"Telex From Cuba", portret Kube pedesetih godina, iz pera Rachel Kushner
Jedan ju je kritičar nazvao “razglednicom,” s dobrim razlogom – u čitatelju stvara osjećaj da je dobio letimičan pogled u nečije putova
Kuba je od Amerike, od najjužnijetočke Sjedinjenih Država, od Key Westa, udaljena samo 90 milja, ili 144kilometra, a od Kube predcastrovskog vremena Ameriku dijeli tek pedeset godina,ali ono o čemu govori roman Rachel Kushner potpuna je nepoznanica većini današnjihAmerikanaca. Autorici, međutim, ivrijeme i mjesto i događaji dobro su poznati – njen je djed bio direktorrudnika nikla, na Kubi, pedesetih godina i njena je majka na Kubi rođena, uameričkoj enklavi o kojoj njena knjiga i govori. No, knjiga nije autobiografska, definitivno je roman,fikcija. Na stvarnim, činjeničnimdetaljima autorica vješto stvara i isprepliće niz likova, dijaloga, situacija,događaja koji čitatelja prenose u dva mjesta na Kubi bolje nego što bi sama,gola nebeletristička istina. Vrijeme radnje romana kasne supedesete, zadnje godine prije Fidela Castra.Mjesto – dva sela, Preston (danas nosi ime Guatemala) i Nicaro, u istočnojpokrajini Kube Oriente, kako se, od 1905. do 1976. godine, zvala jedna od tada šestkubanskih provincija. Oba su mjesta“kompanijska,” korporacijske enklave – u Prestonu žive Amerikanci koje jedovela United Fruit Company. U njenomvlasništvu su plantaže šećerne trske – preko 133.000 hektara, plus 850 željezničkih vagona, dva DC3-zrakoplova, jedna jahta. Dnevno,kompanija proizvodi preko šest i pol milijuna kilograma šećera. Sladak je, doista, business bio tijekomEisenhowerova razdoblja. United FruitCompany upošljava 14.000 berača, s Jamajke i Haitija. Oni žive po rubovima Prestona, u straćarama. Preston je bjelački grad, u njemu živeAmerikanci, bijelci, žive aristokratski, s poslugom koju je, baš kao i beračetrske, moguće dobiti u jednako velikom broju i po jednako maloj cijeni. U Prestonu je i country-club u koji pristupimaju samo Amerikanci. U obližnjem Nicaru također živeAmerikanci, vode rudnik nikla. Nicaroje stepenicu niže od Prestona, ali još uvijek bjelački. I njegovi žitelji žive životom o kakvom susamo mogli sanjati. Telex From Cuba kronika je njihovihprivilegiranih života tijekom razdoblja od šest godina, razdoblja koji sepoklapa s vladavinom Fulgencija Batiste, prije početka nove ere – revolucije iFidela Castra. Batista je američkimkorporacijama dao ponudu koju one nisu mogle odbiti – nema štrajkova, nemazakona o radu, nema poreza, no problema. Do dolaska Castra na vlast, Amerikanci su naKubi i imali pod svojom kontrolom dva njena najprofitabilnija izvoza – šećer inikl. Castro će kasnije nacionaliziratii plantaže šećera kompanije United Fruit i rudnik nikla, u vlasništvu vladeSjedinjenih Država. Batista, Castro neki su od stvarnihpovijesnih ličnosti koje Rachel Kushner miješa sa svojim izmišljenimlikovima. Ima i drugih – Fidelov bratRaúl, zatim Hemingway, Henry Cabot Lodge, Joseph Kennedy, Desi Arnaz i LucilleBall... Autorica puni roman živimdetaljima koji čitateljima i daju osjećaj da se sami nalaze na otoku, navrhuncu američkog prosperiteta. Dok Kubanci i radnici s Jamajke iHaitija rade šest dana na tjedan, njihovi samovoljni američki šefovi i suprugeoštra i zajedljiva jezika ispijaju koktele u Pan-American klubu, žale se nasvoje kuhare i sluge dok kroz panoramske prozore kluba uživaju u prizoru – brodovidolaze i natovareni odlaze, s vrećama sirovog šećera. Američka zajednica na Kubi, u godinama pred početak revolucije –raj na kratko vrijeme i samo za rijetke. Muškarci Nicara i Prestona shvaćajuda su predugo ostali u posjetu kad radnici, na poticaj Fidela i Raúla, podmećuvatru na poljima trske i napuštaju plantaže pred sam početak berbe. Za Amerikance na otoku, to je početakkraja. Previše je njih na otok privuklaUnited Fruit Company kao i rudnik nikla Nicaro i među domaćima raste nezadovoljstvo. Agitiraju za revoluciju i zbacivanje svlasti Fulgencija Batiste, prijateljski naklonjenog Sjedinjenim Državama. Postava romana Rachel Kushnerogromna je i raznolika, a priča ispričana kroz viđenje dvoje američke djece –djevojčice Everly i dječakaK.C.-a. K. C. ne može shvatiti zašto senjegova obitelj ne druži i sa siromašnim farmerima. Njegov stariji brat tu dilemu rješava tako što odlazi u brda ipriključuje se braći Castro i pobunjenicima. “Djeca su ponekad pametnija ododraslih,” kaže Everly na samom početku knjige, “i nisu sklona porocima.” Poroci kojima su oni svjedoci? Nevjerni američki očevi, njihove žene-alkoholičarke,prepuštanje svakojakim užicima i izdaje svake vrste, razvrat, samovolja, nasilje,hijerarhija rase i imigracije, političke intrige...sve to u egzotičnom okružjuKube. Naslućujete tragediju u stiluVelikog Gatsbyja. “Batista je bio persona non grata među Kubancima,” pričaK.C. “Mi smo se našli uhvaćeni usredsvega. Fidel i Raúl su bili lokalnimomci; mislim da se tata nadao da može razumno s njima razgovarati.” United Fruit Company je lijepo surađivala sprijašnjim vladama; uostalom, zar nisu i Castro i njegova braća sinovi bogatihzemljoposjednika? Rukovoditelji kompanija, međutim,kratkovidi su imperijalisti i ne vide da revolucija koja se sprema nije oekonomiji, već o kubanskom društvu u kojemu klasni jaz postaje sve širi idublji. Stoga ne čudi da “lokalnimomci” i žele izbaciti bogate američke kapitaliste. Budući da je povijest temelj romanuRachel Kushner, znamo kako priča politički završava; njeno evociranje američkepropasti i pada snažno je napisano i neobično zanimljivo štivo. Dok indirektno uživa u glamuru i ispadimarazdoblja koje opisuje i oslikava, ona ga izravno i optužuje. TelexFrom Cuba je prvi roman koji prenosi priču o Amerikancima protjeranima sKube 1958. godine. Kao i toliko druge literature smještene na Kuburevolucionarnih godina, tako je i roman TelexFrom Cuba, Rachel Kushner, prožet osjećajem nečeg trajno izgubljenoga. Washington Post, u osvrtu na knjigu, ipriziva riječi “Lost” i “Gone,” Izgubljeno, Nestalo, iz romana “Posljednjitajkun,” Francisa Scotta Fitzgeralda.Svijet kojega nikad više neće biti.Rachel Kushner ga još jedan, zadnji put oživljava.