Kissinger: Odnosi u NATO-u trebaju se definirati na nov način (11/2/03) - 2003-02-10
"Kontradiktorno je očekivati korist od neuspjeha vlastitog saveznika" - bivši američki državni tajnik Henry Kissinger kritizira najnovi
Francuska, Njemačka i Belgija blokirale su u NATO savezu američki zahtjev da se Turskoj pruži dodatna pomoć u vojnoj opremi, kako bi se mogla obraniti u slučaju iračkog napada. Ovaj potez jedan je u nizu činjenica koje ukazuju na rastuće nesuglasice na relaciji Amerika-Europa, kada je u pitanju iračka kriza. Evo kako situaciju komentiraju dva ugledna vanjskopolitička znalca – jedan američki, drugi njemački. Henry Kissinger u dnevniku piše: “činjenica da je kriza izbila toliko kasno u procesu međunarodnog razmatranja iračkog problema pokazuje da u Europi zaista ne razumiju neke američke realnosti.” Naime, kako piše bivši američki državni tajnik, u prosincu prošle godine i Francuska i Njemačka glasale su u Ujedinjenim Narodima za Rezoluciju 1441. – koja Bagdadu nalaže suradnju s inspektorima, kojima je pak dan širok mandat. Irak je u posljednjih desetak godina prekršio više od 15 sličnih rezolucija. “Svima koji su podržali Rezoluciju 1441." – nastavlja Henry Kissinger – "trebalo je biti jasno da će za nekoliko mjeseci Washington ustvrditi da se ovaj dokument krši te da će predložiti mjere da se to ispravi. Zbog čega onda sada Francuska prijeti vetom druge, oštrije rezolucije, koja je samo logičan nastavak prve, one iz studenog?" – pita se Henry Kissinger, koji je u vladama Richarda Nixona i Geralda Forda obnašao dužnosti državnog tajnika te savjetnika za nacionalnu sigurnost. Henry Kissinger smatra da se radi ni o čemu drugome već o nekoj vrsti zavisti ili jala “starog” kontinenta kada je u pitanju vojno i diplomatski uspješnija Amerika. Jer, čim počne vojna akcija protiv Iraka, realistični Francuzi ipak će se pridružiti Americi, svom tradicionalnom savezniku. “Međutim, jal i zavist ne mogu biti dobar temelj savezničkih odnosa. Misliti da se može profitirati zbog neuspjeha vlastitog saveznika – to je kontradikcija. Ako Atlantska zajednica želi biti relevantna u budućnosti, njezine će članice svoje odnose morati definirati na nov način” – piše Henry Kissinger. Krizu u odnosima u trokutu Washington-Pariz- Berlin u komentira njemački novinar Joseph Joffe, urednik tjednika . “Značaj ove drame je u tome što više nitko ne može tvrditi da Europa posjeduje neovisnu, a kamoli koherentnu zajedničku vanjsku politiku.” Ameriku je u iračkoj krizi otvoreno podržalo čak europskih 18 država – osam iz takozvane “nove Europe”, te deset članica Vilniuske skupine. Njemački novinar zbog toga piše da je “prvu rundu u diplomatskom nadmetanju očito dobio Washington.” Iako u manjoj mjeri nego za hladnog rata, prosperitet “starog kontinenta” još uvijek ovisi ne samo o Europskoj uniji već i o Pentagonu. To pokazuje iskustvo Bosne i Kosova – navodi urednik . No, on istovremeno upozorava da će se u budućnosti, “Amerika morati više potruditi da bolje inspirira svoje saveznike.” Morat će ozbiljnije uzimati u obzir njihovo mišljenje, njihove interese. “Kad u Iraku dobije rat, što Amerika misli – tko će dobiti mir? Za to će biti potrebna široka koalicija, ponajprije europskih zemalja, koje će održavati red i obnoviti zemlju” – piše u Josef Joffe.