Aznar: 'U slijedećem krugu proširenja u NATO trebaju ući Japan, Australija i Izrael'
'Bojišnica protiv terorizma je na globalnom planu, i zbog toga saveznike treba tražiti izvan Europe' – smatra bivši španjolski premijer
Bivši španjolski premijer Jose Maria Aznar nedavno je u Washingtonu predstavio svoj plan o revitalizaciji NATO saveza. Glavni cilj Sjevernoatlantskog vojnog saveza u budućnosti bi bio – borba protiv islamskog ekstremizma, izjavio je u Institutu American Enterprise Jose Maria Aznar. Njegove je poglede kasnije prokomentiralo nekoliko američkih i europskih stručnjaka. Jose Maria Aznar, koji danas obnaša funkciju direktora Zaklade za društvena istraživanja u Madridu, smatra da je NATO savez u opasnosti od gubljenja identiteta – zbog nestanka svog tradicionalnog protivnika iz Hladnog rata. Zbog toga, NATO savez se treba vratiti prvotnoj svrsi – branitelja slobodnog, demokratskog svijeta: "NATO prvenstveno treba biti način da se iskaže identitet članica – liberalnih demokracija koje zajednički brane vlastite vrijednosti, vlastitu slobodu i vlastite interese. Moramo biti ponosni no ono što smo i ne smijemo dozvoliti teroristima da nas udalje od vlastitih načela. NATO ne može postojati kao organizacija lišena vlastitih političkih vrijednosti." Radikalni islam danas, smatra bivši španjolski premijer, ugrožava samu egzistenciju Zapada. Da bi se uhvatio s tim problemom u koštac, NATO mora shvatiti da više nema jasne granice između unutrašnje i vanjske sigurnosti. 'Bojišnica je na globalnom planu, i zbog toga saveznike treba tražiti izvan Europe' – kaže Jose Maria Aznar i dodaje: "Predlažemo da sljedeći ciklus proširenja bude otvoren zemljama poput Japana, Australije i Izraela. Također, partnerske odnose treba uspostaviti sa zemljama poput Kolumbije, koja je također na prvoj crti rata protiv terorizma." Gary Schmitt, stručnjak koji radi u Institutu American Enterprise slaže se s ovom tvrdnjom, ali i dodaje da NATO savez više ne bi smio funkcionirati u skladu načela konsenzusa, koji se mora postići pri donošenju odluka: "Treba ustanoviti mogu li se buduće odluke, barem na nekim područjima, donositi na temelju većinske podrške, a ne konsenzusa. Primjerice, ako dvije trećine ili tri četvrtine članica žele da NATO postupi na određen način, to bi trebalo omogućiti, a ne da je proces blokiran zbog protivljenja očite manjine." Christian Delange, umirovljeni general francuske vojske a danas čelnik Zaklade Maršal Leclerc, smatra da će NATO savezu u budućnosti trebati šira vizija. Glavni ciljevi ne bi trebali biti isključivo borba protiv terorizma i oružja za masovno uništavanje – smatra ovaj časnik. "Mislim da ta dva fenomena - problem terorizma i oružja masovnog uništenja – još uvijek nismo dobro proučili" - smatra ovaj umirovljeni francuski časnik. Francuski general smatra da se ove probleme, s vojnog stanovišta, još uopće nije dobro definiralo. Zbog toga zemlje članice često imaju i vrlo različite pristupe ovoj problematici. Zato je i teško doći do zajedničke strategije – upozorava general Delange. Sudionici panela u Institutu American Enterprise složili su se da NATO savezu treba radikalna transformacija, ukoliko se želi da ova organizacija i u budućnosti bude efikasna i relevantna.