Hrvati o korupciji - najgore je u sudstvu; slijede stranke, Sabor i zdravstvo (10/12/04) - 2004-12-09
Anketa Transparency Internationala pokazuje da Hrvati smatraju neuposlenost i siromaštvo najozbiljnijim problemima, dok je korupcija na
Objavljeno je godišnje izvješće Transparency International, organizacije koja se bori protiv korupcije. Izvješće se temelji na anketi koja je ljetos provedena u 62 zemlje, među njima i Hrvatskoj. Rezultati se mogu pročitati na web sajtu www.transparency.org. Anketa istražuje što o problemu korupcije misle građani. Znači, istraživanje analizira percepciju ovog problema u javnosti; ono se ne temelji na, recimo, sudskim ili policijskim statistikama o procesuiranim slučajevima primanja mita. Središnji zaključak ankete glasi - korupcija je najveći problem na političkoj sceni, i to u strankama, te nakon njih među članovima parlamenata. U 23 od 62 zemlje, političke se stranke smatraju centrima korupcije. Medjutim, Hrvati - njih oko 600 koji su sudjelovali u anketi koju je za Transparency International provela agencija Puls – smatraju da je u Hrvatskoj primanje mita najveći problem u sudstvu, a tek nakon toga slijede političke stranke, Sabor i zdravstvo. Hrvati inače ocjenjuju da je korupcija u svim tim segmentima društva – kada je korupcija u pitanju – vrlo ozbiljnan problem. Iako u različitim zemljama postoje, prirodno, različiti dojmovi o tome koji je segment društva najkorumpiraniji – konsenzus ipak postoji da je politika najkorumpiranija. U Hrvatskoj – to su sudovi, u Bugarskoj primjerice – carina, dok Danci na primjer najkorumpiranijima smatraju – medije, odnosno očito - novinare. U velikoj većini zemalja ljudi smatraju da je korupcija vrlo ozbiljan problem – i na najnižoj razini, prilikom dobivanja raznih dozvola, ili u kontaktu s policajcem na ulici, ali i na visokoj razini – u politici odnosno na poslovnoj sceni. No, najzanimljivije je to da je tek desetak posto ispitanika u anketi – odnosno 9 posto u Hrvatskoj – izjavilo da su oni osobno u posljednjih godinu dana isplatili nekome mito. U Transparency Internationalu su, naravno, svjesni paradoksa. Ukazuju na potrebu još boljih istraživanja koja će adekvatnije izmjeriti razmjere ovog fenomena. Također, važno je da se rezultati ovakvih istraživanja predoče javnosti u potpunosti, kako bi ljudi shvatili koliku cijenu plaćaju zbog korumpirane državne uprave ili spovnog sektora. Izvješće Transparency Internationala ukazuje i na regionalne razlike – primjerice korupcija na najnižoj razini državne uprave smatra se tek neznatnim problemom na Zapadu te u pojedinim zemljama Azije poput Singapura, dok ona najviše muči stanovnike zemalja u razvoju, te Balkana. U razvijenim zemljama istančaniji je osjećaj za korupciju na, recimo to tako, “visokoj razini”. Štetu od korumpiranog sustava najviše osjećaju na svojim leđima mladi i ljudi iz siromašnijih slojeva. Upitani koje probleme smatraju najtežima, u Hrvatskoj su ispitanici kao najozbiljnije naveli neuposlenost i siromaštvo, dok je korupcija na trećem mjestu.