Rat u Iraku i američko-ruski odnosi (23/3/03) - 2003-03-23
"Odnosi će se pogoršati jer u Rusiji mnogi nisu prebolili činjenicu što Rusija više nije velesila. Moskvu smeta vlastita imponetnost" 
Američki predsjednik George Bush i ruski predsjednik Vladimir Putin suglasni su u vezi važnosti nastavka otvorenih dijaloga između dvije zemlje, bez obzira na razlike glede Iraka. Oba su čelnika odlučna da koalicijska intervencija protiv Iraka – kojoj se Moskva protivi – ne bi smjela pokvariti vrlo dobre bilateralne odnose. Kako se na trenutne američko-ruske odnose gleda u Moskvi? Ruski predsjednik Vladimir Putin smatra da napad na Irak predstavlja ozbiljnu pogrešku, čije će se posljedice na svjetskoj sceni osjećati dugo vremena. Međutim, u nedavnom telefonskom razgovoru s predsjednikom Georgeom Bushom, ruski se čelnik složio s američkim kolegom da “na bilateralnom planu ne bi smjelo biti dugotrajnih štetnih posljedica.” Međutim, pitanje je žele li to i drugi političari u Rusiji? Donji dom ruskog parlamenta odgodio je ratifikaciju američko-ruskog sporazuma o ograničenju vojnih arsenala – u znak prosvjeda protiv američke politike prema Iraku. Dimitri Trenin, znanstvenik koji radi u moskovskom uredu američke Zaklade Carnegie, kaže da se slični potezi mogu očekivati i u budućnosti: "Očekujem da će se odnosi pogoršati, zbog svega što se događalo posljednjih tjedana. Nakon 11. rujna 2001. godine, nakon terorističkih napada na Ameriku, odnosi su bili vrlo srdačni, upravo izvrsni, pogotovo između dvojice predsjednika. To je sada ozbiljno narušeno i sumnjam da će se povratiti negdašnja razina odnosa." S tim se slaže i Pavel Felgenhauer, neovisni ruski vanjskopolitički stručnjak. “Očito je da se Putin ne slaže s Bushom kada je u pitanju Irak” – kaže Pavel Felgenhauer. Koliko će takav stav Rusiju koštati, kada su u pitanju odnosi s Amerikom? Pavel Felgenhauer smatra da će se odgovor na ovo pitanje znati uskoro – kada se dvije zemlje uhvate u koštac s problemom prodaje ruske nuklearne tehnologije Iranu: "Da je Rusija podržala Sjedinjene Države u vezi krize s Irakom, onda bi njezin položaj glede iranskog nuklearnog programa bio znatno jači. Naša je pozicija sada vrlo slaba – Moskva će teško uvjeriti Washington da joj treba prepustiti kontrolu nad iranskim programom, da mi jamčimo da tu neće biti nikakve štete." Američka vlada strahuje da Iran u stvari želi razviti nuklearno oružje. Teheran tvrdi da nuklearni program ima samo mirnodopsku svrhu. Rusija tvrdi isto što i Iran. Dimitri Trenin slaže se da Irak i Iran u ovom trenutku imaju značajan utjecaj na odnose Washingtona i Moskve. Međutim, kaže on, za Rusiju postoje i važnija pitanja: "Političari u ovoj zemlji još uvijek nisu prebolili činjenicu da Rusija više nije velesila. Na primjer, u slučaju Iraka – njih ne smeta toliko što će Amerika krenuti u rat, njih smeta što je Rusija impotentna, što ne može na odlučan način utjecati na svjetske događaje. To mnogi ovdje ne žele prihvatiti." Dimitri Trenin očekuje da će se protu-američki osjećaji u Rusiji još više razbuktati, zbog – kako kaže - američkog napuštanja diplomacije i pokretanja vojne akcije protiv Saddama Husseina. Ruski analitičari slažu se u procjeni da će predsjedniku Putinu zbog toga biti vrlo teško popraviti odnose sa Sjedinjenim Državama.