Havel: 'Nacionalizam i danas koči demokratski razvoj Hrvatske i Srbije'
Bivši češki predsjednik upozorio je da nacionalizam, baš kao i komunistički totalitarizam, omogućuje represiju nad građanima
U Knjižnici američkog Kongresa govorio je sinoć Vaclav Havel, bivši predsjednik Republike Češke. Tema njegova govora bila su ljudska prava. Kako javlja Ivana Kuhar, ovaj se bivši politički disident osvrnuo i na situaciju na Balkanu, gdje – kako je rekao - snažni nacionalizam i dalje koči demokratski razvoj Srbije i Hrvatske. Vaclav Havel je upozorio da nacionalizam, baš kao i komunistički totalitarizam, omogućuje represiju nad građanima. Nazvavši nacionalizam "vrlo opasnim fenomenom", on je naveo slučajeve Srbije i Hrvatske kao zemlje u kojima su komunističku tiraniju zamijenile nacionalističke diktature. Vaclav Havel smatra da je upravo nacionalizam glavni razlog zbog čega države bivše Jugoslavije nisu postigle razinu demokratskog razvoja koji je postignut u drugim zemljama istočne i središnje Europe. Bivši je češki predsjednik pozvao američku vladu da i dalje bude angažirana na Balkanu: "Mislim da je to u interesu cijele Europe i cijelog demokratskog svijeta. Opći je interes da demokracija uspije i na Balkanu. Moram reći da su Sjedinjene Države – u usporedbi s Europom – pokazale više hrabrosti, kada je u pitanju angažman u tom dijelu Europe." Bez obzira na uspjehe na globalnom planu, ljudska se prava i dalje krše, rekao je bivši češki predsjednik. Kao najkritičnije slučajeve naveo je Sjevernu Koreju, Kinu, Bjelarus, Kubu i Burmu – zemlje u kojima se ljudi proganjaju samo zbog toga što traže da vlasti poštuju njihova etička, politička i religiozna uvjerenja. Vaclav Havel smatra da demokratska društva trebaju pomoći ljudima koji žive u diktaturama, u njihovoj borbi za slobodu: "Nije riječ samo o moralnoj odgovornosti, već i o životnom interesu svake demokracije. Ljudi koji žive u demokraciji ne smiju biti indiferentni prema sudbini onih koji žive pod represijom. Tim ljudima treba pomoći, i to na najraznovrsnije načine, kako bi uspjeli u svojoj borbi za slobodu." Iako se kao disident zalagao za mirne političke promjene, Vaclav Havel smatra da je u određenim slučajevima "popuštanje zlu gore od rata". Zbog toga je Havel i podržao američko zbacivanje Saddama Husseina. Gospodin Havel je u Kongresnoj knjižnici također govorio o važnosti "Narandžaste revolucije" u Ukrajini. "Ona nije imala za cilj zbacivanje komunističke diktature, već postkomunističkog sustava koji je kombinirao mafijaški oblik vladavine s neizravnom diktaturom i manipulacijom javnosti. Mislim da smo u ovom trenutku svjedoci drugog vala revolucija, koje nisu upravljene protiv komunizma, već protiv tog posebnog oblika post-komunizma" - rekao je Vaclav Havel. Izlaganje Vaclava Havela u Kongresnoj su knjižnici pratili mnogi članovi Kongresa te niz istaknutih javnih ličnosti poput recimo bivše državne tajnice Madeleine Albright. Bivši češki predsjednik proveo je u Kongresnoj knjižnici posljednja dva mjeseca kao gostujući znanstvenik, radeći na svojoj najnovijoj knjizi.