Nakon ulaska u NATO, Hrvatska očekuje još bolje odnose sa susjedima
Pjer Šimunović: "Vjerujem da s onim što smo naučili možemo pomoći tim zemljama, na njihovom putu u članstvo. Naš je cilj da se NATO sav
UCentru za transatlantske odnose na Sveučilištu Johns Hopkins ovdje uWashingtonu gostovao je zamjenik ministra obrane Republike Hrvatske PjerŠimunović. Naslov njegova predavanja glasio je 'Hrvatska, Sjedinjene Države,Jugo-istočna Europa – Dovršavanje Transatlantskog Plana'. Visoki dužnosnik hrvatskog ministarstvaobrane analizirao je odnose među zemljama regije u svjetlu nedavnog ulaskaHrvatske u NATO savez, a govorio je i o hrvatskom sudjelovanju u misiji NATO-au Afganistanu. Zamjenik hrvatskog ministra obranerekao je da hrvatski ulazak u Sjeverno-atlantski savez šalje pozitivnu porukudrugim zemljama. Ta poruka, prema Pjeru Šimunoviću, glasi: sve teške reformekoje se trenutno provode – političke, gospodarske, društvene i vojne – koristetim državama a na kraju će biti okrunjene i punopravnim članstvom u NATO-u iEuropskoj uniji. : Nama članstvo u NATO-uomogućava da još bolje surađujemo sa susjedima, bilateralno imultilateralno, i da budemo, kao članoviNATO saveza, zagovaratelji daljnjeg proširenja.Vjerujem da s onim što smo naučili možemo i pomoći tim zemljama, nanjihovom putu u članstvo. Hrvatska ne mislida je njezinim članstvom u NATO-u završen njen angažman na rješavanju regionalnihpitanja, kao i u regionalnoj suradnji.Naš je cilj da se NATO savez i Europska unija prošire na sve zemljeregije, koje to žele. Pjer Šimunović je posebno govorio oodnosima sa Srbijom, zemljom koju je prije samo deset godina bombardirao NATOsavez, kako bi spriječio genocid na Kosovu. Hoće li članstvo Republike Hrvatske u NATO savezuzakomplicirati odnose sa Srbijom? : Na Srbiji je da se odlučikako će izgledati njezina budućnosti u strateškom smislu. U ovom trenutku, Beograd je odlučio da želibiti član Europske unije, u vezi NATO saveza takvu odluku nisu donijeli – izniza razloga. Međutim, to nas ne sputavada surađujemo na planu obrane. Pogotovone sada, nakon nedavnog posjeta premijera Sanadera Beogradu koje je otvorilojedno novo doba u našim odnosima. Mi smospremni naše članstvo u NATO-u iskoristiti kao jedan novi moment koji ćedovesti do još boljih odnosa sa Srbijom. U Washingtonu se razmjerno čestočuje kritika prema kojoj se Sjeverno-atlantski savez pretvara u organizacijukoja ima 'dva ešalona'. U prvom suzemlje poput Sjedinjenih Država, Kanade, Nizozemske i Britanije, koje su spremneu Afganistanu preuzeti i borbene misije, te zbog toga imaju i razmjerno velikežrtve. U drugom su ešalonu zemlje poputNjemačke, koja je doduše u Afganistanu poslala više tisuća vojnika, ali jenjihov mandat izuzetno ograničen. Njemačkiparlament naime zabranjuje svojem kontingentu da sudjeluje u borbama te čak nedopušta izlazak iz baza na zadatke - ako se oni odvijaju po noći. Hoće liHrvatska promijeniti prirodu svog angažmana u Afganistanu, sada kada je postalačlanica NATO-a? : Mi smo u ovom trenutku uAfganistanu na razini koju je Sabor odobrio, oko 300 vojnika. U ovom trenutku nema nekih specifičnih razmišljanjao povećaju te brojke. U ovomtrenutku. Međutim u okviru togkontingenta, bit će novih prilagodbi, kojima ćemo odgovarati na potrebeoperacije. Na primjer, jedan odnajznačajnijih aspekata misije su tzv. 'obučni timovi' preko kojih se nastojipostići da domaće afganistanske strukture postanu samostalne i održive – u čemuse i sastoji izlazna strategija NATO saveza.Hrvatska sudjeluje u četiri takva tima koji uvježbavaju lokalnu vojsku ipoliciju, što je za zemlju veličine Hrvatske izuzetno dostignuće. Imate i veće zemlje koje uopće nemaju takvetimove. U okviru sadašnjeg kontingentaplanirat ćemo uspostavu novih timova, jedan bi se primjerice odnosio narobusnije uvježbavanje afganistanske policije, na čemu bi radila naša vojnapolicija.