Može li se biti 'i jedno i drugo'?
U Americi je sve više miješanih vjerskih brakova. U manjim zajednicama, poput židovske, vodi se živa debata o tome je li to dobro ili ne
Chester Gillis: "U židovskoj zajednici se mnogo debatira o tome je li to pozitivna stvar ili ne. Neki smatraju da jest, jer to znači da je gotovo s anti-semitizmom, kada ljudi drugih vjera žele postati Židovi. No, u ortodoksnoj zajednici smatraju da je to početak kraja židovstva." Između trećine i polovine američkih brakova su brakovi u kojima su supružnici različite vjere. Neki smatraju da je to zbog toga što je zemlja u vjerskom smislu sve tolerantnija, dok drugi kažu da su takozvani vjerski-miješani brakovi posljedica sve slabije vjere. Ova je debata posebno živa u židovskoj zajednici čiji se članovi češće od drugih Amerikanaca žene ili udaju za ljude druge vjere. Jerome Socolovsky posjetio je jednu među-vjersku zajednicu u Marylandu koja se spremala za proslavu židovskog blagdana Jom Kipura. Sastanak 'vjerski miješanih obitelji' počeo je zvukom šofara, ovnova roga kojim započinje obilježavanje Jom Kipura. U jednoj gimnaziji u Kensingtonu u Marylandu, u nedjelju u jutro, okupilo se više od stotinu obitelji koje slijede i židovsku i kršćansku vjersku tradiciju. Nakon židovske, slijedi kršćanska molitva. A poslije toga, nešto sasvim drugačije – niti kršćansko, niti židvosko.. zajednička izvedba pjesme Beatlesa When I'm 64. Djeca ovdje uče i o judaizmu i o kršaćsnstvu. Podučava ih Cindy Porhoryles koja je katoličke vjere a suprug joj je Židov. "Pokušavamo štovati obje tradicije, oba vjerska rituala, temelje obje vjere" - kaže Cindy Porhoryles. Kritičari ove koncepcije upozoravaju da su kršćanstvo i judaizam u korijenima suprotstavljene vjere i da se ne mogu 'pomiriti' ili ujediniti na ovaj način, između ostalog i zbog toga što Židovi ne misle da je Isus bio 'božji sin'. Mnogi od roditelja – koji su se uglavnom sreli na fakultetu - brinu da im djeca neće biti prihvaćena niti od jedne od vjera. Chester Gillis, dekan teološkog fakulteta sveučilišta Georgetown u Washigntonu, piše knjigu koja bi trebala pomoći vjerski mješanim parovima. On kaže da su američke vjerske zajednice, zbog pluralističnog karaktera zemlje, pod velikim pritiskom da prihvate ljude druge vjere, koji stupe u brak s njihovim članom. Za židovsku je zajednicu, kaže Chester Gillis, to najveći problem: "U židovskoj zajednici se mnogo debatira o tome je li to pozitivna stvar ili ne. Neki smatraju da jest, jer to znači da je gotovo s anti-semitizmom, kada ljudi drugih vjera žele postati Židovi. No, u ortodoksnoj zajednici smatraju da je to početak kraja židovstva." 17-godišnjak Eli Kane kaže da ga je 'pluralistično vjersko obrazovanje' naučilo da poštuje obje vjere svojih roditelja. "Volim intelektualnu slobodu koju potiče židvoska vjera, ali sviđa mi se, i poštujem, i duboki religiozni osjećaj koji dolazi s kršćanstvom" - kaže Eli Kane. Upitan što je po vjeri, odgovara da je – 'i jedno i drugo'.