SAD: Pitanja poslije Epsteinove smrti
Slučaj milionera Džefrija Epstina koji je izgleda izvršio samoubistvo u zatvoru posle novih optužnica da je seksualno zlostavljao maloletne devojke, postavlja pitanja pravednosti sistema u kojem moćni mogu da dobiju blage kazne za teške zločine.
Optužbe o Epstinovom seksualnim odnosima s maloljetnicama prvi put su se pojavile 2005, ali je tadašnji tužilac u Majamiju Aleksander Akosta (Alexander Acosta), postigao s milionerom dogovor o priznanju po manjim optužnicama za prostituciju umjesto mnogo ozbiljnijih zločina, zbog čega je bio 13 mjeseci u zatvoru, piše Obzerver (The Observer), sestrinski nedeljnik (The Guardian). Epstine je poslije nastavio svoj džet set život sve do novih optužnica podstaknutih serijom tekstova Majami heralda (Miami Herald) prošle godine o tome kako je on dobio "pogodbu života" od Akoste, koji je tada bio ministar rada u administraciji Donalda Trampa (Trump). Epstine je od skromnog porijekla došao do visokog društva, s bogatim i moćnim poznanicima, ukazuje Gardijan. U srednjoj školi je ušao u matematički tim, poslije čega je upisao fakultet koji nije završio. Iako bez diplome, nekako je postao nastavnik matematike u prestižnoj privatnoj njujoškoj srednjoj školi, gdje je pažnju privukao njegova razmetljiv i nekonvencionalan stil oblačenja, ali i komunikacija s učenicama. Iz škole je otpušten zbog loših rezultata, ali je pomoću poznanstava iz te škole došao na Volstrit gde se probio u sada ugašenoj investicionoj banci Ber Sterns (Bear Stearns) i 80-ih je osnovao firmu za rukovođenje novcem bogatih, s klijentima čije je bogatstvo premašivalo milijardu dolara, dodaje list. Među njima je bio Les Veksner (Wexner), kasnije vlasnik kompanije Viktorija sikrit (Victoria Secret), koji je Epstina, poslije hapšenja u julu, optužio da mu je ukrao 46 miliona dolara. Među Epstinovim poznanicima su bili i drugi poznati bogataši i moćnici, poput britanskog princa Endrua (Andrew), bivšeg predsjednika SAD Bila Klintona (Bill Clinton) ili sadašnjeg predsednika Donald Trumpa koji je za milionera 2002. rekao da je "sjajan lik". "S njim je baš zabavno. Čak se priča da voli lijepe žene kao i ja, a mnoge od njih su mlađe. Nema sumnje - Džefri zna da uživa u društvenom životu". Epstine je imao romantičnu vezu sa Žizlen Maksvel (Ghislaine Maxwell), kćerkom medijskog mogula Roberta Maksvela i članicom britanskog visokog društva. Dan prije Epstinove smrti sud u Njujorku je objavio dokumenta iz zasebnog slučaja protiv Epstinove bivše djevojke Maksvel u kojima je milioner prikazan kao gonič seksualnih robinja s nezasitim apetitom za maloljetne devojke, prenijela je agencija (The Associated Press). Dokumenti se tiču procesa od prije tri godine kada je Virdžinija Đifre (Virginia Giuffre) optužila Maksvel za klevetu. Tužiteljka je navela da joj je 2000. kada je imala 16 godina, otac, koji je radio u Trampovom klubu Mar-a-Lago kao menadžer za održavanje, našao ljetnji posao u svlačionici spa centra kluba. Prema njenim navodima, jednog dana je čitala knjigu o masaži kada joj je prišla Maksvel i rekla da zna nekog kome je potrebna maserka na putovanjima. Na tvrdnju da nema nikavo iskustvo u masiranju, Maksvel je rekla da će dobiti obuku i obrazovanje. Sudski spisi, ističe AP, sadrže slikovite navode protiv Epstina koji je na sudu na Menhetnu optužen za međunarodni trefiking mladih djevojaka za seks s istaknutim američkim političarima, biznismenima i svetskim liderima. "Čitav moj život vrtio se samo oko udovoljavanja tim muškarcima i usrećivanju Žizel i Džefrija", rekla je Đifri. "Cio njihov život se vrtio oko seksa". Tužioci nisu optužili Maksvel, ali tvrde da nastavljaju istragu, podvlači AP, dodajući da je Maksvel u izjavi prije tri godine odbacila navode Đifre kao laži s ciljem da privuče pažnju i medije. Mada se Epstin nikada neće suočiti s pravnim posljedicama, istraga o njegovim zločinima i zločinima ljudi povezanih s njima mora se nastaviti, ocjenjuje (The New York Times) i ukazuje da taj slučaj pokazuje kako je sistem naklonjen bogatima koji mogu dobiti blage kazne za svoja nedjela. Protiv Epstina su i prije jedne decenije postojali obilni dokazi, ali je tada izbjegao ozbiljnu kaznu zahvaljujući dogovoru s tužiocima koji su kasnije naznačili da, zastrašeni Epstinovim pravnim timom, nisu tražili prikladne kazne, ističe njujorški list, dodajući da je poslije novih optužbi, u njegovoj kući u Njujorku pronađen veliki broj fotografija nagih maloljetnica. Epstinov slučaj takođe postavlja pitanje o ulozi tužioca Akoste, koji je poslije pokretanja novog procesa podnio ostavku na funkciju ministra rada. Navodi u njujorškoj optužnici, dodaje Tajms, depresivan su odraz optužbi s kojima se Epstin suočio na Floridi prije više od 10 godina, kada su njegove perverzije prvi put izašle na vidjelo, ali kada su tužioci na čelu s Akostom, sarađujući neobično blisko s odbranom, pomogli postizanje dogovora koji je iskrivio pravdu. Čak i u sterilnom rječniku pravnog sistema, optužbe protiv Epstina izazvaju mučninu, ističe Njujork tajms. Makar od 2002. do 2005, Epstin je, prema optužnici, "seksualno iskorištavao i zlostavljao desetine maloljetnica", nekih starih 14 godina, pri čemu su djevojčice namamljivane i regrutovane da posjećuju Epsintove kuće radi seksa s njim, poslije čega bi žrtvama davao stotine dolara. Da "održi i poveća zalihu žrtvi", plaćao je nekim djevojčicima da regrutuju druge devojčice da budu "slično zlostavljane", čime je stvorio "ogromnu mrežu maloljetnih žrtava", prenosi list navode optužnice. Da je osuđen, Epstin bi bio dobio 45 godina zatvora, ali on nije jedini čije suđenje je previše zakasnilo. Na prvi pogled, Epstinova saga izgleda kao još jedan primjer kako pravda nije slijepa ili kako je naklonjena moćnim na uštrb ranjivih. Bližim ispitivanjem, ističe Njujork tajms, slučaj nudi još izopačeniju slike pravde. Epstin je imao skupe, poznate advokate koji su išli na tužioca sa svim čime su raspolagali, makar po riječima Akoste koji je tvrdio da je dobio najbolji mogući dogovor u tim okolnostima. Ali to nije utješno, ističe Tajms, dodajući da to prikazuje sistem u kojem bogati i dobro uvezani mogu zastrašivanjem zvaničnika dobiti dogovore toliko povoljne da su protivni zakonu. Epstinova smrt pokrenula je teorije zavere, budući da je milioner u zatvoru prošlog mjeseca bio pod posebnim nadzorom zbog mogućnosti samoubistva, pošto je nađen u ćeliji u nesvjesnom stanju s povredama na vratu, piše (The Wall Street Journal). Njujorški list ukazuje da zvaničnici kažu da je Epstin nedavno skinut s nadzora i da su FBI i Ministarstvo pravde pokrenuli istrage o njegovoj smrti dok je ministar pravde Vilijem Bar (William Barr) rekao da je smrt postavila ozbiljna pitanja na koja se mora odgovoriti. S druge strane, republikanski senator Ben Sasi (Sasse), koji predsjedava senatskim odborom za pravosuđe, tražio je istragu uz ocjenu da "moraju letjeti glave" zbog samoubistva. Mnoge glasine i teorije zavjere na internetu vrte se oko pitanja šta su političari znali o navodnim Epstinovim zločinima i da li su neki od njih željeli njegovu smrt, mada apsolutno ništa ne ukazuje da je to slučaj, piše . Te spekulacije, ukazuje britanski servis, ne dolaze samo s margine, već i političari i poznati novinari podstiču neobuzdana nagađanja. Glasine se tiču i pitanja kako je čovjek pronađen u polusvjesnom stanju s povredama vrata mogao kasnije sebi da uzme život. I sam Trump, ističe BBC, dolio je ulje na vatru, retvitujući poruku konzervativnog komičara Terensa Vilijamsa (Terrence K. Williams) koji je tvrdio da je Epstin "imao informacije o Bilu Klintonu i sada je mrtav". Mnoge teorije se lako mogu pobiti, ukazuje BBC. Pojedini korisnici društvenih mreža lažno navode da su tužioci postigli dogovor s Epstinom u vrijeme administracije Baraka Obame (Barack) kako bi zaštitili Klintona, iako je dogovor postignut prije nego što je Obama postao predsjednik. S druge strane, pored onih koji šire teorije da je za smrt Epstina odgovoran Klinton, drugi spekulišu da je na neki način umiješan Trump.