Odgoda američke pomoći Pakistanu - riskantan potez
Larry Goodson: "To je kao da kažete čovjeku koji vam steže vrat da popusti, jer ćete se vi inače 'jako na njega naljutiti'."
Savezničke zemlje svoje razlike obično 'izglade' iza zatvorenih vrata. Odluka Washingtona da obustavi dodjelu nekih 800 milijuna dolara Pakistanu – za vojne potrebe – zbog toga je prilično neuobičajen potez. Američka vlada najavila je da će obustaviti vojnu pomoć Pakistanu, u vrijednosti od više stotina milijuna dolara. Ova se odluka tumači kao izraz frustriranosti Washingtona, zbog ponašanja pakistanske vlade. Ali, kako javlja Gary Thomas, ova je američka odluka vrlo riskantan potez, jer je Pakistan ključni saveznik u ratu protiv terorizma. Savezničke zemlje svoje razlike obično 'izglade' iza zatvorenih vrata. Odluka Washingtona da obustavi dodjelu nekih 800 milijuna dolara Pakistanu – za vojne potrebe – zbog toga je prilično neuobičajen potez. Daniel Markey, bivši američki diplomat a danas član utjecajnog Vijeća za međunarodne odnose, kaže da su Sjedinjene Države očito vrlo nezadovoljne ponašanjem Pakistana te da obustava pomoći pokazuje da se odnosi pogoršavaju već neko vrijeme: "Spirala pogoršavanja traje – što je posljedica pritiska iz Washingtona. Međutim, mislim da taj pritisak nije dovoljno jak da bi se postigla konstruktivna promjena. Više je to iskaz razočaranja – što će samo pridonijeti dodatnom pogoršavanju odnosa." Amerika je samo prošle godine Pakistanu pomogla s oko 4 i pol milijarde dolara – od čega je barem polovica bila za vojsku. Najavljena obustava je – kaže Daniel Markey – vjerojatno u skladu s raspoloženjem u Kongresu, gdje su već duže vrijeme vrlo nezadovoljni Pakistanom: "Sjedinjene su Države nezadovoljne jer ne vide da se Pakistan želi ponašati konstruktivno. Odnosi su sve lošiji. Bijela kuća, uz to, očekuje da bi Kongres mogao glasati u prilog potpunom prestanku pomoći Pakistanu. Zato je sada Bijela kuća radije odgodila davanje pomoći." Larry Goodson s Ratnog koledža američke kopnene vojske smatra da je ovaj potez vrlo riskantan. Naime, misija NATO saveza u Afganistanu opskrbljuje se preko pakistanskih prometnica: "Mislim da je obustava pomoći ogroman rizik. To je kao da kažete čovjeku koji vam steže vrat da popusti, jer ćete se vi inače 'jako na njega naljutiti'. Činjenica je da Pakistanci kontroliraju prometnice kojima ide naša opskrba. U prošlosti smo vidjeli što se događa kada su ljuti na nas – napadi na naše konvoje postaju češći." Washington zamjera Pakistanu što islamski ekstremisti i dalje imaju brojna utočišta na granici s Afganistanom. Amerika želi bolju suradnju s pakistanskom vojskom i službama sigurnosti. Ali, privatno, američke obavještajne službe boje se odavati informacije pakistanskim kolegama jer misle da bi povjerljivi podaci lako mogli doći do ekstremista. Pakistan je bio u neugodnoj situaciji nakon likvidacije Osame bin Ladena koji je, kako se čini, godinama živio 'pod nosom' pakistanskih vlasti. Iako je Pakistan dugogodišnji saveznik Amerike, Sjedinjene su Države uvele protiv njega sankcije zbog razvoja nuklearnog vojnog programa. Larry Goodson kaže da to Pakistan Americi nije oprostio: "Misle da smo nepouzdani. Osim toga, mi ih silimo da rade nešto što im se ne sviđa a onda ih ostavimo na cjedilu. Tako to oni vide. To je njihova verzija, u kojoj ima izvjesne istine." Larry Goodson smatra da je obustava pomoći došla u nezgodnom trenutku - kada Washington nastoji pronaći političko rješenje za Afganistan. U postizanju političkog rješenja za taj sukob Pakistan bi mogao imati ključnu ulogu, smatra ovaj američki vojni stručnjak.