Reakcije na početak rata u Iraku (20/3/03) - 2003-03-20
Reakcije variraju od kritika do podrške, medjutim, svima je zajednička nada u što kraće trajanje rata sa što manjim brojem žrtava
Glavni tajnik Ujedinjenih naroda Kofi Annan izrazio je žaljenje zbog izbijanja rata u Iraku. U jutros objavljenoj izjavi, gospodin Annan pozvao je obje strane da se “pridržavaju međunarodnog humanitarnog zakona, te da učine sve što mogu kako bi zaštitili civile od posljedica rata”. Glavni tajnik je dodao da će Ujedinjeni narodi učiniti sve što mogu da bi civilima pružili pomoć i podršku. Ruski predsjednik Vladimir Putin pozvao je na što brže okončanje rata protiv Iraka. Gospodin Putin je u Moskvi kazao da se rat vodi unatoč protivljenju svjetskog javnog mnjenja i u suprotnosti s načelima međunarodnog prava. Britanski ministar vanjskih poslova Jack Straw izjavio je da je saveznička koalicija krenula u akciju tek nakon što je irački čelnik Saddam Hussein odbacio posljednju priliku da se razoruža i odgovorio na međunarodne zahtjeve prijevarama, prikrivanjem i odugovlačenjem. Njemačka i Francuska izrazile su nezadovoljstvo zbog početka vojnih operacija. Europa će se koncentrirati na slanje humanitarne pomoći kako bi ublažila žestinu krize i njezin udar na civile. U Bruxellesu se nadaju da će rat biti brzo završen te da će odnijeti što je moguće manje žrtava. Članice Europske Unije odobrile su 21 milijun eura hitne humanitarne pomoći izbjelgicama i žrtvama, a iz rezervnog fonda Unije zatražit će se gotovo polovica raspoloživih sredstava, dodatnih 100 milijuna eura. Hrvatski predsjednik Stipe Mesic ocekuje da ce rat u Iraku biti kratak sa sto manje civilnih i vojnih zrtava. Vjeruje da hrvatsko stajaliste oko iracke krize nece narusiti odnose Zagreba i Washingtona. Hrvatski predsjednik smatra da je ishod irackog rata predvidljiv ali ne i njegove ekonomske i politicke posljedice. Posebno istice marginalizaciju UN, podjele unutar EU i zahladjene odnose medju saveznicima s obje strane Atlantika. Hrvatska je podrsku rusenju iračkog režima uskratila zbog zaobilaženja UN-a, svjesna, kazat će predsjednik Mesić, da je "režim Sadama Huseina krvava i brutalna diktatura". "Hrvatska želi svijet u kojem nema mjesta za diktatore poput Sadama Huseina, svijet koji će pomoći svakom narodu koji pati pod diktaturom da ostvari život u slobodi, ali bez jednostranih akcija bilo koje zemlje ili skupine zemalja. To ne smije biti svijet u kojem ce jedni slusati a drugi zapovijedati," poruka je predsjednika Mesica. Hrvatski predsjednik ističe da u hrvatskim stajalištima "nema ni primisli bilo kakvog neprijateljstva prema SAD". "Što se Hrvatske tiče," poručuje predsjednik Mesić, "mi smo bili, mi jesmo i ostat ćemo prijatelji SAD". Tročlano predsjedništvo Bosne i Hercegovine izrazilo je žaljenje zbog činjenice da irački problem nije mogao biti riješen mirnim putem. Bugarski predsjednik Georgi Purvanov izjavio je da ne može podržati rat protiv Iraka, jer se vodi bez rezolucije Vijeća sigurnosti. Češki predsjednik Vaclav Klaus kazao je da njegova zemlja nije čalnica koalicije, no izrazio je žaljenje zato što diplomatska sredstva nisu dovela do miroljubivog rješavanje krize. Albanski premijer Fatos Nano izjavio je da njegova zemlja podržava američke napore na eliminiranju iračkog oružja za masovno uništavanje. Iranski i palestinski dužnosnici osudili su noćašnji napad. Teheran je napad opisao kao “neopravdan i protuzakonit”, no iranski ministar vanjskih poslova Hamal Harazzi naglasio je da Iran neće stati niti na jednu stranu u iračkom sukobu. U gradu Gazi, visoki palestinski dužnosnik Saeb Erekat izdao je izjavu, u kojoj je najoštrije osudio napad. Administracija predsjednika Busha unaprijed je izvijestila izraelske dužnosnike o napadu. Izraelska je vojska naredila izraelskim građanima da otvore svoje gas-maske i imaju ih pri ruci. Turski predsjednik Ahmet Necdet Seder postavio je pitanje legitimnosti – kako je rekao – “jednostranog napada” Sjedinjenih Država. I Indija i Pakistan izrazile su svoje protivljenje napadu, no Japan, Južna Koreja i Australija opisale su vojnu akciju kao opravdanu. Kina je priopćila da se kriza oko Iraka još uvijek može riješiti diplomatskim putem.