Kolektivna obrana NATO saveza protiv terorizma (25/9/01) - 2001-09-25
Što čeka članice Partnerstva za mir? Hoće li rat protiv globalnog terorizma utjecati na ritam proširenja NATO saveza?
Dan nakon terorističkih napada na američkom teritoriju, NATO savez je odlučio, prvi put u svojoj povijesti, primjeniti odredbu iz svoje osnivačke povelje, prema kojoj oružani napad protiv jedne članice ili više članica predstavlja napad na cijeli savez. O tome kako će se ova odredba primjeniti, jučer su u washingtonskom govorili američki vanjskopolitički i vojni stručnjaci. Robert Hunter, bivši američki veleposlanik pri NATO savezu, rekao je da članak 5. Povelje NATO saveza predviđa sustav kolektivne obrane čiji je cilj ponovno uspostaviti sigurnost u području Sjeverno-atlantskog saveza. Svrha ovakvog aranžmana bila je očita za vrijeme hladnog rata. Zbog čega je takav aranžman primjenjen sada? "Napadnute su Sjedinjene Države, što nitko nije očekivao. Članak 5 prvi se put primjenjuje baš u ovom slučaju. Slučaj je jedinstven i zbog toga što agresor nije država, već – kako se čini - teroristička organizacija. Evropski saveznici su ovaj članak odlučili staviti na snagu iz nekoliko razloga: prvo, tu je enormnost samog napada; drugo, žrtva su Sjedinjene Države, čelnik saveza i njegova središnja komponenta. Treće, u napadu na Svjetski trgovinski centar poginuli su i mnogi Evropljani." No, veleposlanik Hunter vidi još jedan razlog za tako brzu implementaciju članka 5: to je – po njemu - činjenica da je u pitanje došla vjerodostojnost samog NATO saveza. Ako on na terorističke napade ne odgovori na prikladan način, uslijedit će novi napadi, smatra gospodin Hunter, koji je danas uposlen u Zakladi Rand, ustanovi koja se bavi proučavanjem vanjskopolitičke i sigurnosne problematike. Ambasador Hunter je rekao da je osnivanje anti-terorističke koalicije jednako važno kao i za vrijeme Zaljevskog rata, prije deset godina. “Koalicija protiv Saddama Huseina, koja je brojila oko 40 zemalja od toga četiri islamske, pokazala je koliko su netočne iračke tvrdnje da se radi o američkom ratu protiv muslimanskog svijeta. Takva bi se koalicija trebala uspostaviti i danas, u ratu s globalnim terorizmom” – smatra gospodin Hunter. George Joulvan, bivši zapovjednik NATO saveza, a prije toga i zapovjednik misije I-FOR u Bosni i Hercegovini, smatra da NATO savez danas ima znatna iskustva u stvaranju koalicija s državama ne-članicama. On podsjeća na Partnertvo za mir u kojem su čak 44 države, neke od njih s Kavkaza i Srednje Azije, čija će suradnja u borbi protiv globalnog terorizma biti dragocjena. "U stvaranju partnerstva s ne-članicama ili budućim članicama postigli smo stvarno mnogo. Ne radi se o nekom pro-forma sporazumu. Američke su snage u Uzbekistanu nekoliko puta imale vojne manevre, s lokalnim snagama. Česti su kontakti državnih dužnosnika i diplomata. U nadolazećoj akciji protiv globalnog terorizma ove će nam veze biti jako korisne. Pogotovo će to biti slučaj u obavještajnom radu, gdje Zapadu nedostaju ljudi na terenu." Upitan hoće li najnoviji događaji utjecati na ritam širenja NATO saveza, veleposlanik Robert Hunter je rekao: "S nama su sve zemlje kandidati za članstvo. Može se reći da se gotovo natječu u tome kako da nam što više pomognu. Oni suradnju vide kao ulaznicu u NATO savez. Međutim, ne motivira ih jedino vlastiti nacionalni interes: to su narodi koje su do nedavno živjeli pod tiranskim režimima, i oni su svjesni vrijednosti slobode. Kad bi se svi u svijetu ponašali poput članica Partnerstva za mir, Osama bin Laden bi morao pobjeći na mjesec kako bi se spasio."