Paddy Ashdown u Vijeću sigurnosti UN-u u New Yorku
Deset godina nakon Daytona BiH se koncentrira na ispunjavanje zahtjeva za članstvo u NATO-ovom Partnerstvu za mir, i početak pregovora
Vijeće sigurnosti UN-a danas je u New Yorku saslušalo izvještaj visokog predstavnika Paddija Ashdowna o situaciji u BiH. Kolega Slobodan Svrzo je gospodina Ashdowna zamolio da za Glas Amerike kaže koji su naredni koraci za BiH koje će on poduzeti kao Visoki predstavnik? Ashdown: Mislim da se ne radi o koracima koje ću ja poduzeti kao Visoki predstavnik, već se radi o tome koje korake treba poduzeti BiH, i odgovor na to pitanje je - to su prije svega koraci koje treba poduzeti u pravcu početka razgovora o pridruživanju Evropskoj Uniji i u pravcu započinjanja procesa pridruživanja NATO-u. To su dvije velike stvari koje su pred nama i čim prodjemo kroz ta vrata na putu ka Brusselsu sve će početi da se mijenja za BiH. Ta zemlja time postaje suverena zemlja koja pregovara sa Evropskom Unijom, što je naredna faza ka potpunoj državnosti. Uloga medjunarodne zajednice u BiH time treba da se promijeni. Dakle, mi se možemo naći na tom putu, ukoliko u medjuvremenu riješimo problem oko pune saradnje sa Medjunarodnim Tribunalom za ratne zločine i izvedemo reformu policije, mi se, dakle na tom putu možemo naći već do kraja maja ove godine. Prema tome, pred nama je zaista istorijski zadatak i moramo učiniti sve što je neophodno da izvedemo te reforme i dostignemo standarde koje propisuju NATO i Evropska Unija... VOA: Član Predsjedništva BiH Dragan Čović, izjavio je danas da ne može da podnese ostavku, s obzirom da je mandat dobio od naroda, od glasača. Gospodina Ashdowna smo zamolili da to prokomentira. Ashdown: Razmisliću o tome i svoju odluku s tim u vezi ću donijeti kad se vratim, ali ovdje se radi o jednom temeljnom principu kojeg u Bosni i Hercegovini primjenjujemo već tri, ili pet godina, a to je da kad neko ko obavlja javnu izvršnu funkciju bude optužen pred nekim sudom u Bosni i Hercegovini - on treba da odstupi s položaja i da se pred sudom brani kao privatna osoba, kako ne bi nanio štetu instituciji vlasti. Bosna i Hercegovina zavisi mnogo više nego druge zemlje o podršci medjunarodne zajednice, a medjunarodna zajednica je već ranije jasno stavila do znanja da ako Dragan Čović ostane na funkciji i nakon optužbe, onda medjunarodna zajednica odbija da saradjuje s predsjednikom koji je pod optužbom. Drugo, mi treba da djelujemo tako da gradimo i čuvamo povjerenje izmedju gradjana i državnih institucija.Niko, dakle, Draganu Čoviću ne osporava pravo na pošteno sudjenje, niko mu ne negira pravo da bude smatran nevinim dok mu i ako mu krivica bude dokazana na sudu, ali je medjunarodna zajednica jednodušna u stavu da on treba pred sudom da se brani kao privatna osoba i da ne dovodi u opasnost instituciju koju predstavlja. Šta to znači, u smislu konkretnih poteza objaviću kada se vratim u Bosnu i Hercegovinu, a ne odavde iz Washingtona i New Yorka.