Evropska unija: Ravnomjernije rasporediti teret imigracije
U Evropskoj komisiji su za prve dana septembra pripremili nove prijedloge regulisanja pitanja useljavanja, nastojeći poštenije raspored
Politika zajedničkog evropskog bavljenja pitanjem imigracijejoš nije doživjela svoju završnicu. Potaknut apelima članica uz južne i istočnegranice Evropske unije da se ravnomjernije rasporedi sve snažniji pritisakimigranata, Brisel će se, kako se očekuje, za koji dan ponovo vratiti ovom problemu, ukuljučujući i “preraspodjelu”onih koji u Evropi traže novu domovinu na države koje još uvijek ne osjećajusve posljedice imigrantskog vala. Prema podacima Visokog komesarijata UN za izbjeglice, samo prošle godine i samopreko Mediterana, skoro 70.000 ljudi je krenulo prema evropskim obalama tražećišansu za boljim životom. Među njima je nemali broj onih koji su izgubili životepokušavajući u malim čamcima da pređu more. Drugi pravac ilegalne imigracijeprema evropskim državama dolazi sa Istoka. Ukupno, svake godine, u Evropsku unijuuđe, na legalan i ilegalan način, oko milion i po imigranata. Jedna od evropskih "predstraža" za kontrolu izaustavljanje ilegalnog useljavanja je uUkrajini. Šef tamošnjeg projekta pomoći imigrantima humanitarne organizacije “Caritas Austria”Olexander Logtyk kaže: Ljudima se daje pomoć u odjeći i hrani, a oni koji su zemlju napustili zbogkonflikta ili represije, imaju pravo da traže politički azil... Međutim, krupniji problem je organizovani kriminal, jake mreže krijumčarenjaljudima koje vode upravo preko spomenutih ruta. Ključni problem je, čini se, u činjenicida se ljudi, barem oni u glavnom moldavskom gradu Ćisnau, žele makar na nekovrijeme domoći Evrope, da zarade za život, finansijski pomognu svoje najbliže.... Zamjenik ministra za ekonomske poslove Moldavije Sainciuc Sergiu ističe: Imajući sve ovo na umu, u Evropskoj komisiji su za prve dana septembrapripremili nove prijedloge regulisanja pitanja useljavanja, nastojeći poštenijerasporediti sada nejednak pritisak imigranskog vala na evropske članice , ali isve veću potrebu evropskih ekonomija za svježom i kvalifikovanom radnom snagomizvana. Detalji plana još nisu poznati , ali se zna da će sve biti zasnovano nadobrovoljnom učešću evropskih država u rješavanju tog pitanja, što, već ukazujuskeptici, najavljuje dug i neizvjestan proces... Od usaglašene evropske politike imigracije bi, kako neko reče, koristi imalisvi, bez straha da bi došljaci izvana mogli Evropljanima preoteti posao i budućnost.Takvu namjeru nema barem Cristina Rotaru iz Moldavije koja, živeći u Briselu,sa nestrpljenjem iščekuje završetak studija na univerzitetu u Antverpenu: