Božićna poslanica kardinala Puljića
Želeći Čestit Božić, kardinal Puljić ističe da je čovjek u mnogim dijelovima svijeta i na početku "modernog" i "suvremenog" 21. stoljeć
"Živimo u svijetu u kojem je imati, steći, posjedovati, obogatiti se, pa čak nažalost i često puta na račun drugoga, jesu 'vrijednosti' za kojima mnogi u svijetu idu kao za jedinim ciljem za koji se isplati živjeti i nastojati ga dosegnuti. Oplijeniti drugoga, oteti, otuđiti drugome, ukrasti, orobiti, riječi su čije značenje nam je tako blisko, tako dobro poznato. Ove riječi označavaju stvarnosti o kojima smo, samo u našem najbližem okruženju toliko, čuli, vidjeli a i osobno doživjeli osobito u zadnjih petnaestak godina. Nažalost, to nije samo stvar povijesti, nego je to realnost kroz koju još uvijek svakodnevno prolazimo", poručuje kardinal Puljić. Puljić također ističe da je čovjek u mnogim dijelovima svijeta i na početku "modernog" i "suvremenog" 21. stoljeća još uvijek objekt i sredstvo kojim drugi dolazi do osobne koristi i zadovoljstva. "Jedino što je bespomoćnom čovjeku najčešće preostajalo je bio vapaj, i to ne toliko ljudima koji bi se onda još grublje postavili prema njima, koliko Bogu da svrati pogled na bijedu u koju je bio bačen. Kroz povijest se toliko puta ponovio ovaj vapaj. I Bog je odgovorio. Kako? Oplijenivši samoga sebe Božjeg dostojanstva koje je imao uzevši lik čovjeka, lik sluge, lik onoga koji dragovoljno prihvaća podvrgnuti se drugom. Sasvim suprotno od onoga sto smo navikli vidjeti u svijetu gdje se po svaku cijenu želi biti iznad drugoga, gospodariti drugim, kontrolirati drugoga. Sam Bog nam daje jednu drugu sliku o čovjeku. Vjerojatno patnički vapaj upućivan Bogu kroz svu povijest čovjeka nije očekivao ovakav odgovor na molbu za pravdu, istinu, zaštitu. Umjesto očekivanog moćnog Božjeg odgovora, Bog sam preuzima na sebe ulogu onoga koji je ugrožen, koji je progonjen, koji je pokoran, koji je ponizan, koji za sebe ne traži ništa. To je Bog koji se čovjeku predaje u ruke da učini s njim što mu je volja. To je Bog koji se odrekao svog dostojanstva u korist čovjeku, koji je uzeo od sebe da bi dao nama. Da li je čovjek zadovoljan tim Božjim odgovorom to svatko mora za sebe odgovoriti. No, Bog nije želio i nije mogao doći među nas i djelovati upravo na način kako djeluju moćnici, kako djeluju progonitelji, jer on je drugačiji, on i progonitelja želi spasiti obraćajući mu srce na dobro. Ili zar je Bog manje Bog jer ne čini isključivo ono što čovjek očekuje? Je li manje Bog jer čini nešto što čovjekova logika ne može prihvatiti? Zar bi Bog bio Bog kad bi se pridržavao granica koje mu čovjek odredi? Pavlu koji je bio progonitelj Boga i Božjeg djela je upravo takav Bog trebao, Bog nade, ljubavi i oproštenja. A što je sa progonjenim? Pa sam Bog postao je jedan od njih, suobličio se s njima, «postao poslušan do smrti, smrti na križu», kako Pavao ukratko opisuje Isusovo življenje i umiranje. Stoga da bismo mi mogli radosno, zahvalno, s ljubavlju slaviti događaj Božjeg rođenja među nama, izvanjski događaj koji se zbio prije dvije tisuće godina u Betlehemu, potrebno je susresti ga osobno i dopustiti mu najprije da se rodi u svakome od nas. Bez tog susreta sve je drugo beskorisno, sve drugo je samo folklor i umišljanje istinske radosti i slavlja, jer sve ono što se samo izvana događa može vrlo lako nikada doprijeti do našega srca i da nam Bog ostane samo stranac i nepoznat. Stoga neka Božić u prvom redu bude dan susreta s Bogom koji je došao svakome od nas i očekuje biti primljen. Taj susret je jedini koji može mijenjati nas i po nama svijet nabolje. Sv. Pavlu je darovana milost susreta s Kristom. Krist koji ga je obasjao oslijepio ga ja za sve ono za sto je do tada živio i dao mu svoje svjetlo za jedan novi i drugačiji život. Mi smo rođeni u znaku Boga koji je sišao među nas kako bi izlio na nas svoje svjetlo nade, sigurnosti, mira. Po njemu smo baštinici vječnoga života u kraljevstvu Božjem. Neka taj mir i to svjetlo budu naša sigurnost u nesigurnim vremenima u kojima još uvijek živimo. To zasigurno ne znači da ga ne trebamo i nećemo moliti da ovoj našoj napaćenoj, patničkoj i zemlji kojoj je oplijenjen normalan život, da svoj blagoslov i svoju zaštitu a svima nama koji u njoj živimo volju, mudrost i iskrenu dobrohotnost u zalaganju za zajedničko dobro svih. Želeći Čestit Božić, želim Vam osobni susret s Utjelovljenim Bogom. Neka vam to iskustvo vjere bude Božićno svjetlo, radost nade u vama i jakost vjere u životnom hodu", navodi se u poslanici kardinala Puljića.