Egipćanke tvrde da ih feredža čini slobodnijima i jačima
'Marama i feredža nas štite od napada na javnom mjestu' - kaže novinarka Rania Al Malky
Saad Eddin: "Nošenje marame je bila neka vrst kompromisa. Žene su željele da što je više moguće sudjeluju u javnom životu. S druge strane, nisu željele da ih se smatra lakim ženama, u moralnom smislu. Tako da je marama prihvaćena kao neka vrst cijene koja se mora platiti za javni angažman." U Egiptu se raspravlja o novom ustavu. Mnogi smatraju da je to prilika da se prošire prava žena. Međutim, proteklih je desetljeća u Egiptu jačao tradicionalizam – što je očito i u korištenju feredže koja djelomično pokriva lice. Kako iz Kaira javlja Al Pessin, mnogi Egipćani smatraju da feredža nije u suprotnosti s univerzalnim pravima žena. U Kairu feredžu ili običnu maramu nose mnoge žene, bez obzira na društveni sloj iz kojeg dolaze. Iako su u Egiptu prvi napori da se žene 'oslobode' tog odjevnog predmeta zabilježeni još prije stotinu godina, feredža se postupno vraća – kaže sociolog Saad Eddin Ibrahim. On kaže da je fenomen primijetio prije tridesetak godina, među studenticama i mlađim zaposlenim ženama: "Nošenje marame je bila neka vrst kompromisa. Žene su željele da što je više moguće sudjeluju u javnom životu. S druge strane, nisu željele da ih se smatra lakim ženama, u moralnom smislu. Tako da je marama prihvaćena kao neka vrst cijene koja se mora platiti za javni angažman." Kairska odvjetnica Noha Samir kaže da maramu nosi već godinama: "Feredža mi dobro stoji i u njoj se osjećam ugodno. Islam je moja vjera. Modu mogu pratiti, uz određene granice." Socijalna radnica Magda Abdo el Zayad tek je nedavno počela nositi maramu. Njezina je kćer, koja nije udana, također već nosi: "S godinama, naučila sam o mojoj vjeri neke stvari koje nisam znala kada sam bila dijete. Moja ih kćer zna već danas. Ne želi ići van bez marame – kaže da bi se osjećala kao da je gola." Neki misle da je promjena u Egiptu nastupila i zbog toga što su mnogi Egipćani radili u Saudijskoj Arabiji, koja je znatno konzervativnija od njihove zemlje. Azza Soliman iz Centra za ženska pitanja u Kairu kaže međutim da su promjenu inicirale same žene: "Država nije podmirila potrebe naroda i on se okrenuo vjeri. Mnoge su to žene iskazale i nošenjem feredže." Većina Egipćanki nosi neku od raznih vrsta 'hidžaba’- marame koja pokriva tek kosu i vrat, a tek najtradicionalnije nose 'nighab' koji pokriva sve osim očiju. Novinarka Rania Al Malky kaže da 'odjeća ne čini profesionalnu ženu, pa čak niti političku aktivisticu': "Mislim da taj problem ne postoji. Zapravo marama i feredža nas čine još jačima, jer nas štite od napada na javnom mjestu. Mlade žene koje su bile među vođama nedavne revolucije nose feredžu." Njezin kolega Hišam Kassam slaže se s tim gledištem – i on naglašava činjenicu da je u prosvjedima zimus sudjelovalo mnogo mladih žena koje su nosile feredžu.