Tehnologija plus fleksibilnost - tajna produktivnosti (7/1/03) - 2003-01-07
Amerika je produktivnija i otvara više novih radnih mjesta od Europe zbog toga što je otvorenija za tehnološke inovacije, a ima i fleks
U Washingtonu je nedavno održan godišnji skup Udruge američkih ekonomista, na kojem je sudjelovalo oko sedam tisuća stručnjaka za gospodarstvo iz cijelog svijeta. Jedna od tema skupa bila je utjecaj informatizacije na ekonomsku produktivnost. Ekonomisti se slažu da postoji izravna uzročnoposljedična veza između tehnološkog napretka i radne produktivnosti. Ekonomist Martin Feldstein, koga se smatra najvjerojatnijim nasljednikom direktora saveznih rezervi, Alana Greenspana, kaže da je Amerika u produktivnosti i otvaranju novih radnih mjesta daleko odmakla od Europe “zbog toga što je prijemčivija za inovacije, a ima i fleksibilnije tržište radne snage.” "Inovacija često plaši, pogotovo kad su u pitanju starije osobe koje trebaju naučiti nov, kompjuterizirani način obavljanja svog posla. Inovacija može biti neugodna i menadžerima, ako ona uključuje otpuštanja s posla, ili prijevremeno umirovljenje. Bez obzira na te probleme, u američkim se firmama inovacije stalno provode jer su okolina i sistem skloni promjeni i usavršavanju. Ljudi koji pak provode te promjene imaju jak motiv da ih provedu do kraja" - objašnjava gospodin Feldstein. Krajem prošlog desetljeća, u Sjedinjenim Državama, investicije u kompjutersku tehnologiju bilježile su rast od 40 posto, pet godina za redom. Ta vrst investicija, tvrde ekonomisti, najviše je zaslužna za opći rast produktivnosti američke ekonomije. Za razliku od ranijih promjena u industrijskom sektoru, ovaj put tehnološke promjene najviše utječu na srednji ešalon menadžera, a ne na same radnike – objašnjava Martin Feldstein. "Te su vrste inovacija najviše utjecale na produktivnost menadžera. Ranije, u doba robotizacije i automatizacije proizvodnog procesa, najveće su se promjene događale na samoj proizvodnoj liniji, u načinu na koji su radnici obavljali svoj posao. Danas, informacijska tehnologija mijenja način poslovanja u prodaji, računovodstvu, nabavi, dizajnu i drugim neproizvodnim aktivnostima. Tu se i otvara najviše radnih mjesta." Međutim, u zemljama u razvoju – gdje je radna snaga jeftina i brojna - situacija je drugačija. Ekonomist Joseph Stiglitz, koji predaje na Sveučilištu Columbia, kaže da produktivnost u Trećem svijetu ovisi o školovanosti radne snage, kao i o sposobnosti da se usvoje tehnološke inovacije: "Promjene na tehnološkom planu dovele su do ubrzanja ritma produktivnosti. Nova ekonomija, koja se bazira na informatizaciji i internetu, nije promjenila neka temeljna ekonomska načela, ali je ipak dovela do promjena u tehnologiji i u mjerenju produktivnosti. Neke se zemlje tome lako prilagođavaju, a neke ne." U usvajanju novih tehnologija Afrika i Latinska Amerika kasne. Kina i Južna Koreja su očiti pobjednici. Znanstvenici okupljeni na godišnjem skupu Američke udruge ekonomista slažu se da je razdoblje između 1995. i 2000. predstavljalo jedinstven trenutak u industrijskoj povijesti svijeta. Tehnološki boom tih godina najbolje odražava širenje interneta, globalne elektronske mreže koja je ušla u stotine milijuna domova i radnih mjesta baš zbog toga što predstavlja uspješnu kombinaciju osobnog računala i telekomunikacijske tehnologije.