Istorijska reforma financijskog sistema u Americi
Barack Obama kaže da: “Zahvaljujući ovoj reformi od američkog naroda više nikada neće biti traženo da plaća za greške na Wall Streetu.”
Predsjednik Barack Obama je pozdravio usvajanje zakon u američkom Senatu koji mijenja financijske propise u zemlji, rekavši da će to pružiti veću sigurnost Amerikancima i podstaći na veću odgovornost. Riječ je o najvećoj promjeni propisa u oblasti finansija u Sjedinjenim Državama od vremena Velike Depresije 1930-tih. Američki ministar finansija, Timothy Geithner je rekao da će se posljedice financijske reforme u Sjedinjenim Državama odraziti i na svjetsko tržište. Predsjednik Federalnih rezervi, Ben Bernanke je takodjer pozdravio financijsku reformu kao dobrodošao i dalekosežan korak u pravcu spriječavanja ponavljanja nedavne financijske krize. Sa druge strane Republikanci su uglavnom protiv ukazujući da će zakon umanjiti broj radnih mjesta i nametnuti nove poreze američkim gradjanima. Ovo je jedna od najobimnijih financijskih reformi u američkoj istoriji i ostvarenje obećanja predsjednika Obame da će reformisati Wall Street. "Zahvaljujući ovoj reformi od američkog naroda više nikada neće biti traženo da plaća za greške na Wall Streetu. Nećemo ih više izvlačiti novcem poreskih obveznika", rekao je predsjednik Obama. Senator Christopher Dodd je koautor zakona: "Žao mi je da vas ne mogu vratiti na posao, u vaše izgubljene domove, vratiti novac u vaše penzijske fondove. Ali ono što mogu je da nastojim osigurati da nikada više ne prodjemo kroz ovo kroz što smo prošli." Pristalice reforme kažu da će ona spriječiti greške koje su dovele do financijske krize u posljednjih nekoliko godina. Zakon predvidja novu zaštitu potrošača, dozvoljava vladi zatvaranje neuspješnih kompanija, pooštrava regulaciju banaka i uvodi posebno nadgledanje kompleksnih transakcija, poznatih kao derivati. Benjamin Cardin, senator Demokrata kaže da se “zakonom okončava neodgovorno kockanje na Wall Streetu. Prestaje potreba za vladinom pomoći institucijama koje su prevelike da bi propale." Većina Republikanaca u Senatu su bili protiv zakona. Oni tvrde da će pojačana kontrola vlade stvoriti dodatnu birokraciju, da će zakon štetiti malim firmama koje nemaju ništa sa financijskom krizom. Republikanski senator Saxby Chambliss smatra da je to: “Jednostavno još jedan primjer sklonosti vladajuće partije da se vodi pravilom jedna mjera za svaku regulativnu strukturu, što sputava ekonomski rast." Protivnici tvrde da zakon ne otklanja glavni uzrok financijske krize, tj. nezdravu praksu davanja kredita za kuće. Republikanski Senator Richard Shelby član Komiteta za bankarstvo kaže da vjeruje "da će zakon smanjiti broj radnih mjesta i da će opteretiti Amerikance sa milijardama dolara prikrivenih poreza i naknada." Ekonomista Joe Minarik iz Komiteta za ekonomski razvoj kaže da će Amerikancima trebati vremena da upoznaju pune posljedice zakona: "To je obiman zakon - dvije hiljade stranica. Siguran sam da još, i nakon svih tih obimnih rasprava, nije u potpunosti shvaćen. Ali, mislim da je prevladjujući osjećaj na financijskom tržištu, kada se to sve primjeni, da će to biti veoma pozitivno." Minarik kaže da bi se reformisanje Wall Streeta trebalo odraziti na financijsko tržište širom svijeta: "Ostatak svijeta vjerovatno bi želio da se Sjedinjene Države vrate ka normalnim financijskim aktivnostima. Da uspostave svoja pravila. To će biti pozitivno za poslovanje financijskog tržišta u cijelom svijetu." Zastupnički dom je prije Senata odobrio reformu, a glasnogovornik Bijele kuće, Robert Gibbs kaže da je predsjednik Obama planira što prije svojim potpisom pretvoriti u zakon.