Imigracijski zakon Arizone pred Vrhovnim sudom Sjedinjenih Država
“Otvaraju Pandorinu kutiju, načinju, doista, brdo problema"
Vrhovni sud Sjedinjenih Država razmatrat će u srijedu restriktivni imigracijski zakon iz savezne države Arizone koji od policijskih dužnosnika zahtjeva da provjeravaju imigracijski status svake osobe koju zaustavljaju u prometu ili, iz drugih razloga, bilo gdje drugdje, a za koju imaju pravo sumnjati da se u Sjedinjenim Državama nalazi ilegalno. Arizonin je statut u prvi plan doveo imigracijske zakone na državnoj i saveznoj razini Alhassanne Foungounou svira i pjeva o slobodi na YouTubeu. Foungounou, pripadnik nigerske etničke zajednice Tuareg, zatražio je azil u Sjedinjenim Državama kad su njegove protestne pjesme razbjesnile nigersku vladu. Ali Foungounou se morao vratiti u Niger kad je Arizona usvojila oštar zakon o imigrantima i kad je njemu prijetilo uhićenje. “Volim Sjedinjene Države, puno," rekao je za Glas Amerike, putem Skypea, Alhassanne Foungounou, "ali Arizonin zakon nije dobar. Kad je u jednoj trgovini prodavačica od mene tražila osobnu, predočio sam joj radnu dozvolu. Ubrzo je došla policija. Kao da sam ubio nekoga.” Foungounou je u Americi bio legalno, ali učinio je upravo ono čemu su se dužnosnici Arizone i nadali postići svojim zakonom. Naime, Arizona graniči s Meksikom. Guvernerka Arizone Jan Brewer rekla je da želi uvjete učiniti tako nepodnošljivima da će ilegalni doseljenici svojevoljno napuštati njezinu državu. Zakon od legalnih doseljenika zahtjeva da sa sobom uvijek nose sve svoje dokumente, u protivnom riskiraju da budu uhićeni. Zakon također od policije zahtjeva da provjeravaju imigracijski status svakoga za koga sumnjaju da je u zemlji ilegalno. Zakon je trebao privesti kraju dugogodišnje probleme i frustracije zbog ilegalnih imigranata kojih je u Arizoni, kako se procjenjuje, 460 tisuća. Michael McLaughlin kaže da je zakon sasvim u redu i da ga treba zadržati. Njegova je supruga porijeklom iz Njemačke i išla je, prije 42 godine, legalnim putem da bi dobila državljanstvo. McLaughlin i drugi rade volonterski na tome da oštri zakoni budu uvedeni u svih 50 saveznih država. Kane prosvjedovati pred zgradom Vrhovnog suda. “U Sjedinjenim Državama imamo oko 8 milijuna ilegalaca. Od toga, 7 milijuna njih radi na nepoljoprivrednim poslovima dok mi, u isto vrijeme, imamo 22 milijuna Amerikanaca koji traže stalni posao.” Ukoliko Vrhovni sud podrži zakon Arizone, druge savezne države moći će uvesti vlastite imigracijske propise. Kristina Campbell je profesorica prava na Sveučilištu District of Columbia, u Washingtonu: “Otvaraju Pandorinu kutiju, načinju, doista, brdo problema... vjerujemo li u načela federalizma – više saveznih država, ali jedna zemlja. Zakoni su isti za sve na saveznoj razini. Zato, kažu li – vi, ljudi, možete tamo, kod sebe, raditi štogod hoćete po tom pitanju, to onda postaje problematično.” Ali Noorani, iz Nacionalnog imigracijskog foruma, protivi se zakonu i vidi prednost jedino u tome što će on konačno natjerati zemlju da se pozabavi pitanjem imigracije. “Moramo stvari dovesti u red. Moramo riješiti to pitanje. Bila to Arizona ili Alabama. Jer cijela zemlja pati zbog sadašnjeg disfunkcionalnog imigracijskog sustava.” Odluka Vrhovnog suda očekuje se u lipnju.