Barack Obama najavljuje 'temeljite promjene' u vanjskoj politici
Predsjednički kandidat Demokratske stranke  obećava novi pravac u američkoj vanjskoj politici, od povlačenja iz Iraka, do zatvaranja vo
Vjerojatni predsjednički kandidat Demokratske stranke, senator Barack Obama, kaže da će, ukoliko bude izabran zapredsjednika Sjedinjenih Država, promjeniti smjer američke vanjskepolitike. Stručnjaci tvrde da sustajališta koja je on do sada iznio u predizbornoj kampanji po pitanju vanjskepolitike prilično centristička, mada su ga njegovi suparnici iz Republikanskestranke kritizirali jer je izrazio spremnost da se sastane s čelnicimaAmerici neprijateljskih zemalja. Senator Barack Obama obećava novi pravac u američkojvanjskoj politici, od povlačenja iz Iraka, do zatvaranja vojnog zatvoraGuantanamo. U govorima zavrijeme izborne kampanje za predsjedničku nomianciju Demokratske stranke, Barack Obama je jasno dao do znanjada će te odluke biti suprotne vanjskoj politici predsjednika Busha: "Želim temeljne promjene. Vrijeme je da promjenimo način na kojiradimo, i kažemo ostatku svijeta da smo spremni predvoditivlastitim primjerom - i djelima. Stručnjaci kažu da Obamina gledištaodražavaju neke od ideja o vanjskoj politici koje su zagovararali bivšipredsjednici, naročito oni iz Demokratske stranke. Predsjednici poput Harryija Trumana i Johna Kennedyija naglašavalisu potrebu za ekonomskim razvojem kao najboljim načinom da se svijetom prošire američkevrijednosti, demokracija i poštivanje ljudskih prava. Peter Beinart iz Vijeća za međunarodne odnose kaže da Obamaslijedi tradiciju koju je početkom dvadesetogg stoljeća započeo predsjednik Woodrow Wilson: "Kod Obame primjećujemo nešto štonas podsjeća na vrijeme Woodrowa Wilsona, a to je ideja da živimo u svijetu kojije medjusobno povezan. Problemi poputglobalnog zatopljavanja ili ekonomska nestabilnost, jednako su prijetnja zaSjedinjene Države kao i za ostale zemlje svijeta, te ih treba i rješavati zajednički, dogovaranjem. Naši sigurnosniinteresi bit će bolje zaštićeni kroz zajedničke napore s drugim zemljama, nego putem sukoba." Ukoliko bude izabran, Obama je najavio početak povlačenjaameričkih snaga iz Iraka, i to netom po inauguraciji. Njegov je plan da se svakog mjeseca povuče jedna ili dvijeborbene brigade, te da u sljedećih 16 mjeseci - počevši sa siječnjom 2009. - svi pripadnici američkih borbenih postrojbibudu povučeni iz ove zemlje. S drugestrane, Barack Obama nije rekao da će povući sve američke snage iz Iraka, već samo borbene postrojbe. Po pitanju Irana, njegovo sestajalište također uvelike razlikuje od stajališta predsjednika Busha. Barack Obamazagovara izravne pregovore s Teheranom, bez preduvjeta. No, i on je zauzeo čvrst stav, sličan onomadministracije predsjednika Busha, kada je nedavno održao govor predpro-izraelskom lobističkom grupom American-Israel Public Affairs Committee. "Učiniti ću sve što je u mojojmoći kako bi spriječio Iran da se domogne nuklearnog oružja...Učinit ću sve štoje moguće!" - rekao je tom prilikom Barack Obama. Njegove snažne poruke bile suodgovor na kritike Johna Mccaina.McCain je Obamu okarakterizirao kao naivnog i neiskusnog kad se radi ovanjskoj politici, opetovano se izrugujući Obaminoj izjavi da je voljan sastatise s iranskim predsjednikom Mahmudom Ahmadinejadom i njemu sličnim čelnicima zemalja za koje Washington smatra da predstavljaju prijetnju regionalnom ili globalnom miru. "Amerikanci bi trebali bitizabrinuti kada predsjednički kandidatkaže da je spreman za izravne razgovore, bez ikakvih preduvjeta, s tiranima odHavane do Pjongjanga" - izjavio je senator John McCain. Kao odgovor na ovakve kritike, Obama je ukazao na prošlerepublikanske predsjednike, primjerice Ronalda Reagana, koji se u vrijemehladnog rata nekoliko puta sastao s bivšim čelnikom Sovjetskog savezaMihaelom Gorbačovom. No, unatoč tome,neki analitičari, kao što je Helle Dale iz konzervativne Zaklade Heritage, kažu da je Obama ranjiv po pitanju vanjske politike: "On još nije odslužio ni svoj prvimandat u Senatu. Nije se za sada još nisusreo problemima vanjske politike. Njegove izjave ukazuju da on uistinu ne razumije kako funkcionirasvijet diplomacije, na način na koji to razumije netko tko prati tadogadjanja dugi niz godina. Takvoiskustvo omogućuje osvrt i na prethodne administracije." Obamatvrdi da mu njegovo mješano rasno podrijetlo – otac mu je bio Afrikanac, i diosvog djetinjstva proveo je u Indoneziji – daje vrlo jedinstvenu perspektivu kadje u pitanju vanjska politika. Zavrijeme predizborne kampanje, Obama je naglašavao da, dok su neki od njegovihsuparnika upoznali strane državnike, on - s druge strane - razumije kako u drugim djelovima svijeta žive obični ljudi. Stručnjak za američku vanjskupolitiku Peter Beinart primjećuje da su neki američki predsjednici imali vezesa stranim zemljama, ponajviše s Europom.No, u Obaminom slučaju, dodaje Beinart, činjenica da je živio u jednoj zemlji u razvoju,kakva je Indonezija, mogla bi dovesti do promjena u američkoj vanjskojpolitici. "Mislim da je značajna činjenicada Obama u stvari nešto zna o toj zemlji, da ga za nju vežu pozitivni osjećaji,kakve su neki od bivših predsjednika imali prema Velikoj Britaniji, iliFrancuskoj, te da bi mogao ovakvim zemljama pridati više važnosti. Vrlo je zanimljivo promatrati kako će sesituacija odvijati. Moguće je da će onbiti predsjednik koji ce označiti, zbog svog vlastitog iskustva, promjenu uameričkoj politici, i okrenuti se od Europe - koja je zauzimala središnjemjesto u našoj vanjskoj politici veći dio 20. stoljeća, ka zemljama Trećegsvijeta" - kaže Peter Beinart. Možda su baš Obimino podrijetlo, kao i njegova rasna pripadnosti teživotna iskustva, razlozi velikom interesu svijeta zaovogodišnje američke predsjedničke izbore.