Isključiv oslonac na izvoz nafte lokalnoj ekonomiji više šteti nego koristi - primjer Azerbejdžana
Bivša sovjetska republika na obali Kaspijskog mora ušla je u klasični ciklus 'vrtoglavog uspjeha i brzog pada'. Među elitom jača pohlep
S rastom cijena nafte, zemlje poput Azerbejdžana postaju sve bogatije. Očekuje se da će ova bivša sovjetska republika na obali Kaspijskog mora svakog dana ove godine izvesti po milijun barela nafte. Međutim, ekonomski stručnjaci upozoravaju da novac zarađen na nafti često šteti općem razvoju nacionalnog gospodarstva, jer takva ekonomija postaje o njemu ovisna a ne razvija druge potencijale. Prilog o ovom problemu pripremio je Brian Padden, koji se javio iz glavnog grada Azerbejdžana, Bakua. Iako se ruska Lada u Bakuu može kupiti za samo sedam tisuća američkih dolara, na ulicama je mnogo više američkih i europskih automobila. Kako je barel sirove nafte dostigao cijenu od gotovo sto dolara, bogati su postali još bogatiji. 2010. Azerbejdžan će od izvoza nafte zarađivati više od 15 milijardi dolara. Shamil Alserov, dužnosnik u azerbejdžanskom ministarstvu vanjskih poslova, kaže da je njegov vlada svjesna da – bez obzira na naftne profite – mora razmišljati i o budućnosti: "Iako na nafti zarađujemo sve više, cilj nam je da ekonomija postane diverzificirana, da se zaista razvijemo kao država." Shamil Alserov nam pokazuje nove prometnice i mostove u Bakuu, navodi koliko je povećan proračun za obrazovanje. Međutim, izvan glavnog grada, ljudi su i dalje nezadovoljni, jer nemaju posla. Po selima i manjim mjestima često se održavaju prosvjedne manifestacije na kojima se građani žale da su, kao periferija, zapostavljeni. Vugar Bajramov iz Centra za ekonomski i društveni napredak u Bakuu kaže da su razlike između bogatih i siromašnih sve veće: "Plaće su niske, a sve poskupljuje..." On primjećuje sličan trend kao i u drugim zemljama koje ovise o izvozu nafte, kao jedinom izvoru prihoda. Među elitom jača pohlepa i širi se korupcija, dok se siromašni osjećaju sve više marginaliziranima. Ilgar Mamadov iz Instituta za politološka istraživanja u Bakuu smatra da se njegova zemlja mora što bliskije povezati sa Zapadom jer će jedino tako ojačati solidno, pošteno poslovanje, u skladu s međunarodnim kriterijima. Tako ćemo – nada se on – izbjeći klasični ciklus 'vrtoglavog uspjeha i brzog pada', koji je karakterističan za ekonomije koje se isključivo oslanjaju na izvoz nafte: "Što ste bolje integrirani u globalnu ekonomiju, vaše je gospodarstvo jače, a jača je i vaša nezavisnost kao države." Da bi bila zaista efikasna, obnova ekonomije mora se odvijati istovremeno s demokratskom političkom reformom – smatra ovaj azerbejdžanski politolog.