljednjih dana su pojačali kritike s naglaskom na razlikama glede vanjske politike. Senator Obama kaže da je njena inicijalna podrška ratu u Iraku i nedavno glasovanje u korist zakonske mjere kojom se Iranska revolucionarna garda proglašava terorističkom organizacijom pokazali kako nije u usklađena s drugim demokratima koji se izjašnjavaju za diplomatske mjere u rješavanju iranskog problema. "Glasovala je za rat u Iraku, a nedavno se izjasnila za rezoluciju o sankcijama protiv Irana. Ratni bubnjevi opet se čuju. Ne može se čovjeka dva put prevariti". Senatorica Clinton odbacila je kritike da je njeno glasovanje za spomenutu rezoluciju dovelo do toga da se krenulo putem rata s Iranom, dodavši kako će se ona zalagati za dinamičnu diplomaciju, bude li izabrana na izborima sljedeće godine. "Ne možete biti čelnik u svijetu, ako vas nitko ne slijedi, a mi se moramo vratiti predvođenju. Predvođenju s našim vrijednostima, predvođenju s našim moralnim autoritetom, predvođenju u ime toga da okupimo svijet zajedno". Republikanski predsjednički kandidati općenito zauzimaju oštriji stav prema Iranu, a nekolicina njih nagovještava da bi bila spremna koristiti vojnu silu da spriječi iransku vladu da razvije nuklearna oružja. Jedna nova anketa lista i Gallupa pokazuje da su Amerikanci gotovo podijeljeni popola oko uporabe vojne sile protiv Irana, ukoliko diplomatska nastojanja ne spriječe Iran u razvoju nuklearnog oružja. Četrdeset i šest posto se izjašnjava za vojnu opciju, a 45 posto protiv nje. Pitanje nacionalne sigurnosti pojavilo se kao ključno u republikanskoj bitci za stranačku nominaciju, a to je djelomično pomoglo Giulianijevom usponu na vrh. Ankete pokazuju da se njega promatra kao najsnažnijeg čelnika među republikanskim kandidatima, a na temelju njegovih rezultata nakon terorističkih napada od 11. rujna 2001. godine. Vanjskopolitički stručnjaci kažu da će pitanje vanjske politike biti često u središtu predsjedničke kampanje 2008. Arthur Sanders predaje političke znanosti na Sveučilištu Drake u Iowi. "Ovaj put to je jako važno. Rat u Iraku, rat protiv terorizma i Iran i nuklearna oružja pitanja su koja se pojavljuju pred ljudima, i oni su zbog njih zabrinuti". Posljednje ankete javnog mnijenja u Sjedinjenim Državama ukazuju na to da će rat u Iraku, terorizam, nacionalna sigurnost, domaća ekonomija i sve veći troškovi zdravstvenog osiguranja biti vrlo važna pitanja na predsjedničkim izborima sljedeće godine.