Revizija Patriot Acta? (2/9/03) - 2003-09-02
Los Angeles Times piše da su urganizacije za ljudska prava izvrgle ruglu mnoge elemente tog propisa, a članovi Kongresa imaju nedoumice
donosi napis o tome kako zakonska mjera koju je usvojio američki Kongres odmah nakon terorističkih napada od 11. rujna 2001. godine – USA Patriotic Act – prolazi kroz kompletno revidiranje na nacionalnoj razini koje je izazvano brojnim sudskim tužbama, pritiskom najšire javnosti i drugim faktorima. Organizacije za ljudska prava izvrgle su ruglu mnoge elemente tog propisa, a članovi Kongresa imaju nedoumice, dok administracija predsjednika Busha brani svoju provedbu ove zakonske mjere. Međutim, kako piše , unatoč široke rasprave o ovom pitanju i dalje vlada poprilična zbunjenost glede toga što ovaj zakon obuhvaća, a što ne obuhvaća. Kako odmiče vrijeme od terorističkih napada, različite interesne skupine proučavaju ovaj zakon i dovode u pitanje jesu li određeni dijelovi odveć uopćeni ili uopće potrebni. A u tom procesu, Patriot Act je postao neka vrsta simbola rata protiv terorizma s porocima i vrlinama u njemu koji su, u nekim slučajevima, jednostavno pogrešni – piše . Na istočnoj obali Sjedinjenih Država, točnije u Bostonu, , donosi tekst o tome kako se čini da će u Sjedinjenim Državama uskoro zavladati dramatična nestašica radne snage. Iako je to slaba utjehe osobama koje su u ovom trenutku neuposlene, ovaj bostonski list napominje da bi za deset godina broj upražnjenih radnih mjesta mogao premašiti broj uposlenih osoba za čak šest milijuna i sedamsto tisuća. Istraživanje je provela washingtonska Zaklada za politiku upošljavanja, a u njemu se također tvrdi da bi se ta razlika do 2030. godine mogla popesti na čak 30 milijuna. donosi tekst o utjecaju gena i okoline na inteligencije. Iako je to vrlo staro i politički osjetljivo pitanje koje obično podgrijava rasizam, istraživanja su opetovano pokazala da geni, a ne okoliš, u velikoj većini objašnjavaju razliku u kvocijentu inteligencije pojedinih osoba. Iz tog su neki izvlačili zaključke kako su niži kvocijenti kod manjinskih skupina dokaz genetske inferiornosti. Sad jedna nova studija o interakciji gena, okoline i kvocijenta inteligencije kaže da utjecaj gena na inteligenciju ovisi o klasi. Geni mogu objasniti većinu razlika u kvocijentu inteligencije djece iz imućnijih obitelji, ali faktori okoline, a ne genetska manjkavost, objašnjavaju razliku u odnosu na pripadnike siromašnih manjina.