Umjetnost Buckminstera Fullera
Elegancija, neobičnost i raznolikost dizajna Bukminster Fullera ostavljaju neizrecivo duboki dojam na posjetitelje izložbe Počevši od s
Buckminster Fuller moždaje najpoznatiji kao izumitelj geodetske kupole, hemisferične strukture izrađeneod međusobno spojenih trokutastih ploča. No, Fullerova dostignuća na poljuznanosti i umjetnosti dio su današnjih sofisticiranih istraživanja u kemiji,nanotehnologiji te ‘zelenoj’ arhitekturi i dizajnu, četvrt stoljeća nakonnjegove smrti. Elegancija,neobičnost i raznolikost dizajna Bukminster Fullera ostavljaju neizrecivoduboki dojam na posjetitelje izložbe Počevši od svemira, koja se održavau Muzeju Whitney u New York Cityju. Ti eksponati uključuju nacrt kupole zauštedu energije nad Manhattanom, nesklopljivu kartu svijeta, složenu odtrokutastih oblika, i prototip trokotačnog automobila sa smanjenom potrošnjomgoriva za 11 putnika, brzine do 180 kilometara na sat. Kustosica MuzejaWhitney, Dana Miller, priznaje da je Fullerov genij nemoguće kategorizirati iliprecizno definirati. "On nijerazmišljao sa stanovišta samo jedne discipline. Nije se smatrao arhitektom iliinženjerom ili pjesnikom, već je u isto vrijeme razmišljao o svim timdisciplinama. Umjetnici se često opiru takvom tipu kategorizacije jer rade urazličitim medijima istovremeno. On je bio vizionar i jedan od prvihinterdisciplinarnih mislilaca 20. stoljeća". Sam Fuller nijegledao na svoje brojne discipline kao na posve zasebne cjeline. Umjesto toga,sve umjetnosti i znanosti smatrao je različitim lećama kroz koje se možepromatrati isti, divan i jednostavan svemir. David McConville, medijskiumjetnik i član odbora Instituta Buckminster Fuller, misli da je ono što jeFuller želio bila ‘cjelovita slika.’ "On bi uvijek tvrdioda, kad god nešto stvarate, najbolje je da počnete od svemira jer, po njemu jeon ukupnost svega – svih naših misli i svih frekvencija. Mi sami moramopromatrati kako djeluju svemir i priroda. Tvrdio je da, ako na svoje problemene gledate na najsveopćenitiji način, nećete ni naći sveopća rješenja". Fuller je već 1920.godine shvatio da su naš planet i njegovi resursi ograničeni, dok ljudska inteligencija– koju je smatrao jednim istinskim blagom – nije. Počeo je stvarati načine kako‘s manje napraviti više.’ Primjerice, njegova futuristička kuća Dymaxionnapravljena je ekološki – štedi energiju, jeftina je i može se reciklirati.Kurt Przybilla, filmski producent kuće Imax, koji je kreirao igračke natemelju Fullerovih dizajna, kaže da su te karakteristike dio Fullerovih naporaza ‘efemeralizacijom,’ ili onim što danas nazivamo ‘održivost.’ "‘Viđenje svijeta natemelju cjelokupnog sustava’ i ‘teorija temeljena na cjelokupnom sustavu’izrodili su se iz njegovog plodonosnog rada. Tako sada, na znanstvenom polju,svi vide zatopljavanje kao globalniproblem te planet kao jednu cjelinu. A u vrijeme kad je Fuller o tome govorio,bio je jedan od rijetkih ljudi koji je to uopće spomenuo". Fullerova djelacijene i vole mnogi umjetnici, kako nekada, tako i danas. Iako ih on nijepokušavao učiniti lijepima, bio je uvjeren da će, kad pronađe pravo rješenje, onabiti lijepa. A to potiče iz njegovog uvjerenja da je prirodni sustavnajmoćniji. Ako uspije naći ključ tog sustava, odnosno njegovu temeljnujedinicu, onda će njegovo djelo biti divno jer je sama priroda divna. Tatemeljna jedinica za njega je bio trokut. Po Fulleru, trokut je najjači inajstabilniji oblik u prirodi. A tetraedar – piramida sa četiri strane od kojihje svaka istostraničan trokut – glavna je osnova na kojoj počiva priroda, patako i njegova djela. Međusobno vezujući tetraedre i postavljajući ih jedne nadruge, Fuller je svojom preciznošću kreirao geodetske kupole po kojima jenajviše poznat. Na polju atomske kemije, ove su struktureotkrila tri kemičara, dvojica sa sveučilišta u Texasu i jedan s britanskogsveučilišta Sussex. Kažu da im točni sastav ugljične molekule C60 nije biopoznat sve dok se nisu sjetili Fullerove geodetske kupole. Stoga su molekuluC60 nazvali po Buckminsteru Fulleru. To je otkriće stvorilo novu granu kemije,iz koje se razvila nano-znanost i nanotehnologija – manipuliranje materijom nanivou atoma. No, ono što je zanimalo Fullera nisu bile molekularne pa nisvemirske sfere, već ljudski potencijal i izričaj ovdje, na našem krhkomplanetu, kojeg je nazvao Svemirski brod Zemlja. Primjeri toga mogu sevidjeti na izložbi u njujorškom Muzeju Whitney do 21. rujna ove godine.