Meksički zaliv: Potvrđeno postojanje naftnih nakupina ispod morske površine
Znanstvenike i ekologe najviše brine upravo to što ne mogu jasno sagledati sve pogubne posljedice izlijevanja nafte
British Petroleum je, korištenjem skoro 4 miliona litara kemikalija za disperziju nafte, naftne mrlje praktično potisnuo duboko ispod morske površine i te nakupine sada bivaju raznošene morskim strujama. Rezultat tog procesa je poguban - širomašenje morske vode ispod površine kiseonikom, a zatim i uginuće živih organizama. Iz američke Nacionalne agencije za okeane i atmosferu zvanično je potvrđeno da velike količine nafte koja već više od 50 dana u Meksičkom zalivu istječe iz oštećene podmorske bušotine ostaje ispod morske porvšine. Ta činjenica je još jedan krupan razlog za brigu više vezanu za ekološku katastrofu čije je konačne dimenzije praktično nemoguće predvidjeti. Iz kompanije BP, British Petroleum, vlasnika naftne platforme koja u plamenu potonula u more i na kojoj je 11 osoba izgubilo život prilikom havarije 20. aprila, tvrde da pod morskom površinom ne ostaje značajna količina nafte. Uz video snimke ronilaca od prije dan, dva koji su zorna ilustracija prijetnji podmorskom eko-sitemu, na Capitol Hillu, sjedištu američkog Kongresa, jučer je raspravljano i o opasnostima korištenja kemikalija za disperziju, razbijanje nakupina sirove nafte. Snimci sa 20 metara ispod morske površine, na 64 kilometra od američke obale Meksičkog zaliva, nesumnjiv su dokaz za sva sirova nafta ne isplivava na površinu. Naftne mrlje uveliko sprečavaju prodor svjetlosti. Riblji fond tog dijela Meksičkog zaliva je ugrožen. Ronilac Al Walker kratko kaže: – kratko kaže ronilac Al Walker. A njegov kolega Scott Porter dodaje da naftne mrlje izgledaju kao mješavina gline i voska. Morao ih je strugati sa ruku, jer deterdžent nije pomagao: – ističe Porter. Unatoč objavljenim snimcima i jučer je Doug Suttles, zvaničnik BP-a tvrdio da ispod morske površine nema mnogo nafte: Takođe jučer, u zdanju američkog Kongresa obavljeno je pet rasprava o posljedicama istjecanja nafte. Kongresmeni su, pored ostalog, hjeli čuti zašto nisu odmjereni svi mogući rizici pravljenja bušotina na dubini od 1.500 metara. Kongresmen Vernon Ehlers je istakao: Jeffrey Short iz Oceane, međunarodne organizacije za očuvanje okeana je o ustaljenoj praksi procjene rizika rekao: Znanstvenici smatraju da je BP, korištenjem skoro 4 miliona litara kemikalija za disperziju nafte, naftne mrlje praktično potisnuo duboko ispod morske površine i da te nakupine sada bivaju raznošene morskim strujama. Rezultat tog procesa je širomašenje morske vode ispod površine kiseonikom i uginuće živih organizama. Kongresmen Mario Diaz-Balart je tim povodom konstatirao i pitao: - bio je odgovor Alberta Venose, predstavnika američke Agencije za zaštitu okoline, na što je gospodin Diaz-Balart dodao: Da kemikalije za disperziju izlivene nafte nisu korištene, nafta bi plutala površinom. Bila bi vidljiva i uklonjiva sa plaža i ostalih dijelova obale, vidljiva i uklonjiva sa ptica, najbrojnih stradalnika. Znanstvenici ističu da ih najviše brine upravo to što ne mogu jasno sagledati sve posljedice izlijevanja nafte u Meksičkom zalivu.