Internet stenje pod teretom elektroničkog smeća (15/7/03) - 2003-07-14
Nova e-mail adresa počinje primati 'spam' već osam minuta nakon što je aktivirana
Internet se nalazi pod pravom opsadom: oglasi koji nude dijetalne proizvode, seksualna pomagala, kreditne kartice s niskim kamatnim stopama i druge proizvode sumnjive vrijednosti zagušuju kompjuterske mreže svaki dan milijunima poruka elektronske pošte, poslanim sve iziritiranijim korisnicima Interneta. S jedne strane, tehnologija vodi borbu kako bi takve poruke blokirala, ali, nažalost, za sada tek s ograničenim uspjehom. Zakonodavcima, pak, svega je dosta i rade na usvajanju mjera kojima bi se tome suprotstavilo problemu poznatom još i pod imenom "spam". Kao u najgorim horror filmovima, čudovište "spama" vreba svijet i ulazi u domaćinstva kroz njihov internet servis. Žrtve su oko 600 milijuna korisnika elektronske pošte diljem svijeta, od čega 180 milijuna u Sjedinjenim Državama. Agencija koja se u Americi bavi reguliranjem trgovine – Savezno povjerenstvo za trgovinu – procjenjuje da na takvo neželjeno oglašavanje otpada i do 40 posto volumena elektronske pošte. Kompanije koje osiguravaju pristup Internetu smatraju da bi to moglo usporiti cijelu mrežu. David Baker je dopredsjednik za pravna pitanja i odnose s javnošću američke kompanije Earthlink koja osigurava pristup Internetu. "Spam predstavlja ogroman problem. U posljednjih osamnaest mjeseci volumen spama se povećao pet puta, tako da ono što je prošle godine predstavljalo tek iritaciju, sad doseže kritičnu razinu," kaže David Baker. Osobe koje distribuiraju spam koriste vrlo moćne kompjuterske programe kako bi prikupile e-mail adrese. Jedan program generira milijune nasumičnih e-mail adresa i na njih šalje poruke u nadi da će neke od njih doći do primatelja koga to zanima. Druga metoda češlja Internet u potrazi za e-mail adresama koje prikupljaju komercijalni web sajtovi, online diskusije i internetske pričaonice. Spameri mogu munjevito udariti na nove adrese elektronske pošte. Savezno povjerenstvo za trgovinu tu je činjenicu spoznalo putem eksperimenta u kojem je kreiralo 250 novih e-mail adresa i svaku koristilo samo jednom. Zamjenica direktora ove agencije Eileen Harrington objašnjava rezultat tog eksperimenta. "Čekali smo da vidimo što će se dogoditi. Unutar osam minuta nakon što smo aktivirali te adrese, neke od njih već su počele primati spam elektronsku poštu. Ne postoji ništa što vas može zaštititi od ovih vrlo sofisticiranih oruđa," kaže gospođa Harrington. Kompanije koje pružaju usluge pristupa Internetu i programi za slanje i primanje elktronske pošte pokušavaju pomoću programa za filtriranje spriječiti ovaj neželjeni promet elektronskim porukama. Oni blokiraju poruke na temelju njihova naslova i sadržaja. Međutim, lukavi spameri koriste se prevarama kako bi to zaobišli, često prikrivajući stvarni sadržaj poruke. Američko Povjerenstvo za trgovinu također kaže da dvije trećine njih izbjegavaju otkrivanje tako što maskiraju ili falsificiraju svoja imena i adrese s kojih spamove šalju. Diljem svijeta zakonodavci djeluju na sprečavanju tog fenomena. Strogi zakon u tom smislu stupa na snagu u zemljama Europske unije u listopadu. Njime se predviđa da pošiljatelji velikih količina e-maila moraju unaprijed zatražiti odobrenje osoba čije e-mail adrese uključuju u svoje popise. U američkom Kongresu zauzima se upravo obrnuti pristup. Kako bi se zaštitile e-mail poruke koje šalju legitimni biznisi i pošiljatelji, prema predloženom zakonu, predviđa se da primatelji zatraže uklanjanje svoje adrese s takvog popisa, a oglasna poruka morala bi osiguravati vrlo jednostavan način da se to učini. Prema ovom američkom prijedlogu, koji su zajednički podnijele obje stranke, bilo bi nezakonito lažno predstavljati poruku, a ograničio bi se i broj poruka koje neki pošiljatelj može uputiti. Zagovornici slobodnog tržišta kao što je Wayne Crews iz Instituta Cato u Washingtonu smatraju da se ovaj problem neće riješiti tek novim propisima. On vidi rješenje u tržišnom pristupu, uključujući bolju tehnologiju za borbu protiv spama i u pokušaju da se postigne da spameri moraju platiti za ono što im je sad besplatno – slanje milijuna e-mail poruka. "Najveći spameri će propise ignorirati. Ako zakonske mjere onemoguće spamere, sve što ćemo postići bit će pravna bitka koju će voditi legitimni biznisi u pokušaju da ostvare legitimnu prodaju putem Interneta i velike kompanije koje već ionako uvažavaju zahtjeve da se s popisa skinu oni koji ne žele primati spam e-mail," kaže Wayne Crews. Po mišljenju gospodina Crewsa, zakoni protiv spama će kršiti i ustavno pravo na slobodu govora. S druge strane, mnogi pozdravljaju ovakve propise, uz napomenu da to predstavlja tek jednu stranu kompleksnog rješenja protiv neželjenog e-maila. Međutim, svi se slažu da jedna stvar sama neće riješiti cijeli problem, a ljudi neće odustati od korištenja Interneta ili elektronske pošte zbog toga što postoji toliko mnogo spama.