Raffi Gregorian - BiH sada dalje od EU nego je ikada bila
Sada se govori kako su prilike iste kao 1991-1992, te kako postoje izvještaji da vlada RS-a već sprema listiće za referendum o nezavisn
U američkom Kongresu je jučer održana rasprava pod nazivom: Bosna i Hercegovina, još uvijek neriješena pitanja u post-konfliktnoj obnovi i pomirenju. Raspravu je organizirala Helsinška Komisija, na čelu sa kongresmenom Alcee Hastingsom, predsjedateljem Komisije za sigurnost i suradnju u Evropi, odnosno američke Helsinške komisije, i kopredsjedateljem, senatorom Benjaminom Cardinom. Na saslušanju, na kojem je bio prisutan i kongresmen Chris Smith, su govorili Raffi Gregorian, zamjenik visokog predstavnika u BiH i supervizor za Brčko, ambasador Douglas Davidson, šef misije OSCE-a u BiH, Adam Boys, šef medjuanrodne komisije za nestale osobe, i Diane Orentlicher, profesorica prava na univerzitetu American. Kongresnu raspravu je pratila Amra Alirejsović Saslušanje se fokusiralo na još uvijek neriješena pitanja nakon sukoba u BiH, medju njima privodjenje pravdi odgovornih za ratne zločine, povratak raseljenih osoba i izbjeglica, identifikacija nestalih, kao i na trenutno stanje u zemlji. Zamjenik visokog predstavnika, Raffi Gregorian, je na samom početkusaslušanja rekao da ono dolazi u kritičnom trenutku u istoriji post-dejtonske BiH, i da bi njen opstanak mogao biti odredjen u narednih nekoliko mjeseci, ili čak nekoliko narednih sedmica. On je istakao da se čini da je BiH sada dalje od EU nego je ikada bila, navodeći da najutjecajniji političari, Dodik i Silajdžić, više vole izolaciju BiH nego udovoljavanje uvjetima Unije za integraciju. To je tragično, kaže gospodin Gregorijan, jer više od 70% populacije u BiH želi pridruženje EU. On dodaje da ni BiH ni vlasti RS ne pokazuju bilo kakvu inicijativu po pitanju ratnih zločina, iako stvarni problem leži u Srbiji gdje se nalazi većina, ako ne svi odbjegli optuženici za ratne zločine koji su nadohvat ruke srbijanskim vlastima. Gospodin Gregorijan za Glas Amerike komentira parafiranje sporazuma izmedju Srbije i EU, dok se jedan od najtraženijih optuženika, Ratko Mladić, još uvijek nalazi na slobodi. Suradnja s haškim tribunalom je i dalje uvjet da sporazum o pridruživanju bude odobren i potpisan s EU, i svih 27 članica to mora odobriti. Stoga je parafiranje samo korak ka tome, a Mladić je ključan za utvrdjivanje suradnje s Hagom. Vjeruje se da je on u Srbiji, a ta je zemlja od strane Medjunarodnog suda pravde proglašena krivom za narušavanje Ženevske konvencije za nehapšenje Mladića. Srbija je prva zemlja proglašena krivom za narušavanje ženevske konvencije i nadam se da će ih to primorati na pravovremenu punu suradnju s Hagom, kaže gospodin Gregorian. Upitali smo ga da li je parafiranje sporazuma možda pokušaj od strane EU da udovolji Srbiji prije konačne odluke o Kosovu? U samoj Srbiji postoji sukob izmedju demokratskih i nacionalističkih struja oko budućnosti zemlje i smatram da je EU poduzela takav korak ove sedmica u tom kontekstu, kaže gospodin Gregorian i dodaje: Pretjerana akcija političara u RS na mjere koje je visoki predstavnik objavio 19 oktobra su samo dio uvoda u dramu koja će se desiti izmedju 21 novembra i perioda nakon izvještaja kosovske trojke UN-u 10 decembra. Srbijanski premijer Koštunica je rekao da mjere visokog predstavnika ugrožavaju Srbe u BiH, otvoreno vezujući ideju odvajanja RS-a sa nezavisnošću Kosova. Takva retorika je eksplozivna, kada znamo da su se Milošević i njegovi ljudi koristili takvim riječima da opravdaju ono što je on radio u samoodbranu Srba. Sada se govori kako su prilike iste kao 1991-1992, te kako postoje izvještaji da vlada RS-a već sprema listiće za referendum o nezavisnosti, kaže Raffi Gregorian. Prije svega, smatram da su reakcije na mjere visokog predstavnika potpuno pretjerane--one nemaju veze sa Republikom Srpskom, i usmjerene su samo na procese donošenja odluka na državnom nivou. Kao što je Visokipredstavnik rekao, to je uvjet za predstavnike da dodju i donesu odluku. Izlaženje u hodnik tokom sjednica Vijeća ministara, ne samo od strane Srba, već i Bošnjaka i Hrvata, nije način da se stvari odrade, time se samo odgadja donošenje odluka. Ako želite glasati protiv nečega, onda se trebate pojaviti i tako učiniti, i objasniti ljudima zašto ste glasali protiv--tako funkcionira demokracija. Gospodina Špirića poznajem već duže vrijeme, ako on smatra da je neophodno da podnese ostavku, onda neka bude tako, on ima pravo da to uradi, iako ne smatram da je to najodgovornija stvar koju treba uraditi. Jedna stvar zbog koje sam zabrinut je predstojeće glasanje u Vijeću sigurnosti UN-a koje se mora desiti prije 21 novembra o produžavanju mandata EUFOR-a. Takodjer smo zabrinuti da bi moglo doći do nekog efekta nakon očekivanog izvještaja kosovske trojke UN-u 10 decembra. Predstoji nam dosta neizvjestan period i na ovom sam saslušanju želio objasniti na koji bi se način stvari mogle odigrati narednih sedmica ili mjeseci. Obje američke stranke, kao i predstavnici senata i zastupničkog doma, su izrazili kontinuirano interesovanje za BiH, i osiguravanje da se ta zemlja kreće ka euro-atlantskim integracijama, i zadovljan sam da sam to čuo direktno od Kongresa, kaže gospodin Gregorian, i dodaje da stanje u BiH medjutim nije onakvo kakvo bi trebalo biti: Imate koalicionu vladu koja ne funkcionira kao koalicija. Imaju radni plan, ali nisu postigli ni čak mali procenat od onoga što su obećavali - ustavne reforme, reforma policije, itd. Što se tiče trenutne političke krize, lideri RS-a, koji su pretjerano reagirali na odluku visokog predstavnika, sada stvaraju nešto što smatram vještačkom krizom. I moramo se upitati zašto to oni rade. Da su doista željeli odlazak OHR-a i EUFOR-a, onda bi se suglasili o reformi policije, parafirali bi i potpisali sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, i mi bi otišli. Ali to su kontinuirani problemi već godinu i po dana--američka vlada i OHR stalno ukazuju na poteškoće osobito izmedju Dodika i Silajdžića da postignu dogovor o reformi policije. Deklaracija nedavno donešena u Mostaru je ohrabrujući, ali veoma mali korak--sada su potrebni konkretni koraci ka ispunjavanju uvjeta EU, kaže za Glas Amerike Raffi Gregorian. je na saslušanju istakla važnost pravde i privodjenja odgovornih pravdi, ali i posebno naglasila neuspjeh da se uhapse Karadžić i Mladić. Iako su dosadašnja postignuća tribunala važna, ona se suočavaju s jednim monumentalnim propustom: hapšenjem spomenute dvojice. Parafiranjem sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, jako je važno da EU i dalje zahtijeva od Srbije da osigura Mladićev transfer u Hag prije konačnog potpisivanja sporazuma. Takodjer, ako dobijemo obavještajne podatke da je Karadžić u Srbiji, i njegova predaja se mora osigurati. Sjedinjene Države moraju uraditi svoj dio kako bi osigurale da se sramotna zaštita Mladića i Karadžića konačno privede kraju, kaže Diane Orentlicher. je rekao da se BiH još uvijek ne može opisati kao uspješna demokracija, i da nije u potpunosti ispunila tri uvjeta potrebna za razvoj demokracije. On kaže da u BiH još uvijek ne postoji gradjansko društvo, te da još uvijek postoji osjećaj bespomoćnosti, apatije i neuključenosti gradjana.