Kakva je budućnost američko-ruskih odnosa?
Kada stupi na dužnost 20. siječnja nova će se američka administracija na svjetskoj sceni morati uhvatiti u koštac s obnovljenim i sve v
Većina washingtonskih analitičara ocjenjuje da su američko-ruski odnosi u ovom trenutku na prilično niskoj razini. Dobar dio opisuje ih, štoviše, kao 'loše'. Najnižu točku dostigli su ovog ljeta, nakon ruske vojne intervencije u Gruziji. No, kakvi će odnosi Washingtona i Moskve biti kada u Bijelu kuću dođe novi predsjednik? Stephen Jones s koledža Mount Holyoke u Massachusettsu kaže da je to gotovo nemoguće prognozirati - na temelju dosadašnjih izjava Baracka Obame: "Prvu izjavu o rusko-gruzijskom sukobu Obama je dao na Havajima, ljetos, dok je bio na godišnjem odmoru. Izjava je bila umjerena – obje su strane pozvane da sjednu za stol i pregovaraju. Kasnije Obamine izjave bile su nešto ekstremnije, prvenstveno je kritizirao Rusiju. Mislim da je to rezultat utjecaja Joe Bidena, koji će biti dopredsjednik države. Biden je neposredno pred rusku invaziju bio u Gruziji i blizak je gruzijskom predsjedniku". Gruzija nije i jedina sporna točka u odnosima Rusije i Amerike. Rusija ne želi da Ukrajina i Gruzija postanu članice NATO saveza, što administracija predsjednika Busha snažno podržava. Barack Obama je izjavio da i on podržava članstvo te dvije zemlje u NATO-u, ali kada one za to postanu spremne. Razlike postoje i u vezi s američkim protu-raketnim štitom, čiji bi se dijelovi trebali postaviti u Poljskoj i Češkoj. Moskva se tome protivi. Budući američki predsjednik Barack Obama – tvrde njegovi vanjskopolitički savjetnici – podržava postavljanje tog anti-raketnog štita, ali jedino ako testovi pokažu da će on zaista biti uspješan. Američki stručnjaci za Rusiju smatraju da će – bez obzira na ove razlike – nova administracija dobro surađivati s Moskvom, pogotovo na ekonomskom planu. O tome govori Marshall Goldman sa sveučilišta Harvard: "Sjedinjene bi Države mogle pomoći Rusiji savjetom, kako da iziđe i recesije koja bi se mogla pretvoriti u duboku gospodarsku krizu. Njihove su burze naime zabilježile daleko veće padove vrijednosti nego naše. Mi imamo znatnija iskustva s ovakvom vrstom krize nego Rusi. Zato bi se mogao sazvati sastanak čelnih ekonomskih stručnjaka, savjetnika dvojice predsjednika, koji bi razgovarali o zajedničkim mjerama i zajedničkom hvatanju u koštac s krizom". Dobra suradnja može se ostvariti i u borbi protiv međunarodnog terorizma, sigurnosti na području energetike te kontroli nuklearnih arsenala. Robert Legvold smatra da bi Barack Obama, odmah po preuzimanju predsjedničke dužnosti, trebao održati programatski intonirani govor na temu vanjske politike: "Bio bi to govor u kojem bi predsjednik točno naveo što želi postići i kakvo je mjesto američko-ruskih odnosa u općoj vanjskopolitičkoj orijentaciji Sjedinjenih Država. Govor na tu temu američki predsjednici nisu održali već dobrih 15 godina. Posljednji je put to učinio Bill Clinton, 1993. pred svoj prvi susret s Borisom Jeljcinom u Annapolisu. Vrijeme je da se ciljevi naše politike prema Rusiji ponovno definiraju". Drugi analitičari pak predlažu susret novog američkog predsjednika s ruskim kolegom Dimitrijem Medvjedovim odmah po početku Obamina mandata – u prvih nekoliko mjeseci od stupanja na dužnost. Takav bi summit – tvrde oni – obnovio odnose kojima je potrebno dati određeni zamah odnosno poticaj.