Oko 90 posto globalnog zatopljavanja odlazi izravno u oceane
Tim Barnett, fizičar iz San Diega, kaže da dokazi prikupljeni kompjuterskim modeliranjem i opažanjima na terenu pokazuju da je rast tem
Ljudske aktivnosti mjerljivo su se odrazile na jedan od ključnih pokretača globalnih klimatskih promjena – temperaturu svjetskih oceana. Do takvog zaključka došao je panel američkih znanstvenika, koji je svoje nalaze predočio na nedavnom skupu Američke udruge za promicanje znanosti. Većina znanstvenika sada vjeruje da se Zemljina klima zatopljava. "Približno 90 posto tog zatopljavanja odlazi ravno u oceane. Dakle, ako želite ustanoviti što izaziva to zatopljavanje, oceani su pravo mjesto za traženje odgovora" - tvrdi Tim Barnett, fizičar mora u Institutu za oceanografiju Scripps, u San Diegu. On kaže da dokazi prikupljeni kompjuterskim modeliranjem i opažanjima na terenu pokazuju da je rast temperatura oceana izravno povezan s ljudskim aktivnostima: "Može li klimatski sustav to učiniti sam od sebe? Odgovor je nedvosmisleno NE. Razmatrali smo mogućnosti da sunčeve promjene i vulkansko djelovanje mogu izazvati zatopljavanje i ustanovili da to uopće ne dolazi u obzir. Ono što je u potpunosti potvrdilo naše pretpostavke bilo je stakleničko zatopljavanje. Dva modela – jedan ovdje i jedan u Engleskoj – toliko su točno dobila zatopljavanje kakvo je zabilježeno na terenu da smo bili zaprepašteni stupnjem jednakosti između stvarnih osmatranja i teoretskih modela." Tim Barnett kaže da novi podaci oslikavaju vrlo zabrinjavajuću sliku globalnih klimatskih promjena: "Posljedice koje povećanje temperature izaziva na planu regionalne vodoopskrbe u slijedećih dvadesetak, trideset godina vrlo su teške, i to ne samo u zapadnom dijelu Sjedinjenih Država, nego i u Kini, Peruu i drugdje – svugdje gdje povišenje temperature izaziva problem, svugdje gdje se osnovni izvor vode puni snijegom ili otapanjem glečera. Tristotine milijuna ljudi ovisi čitavog ljeta o vodi koja se stvori u zimskim mjesecima." Otapanje leda, premda se zbiva globalno, najvidljivije je u arktičkom području, gdje zbog toga već raste razina mora. Ruth Curry, iz Oceanografskog instituta Woods Holes, u Massachusettsu, kaže da bi izobilje slatke vode, koja puni sjeverni dio Atlantskog oceana zbog otapanja Arktika, moglo izmijeniti način na koji ocean transportira toplinu iz nižih u više geografske širine: "To potencijalno može pokrenuti druge promjene klimatskog sustava i dalje od samog zatopljavanja. Ukratko, kada se zagrijava zemlja, mijenja se ciklus vode i ravnoteža vode na Zemlji bude gurnuta iz 'vage'. Te se promjene zbivaju sada, a, očekuje se da će se još pojačati tijekom ovog stoljeća. Sigurno je da takve promjene stavljaju na tešku kušnju i ekološke sustave i ekonomije praktički svugdje u svijetu." Rapidno otapanje leda već uništava neke ekosustave koji su nastali tijekom dugog vremena. Znanstvenici ističu primjer nedavnog izumiranja stotina tisuća jedne vrste ptica selica, koje su svake godine odlazile iz Australije do Arktika, gdje su se razmnožavale. Pokazalo se da je zatopljavanje Beringovog mora dovelo do cvjetanja jedne morske biljke koja je prekrila površinu i onemogućila pticama da vide svoj plijen u moru, te su izumrle od gladi. (db)