Ogledalce, ogledalce, najljepša tko je... (21/2/02) - 2002-02-22
Američka kultura postaje sve opsesivnija mladošću, odnosno uklanjanjem znakova starenja
Koliko je važno biti sretan s onim što se vidi kada se čovjek pogleda u ogledalu? To pitanje postaje sve izraženije u okružju kulture koja, kako je stručnjaci opisuju, posljednjih godina postaje sve opsesivnija mladošću, odnosno uklanjanjem znakova starenja. Milijuni Amerikanaca odgovor na to pitanje traže u plastičnoj kirurgiji, točnije čitavom biznisu posvećenom borbi protiv starenja, koji, procjenjuje se, godišnje vrti 30 milijardi dolara. Statistike potvrđuju ovakav trend: prema Američkom udruženju plastičnih kirurga, kozmetički plastični i rekonstruktivni zahvati gotovo su se utrostručili u razdoblju od 1992-ge do 2000-te godine. Najpopularniji zahvati doživjeli su vrtoglav porast - liposukcija gotovo 400 posto, povećanje grudi gotovo 500 posto! Samo u 2000-toj godini, gotovo 800 tisuća ljudi je primilo injekcije botoksa - preparata koji uklanja bore s lica paraliziranjem mimičnih mišića. Dok je ranije plastična kirurgija bila domena starijih žena, sada gotovo polovicu pacijenata čine osobe u dobi od 35 do 50 godina, a među njima je na muškarce, u 2000-toj godini, otpalo više od milijun zahvata. Osim liposukcije i povećanja grudi, najpopularniji zahvati pomlađivanja tijela su podizanje grudiju, podizanje stražnjice, te podizanje bedara. Broj takvih zahvata se uglavnom učetverostručio u posljednjem desetljeću. Što se lica tiče, face lifting ustupa mjesto novijim i znatno popularnijim metodama kemijskog peelinga i terapiji retinom-A, a najmanje raste broj korisnika kolagenskih injekcija. Tako je broj zahvata face liftinga u posljednjem desetljeću porastao samo za 77 posto, dok su nove metode uglavnom utrostručile broj svojih štovalaca. Zimzelen na polju plastične kirurgije je korekcija izgleda očnih kapaka s porastom broja zahvata od gotovo 200 posto u posljednjem desetljeću. Stručnjaci tvrde da glavna krivnja za opsesiju ostajanja mladim leži na generaciji baby-boomera, onima rođenim od kraja Drugog svjetskog rata, pa do kraja pedesetih, kojih ima oko 76 milijuna. To je generacija koja je odrasla doživljavajući samu sebe kao mlade snage koje mijenjaju Ameriku. U međuvremenu, te mlade snage počinju stariti, ali na to uopće nisu ni spremne ni voljne. Sociolozi smatraju da će se kulturno okruženje promijeniti izmjenom generacija. Takozvana Generacija X, kao i oni još mlađi, nazvani milenijska generacija, o mladosti imaju drugačije stavove. Ispitivanja pokazuju da među GenX-rima, dvadesete uopće ne izazivaju nikakvu nostalgiju, a dob se doživljava kao nešto sporedno u životu usmjerenom ka drugim problemima i ciljevima. No, upozoravaju skeptici, lako je ne obazirati se na starost kada ti je tek 30, a bore se događaju samo nekim drugima.