Amnesty International: Šezdeset godina stara Opća deklaracija o ljudskim pravima često se ignorira
Irene Khan: "Pozivamo svjetske čelnike da se ispričaju za neprimjenjivanje ove deklaracije te da konačno provedu konkretne promjene na 
Organizacija Amnesty International upozorila je da mnoge države svijeta ne primjenjuju Opću deklaraciju o ljudskim pravima koja je usvojena prije 60 godina. U izvješću koje analizira primjenu ovog međunarodnog dokumenta u 150 država svijeta navodi se da situacija u mnogima nije najbolja. Usvajanje Opće deklaracije o ljudskim pravima je 1948. godine bilo pozdravljeno s mnogo optimizma. Amnesty International, međunarodna organizacija koja prati poštivanje ljudskih prava, u svom najnovijem izvješću navodi da je od 1948. učinjen značajan napredak, pogotovo u uspostavljanju vladinih ustanova i raznih ne-vladinih agencija koje prate tu problematiku. Međutim, u svijetu je i dalje mnogo kršenja ljudskih prava - nepravde, nejednakosti kao i nekažnjavanja krivaca. Mnoge vlade ne rade dovoljno na zaštiti svojih građana, kako nalaže Opća deklaracija o ljudskim pravima – tvrdi Irene Khan, čelnica Amnesty International: "Pozivamo svjetske čelnike da se ispričaju za neprimjenjivanje ove deklaracije punih šest desetljeća te da konačno provedu konkretne promjene na tom planu." Irene Khan kaže da je jedan od najproblematičnih trendova činjenica da deklaraciju ne poštuju ni Sjedinjene Države, jedna od njezinih prvotnih potpisnika: "Vlada Sjedinjenih Država tvrdi da su tortura i zlostavljanje zatočenika prihvatljivi oblici prikupljanja informacija od strane obavještajnih službi. U tome Sjedinjene Države nisu jedina zemlja – to čini i nekoliko članica Europske unije. Niti jedna od tih država nije provela neovisnu istragu ovih slučajeva, niti jedna nije otvoreno priznala što je činila. Nisu primijenjeni niti kontrolni mehanizmi protiv okrutne istrage, kako propisuje Vijeće Europe." Amnesty International kritizira američku praksu vođenja tajnih zatvora za strane osumnjičenike za terorizam te njihovo neograničeno držanje u vojnim objektima poput Guantanama na Kubi i Baghrama u Afganistanu. U dijelu izvješća o Hrvatskoj između ostalog navodi se da posljedice domovinskog rata još uvijek zasjenjuju situaciju s ljudskim pravima u Hrvatskoj. “Unatoč određenom napretku u istragama i procesuiranju ratnih zločina ne kažnjavanje ratnih zločina koje su počinili pripadnici hrvatskih snaga još uvijek je rasprostranjeno”. Amnesty International navodi i da se manjine, uključujući Rome i Srbe, suočavaju s diskriminacijom, među ostalim, po pitanju ekonomskih i društvenih prava. Službeni podaci navode da se od 300 tisuća hrvatskih Srba, koji su napustili Hrvatsku uslijed rata, vratilo njih 130 tisuća. Kina, Rusija, Indija, Meksiko, Južna Afrika i Brazil podsjećaju se da 's većim utjecajem na svjetskoj sceni dolaze i veće odgovornosti'. Peking Amnesty International upozorava na obećanja dana povodom Olimpijskih igara – da će se dopustiti šira sloboda govora i da će se ukinuti praksa 'preodgoja kroz prisilni rad'. Amnesty International od Rusije traži veću toleranciju za političku oporbu te prestanak kršenja ljudskih prava u Čečeniji. Claudio Cordone, visoki dužnosnik Amnesty Internationala, ističe i jedan pozitivan trend – koji je rezultat borbe za ljudska prava. "To je moratorij na izvršenje smrtne kazne, izglasan u Ujedinjenim narodima krajem prošle godine. Neke su vlade postupale iz uvjerenja a mnoge su na to pristale pod pritiskom civilnog sektora" - Claudio Cordone. Irene Khan tvrdi da ljudi širom svijeta sve jače traže poštivanje njihovih prava, odnosno primjenu Opće deklaracije o ljudskim pravima. Vlade koje to ignoriraju štete same sebi – izjavila je direktorica Amnesty Internationala.