Europska komisija: Hrvatska nastavlja hvatati priključak s EU, ali su i dalje aktualni fiskalni rizici
"Neravnoteža u financijama i stalni problemi s porastom trgovinskog deficita - kojega nije kompenzirao niti živahan rast usluga - upozo
Hrvatska hvata priključak s EU, iako ostaju proračunski rizici - naglasci su analize europske Komisije o stanju u gospodarstvu Hrvatske. Europska ekonomija hvata zalet, nalaz je redovne analize gospodarskih trendova sačinjene u euzropskoj Komisjji. Osim država–članica analiza je obradila pristupajuće i kandidatske zemlje te neke glavne svjetske ekonomije. Na dvije stranice analize za Hrvatsku konstatira se da zemlja 'nastavlja hvatati priključak s EU, ali da su i dalje aktualni fiskalni rizici.' Lani je bruto društveni proizvod rastao brže od očekivanoga, 4.3 posto. Porast se temelji na snažnim privatnim ulaganjima i povećanoj osobnoj potrošnji. Izvoz je rastao brže od uvoza, 4.5 prema 3.4 posto a nadu da će se ritam održati, možda čak i ubrzavati podgrijavaju podaci o opsegu industrijske proizvodnje s porastom od 6.4 posto. Visoke cijene energije, prometa i hrane utjecale su na jačanje inflacije sa 2.1 na 3.3 posto. Javni je dug porastao sa 5.2 na 6.3 bruto društvenog proizvoda. Neravnoteža u financijama i stalni problemi s porastom trgovinskog deficita kojega nije kompenzirao niti živahan rast usluga upozoravaju da će biti teško voditi zdravu ekonomiju. Olakšicu će pružiti porast direktnih stranih ulaganja za 53 posto ili 3.7 posto bruto društvenog proizvoda. Prognoze za ovu i sljedeću godinu su obećavajuće. Rast će se nastaviti, odrazit će se na povoljnije ekonomske parametre a njima će doprinos dati narastajuće povjerenje potrošača . Računicu će dijelom korigirati i predizbirna godina koja će , kako je to već uvriježeno, pojačati upošljavanje u javnim službama, što se inače već dogodilo i to s jednim postotkom porasta. Predizborna godina značiti će i dublje posezanje države u proračun za socijalne svrhe, što analitičarima predstavlja, citiram, «potencijalni rizik pretjerane potrošnje». Rezerve će se iznaći u nastavku privatizacije, odatle će se izvlačiti najveći dio sredstava za smanjenje sadašnjeg deeficita. Značajan upliv na pozitivne trendove ostvarivati će i dalje dinamičan ulazak privatnog kapitala. Naročito povoljnu ulogu u ovoj godini trebao bi odigrati turizam, prognoziraju stručnjaci europske Komisije Hrvatskoj. Hrvatska će i dalje držati inflaciju pod punom kontrolom. Glavobolje će zadavati činjenica da je proces fiskalne konsolidacje i dalje umjeren te da jača potrošnja neće doprinositi bržem smanjenju deficita. Turizam, intenzivnija direktna strana ulaganja kao i nekoliko velikih privatizacijskih zahvata spašavat će proračun u ovoj i sljedećoj godini od pregrijavanja i prevelikih šokova, ističe analiza.