Fantastičan svijet matematike
Premda 2+2=4 vrijedi svugdje u svijetu, matematika nije ista za sve
Istražujući čuda matematike, Alex Bellos je otkrio da brojke nisu ljudima prirođene; korištene su prvi puta tek prije nekih 5 tisuća godina. Neke skupine ljudi – kako je ustanovio – ne koriste ih ni danas, poput amazonskog plemena Munduruku, čiji pripadnici koriste brojke samo do pet Mnogim ljudima pomisao na matematiku je zastrašujuća. No, Alex Bellos ju smatra intrigirajućom. Ovaj novinar – koji je diplomirao matematiku i filozofiju na Sveučilištu Oxford – dvadeset je godina izvještavao za novine, a onda je odlučio spojiti svoju struku i svoje obrazovanje. Putovao je diljem svijeta – a i natrag u vremenu! – kako bi razotkrio fascinirajuće priče o matematičkim dostignućima i opisao osobe čiji su životi isprepleteni s brojkama. U prilogu Faize Elmasry – više o Bellosu i knjizi u kojoj su opisane njegove avanture. Alex Bellos je otkrio da matematika – koju se smatra prilično apsolutnom! – nije potpuno ista svugdje oko svijeta: "Premda je dva plus dva uistinu četiri svugdje u svijetu, pristup matematici je jako, jako različit. Ja potječem iz Britanije gdje biti dobar u matematici znači da nisi 'cool'. U Francuskoj je čisto drukčije; oni vole svoje matematičare, smatraju ih vrhunskim intelektualcima i jako je 'cool' biti matematičar. Biti dobar u aritmetici u Indiji je gotovo znak nacionalnog ponosa. U Japanu – kulturi koja je najrazličitija od moje vlastite - milijun djece nakon škole proučava abakus, čisto iz zabave." Japan je jedno od mjesta koja je Bellos posjetio na svom godinu dana dugom putovanju. Tamo je susreo tvorca popularnih zagonetki sudoku, i vodio razgovore o užicima matematičkih igara. U jednom mjestu kraj Tokija, proveo je vrijeme s majstorom origamija, tradicionalnog japanskog umijeća savijanja papira. Origami je, kaže Bellos, trenutno jedno od najintenzivnijih područja rada matematičara: "Origami je sjajan način razumijevanja geometrije. Ako razmislite dublje o savijanju papira, onda ima jako puno stvari koje se ne daju učiniti metodama koje se uče u školi još od vremena Grka. Recimo, podjelu kuta na jednake trećine. Ako koristite samo kutomjer i ravnalo, onda ne možete konstruirati kut koji je trećina drugog kuta, ali s origamijem to možete učiniti. Zanimljivo je da je origami u Japanu čisto kulturalna stvar za djecu. No, sada origami proučavaju učenjaci na najvišim razinama akademskih institucija u svijetu." Svoje doživljaje s putovanja Alex Bellos iznosi u novoj knjizi, naslovljenoj „U čast Euklida“, u počast 'oca geometrije'. Britansko izdanje knjige – u igri riječi na roman „Alisine avanture u zemlji čuda“, Lewisa Carrolla, inače također matematičara – nosi naslov „Alexove avanture u zemlji brojeva“. Istražujući čuda matematike, Bellos je otkrio da brojke nisu ljudima prirođene; korištene su prvi puta tek prije nekih 5 tisuća godina. Neke skupine ljudi – kako je ustanovio – ne koriste ih ni danas, poput amazonskog plemena Munduruku, čiji pripadnici koriste brojke samo do pet. Bellos kaže da se zaputio na putovanje po svijetu kako bi dokazao da matematika nije šturo polje učenja. Priče iz njegove knjige dokazuju da je ona jednako sigurno iznenađujuća i zadivljujuća kao što je i kvadrat nad hipotenuzom pravokutnog trokuta jednak zbroju kvadrata nad katetama.