Martin Luther King Jr. - predvodnik borbe za građanska prava koji je sanjao o boljoj Americi
U 35-oj, King je postao najmlađi dobitnik Nobelove nagrade za mir
King, svećenik iz Atlante, u saveznoj državi Georgia, predvodio je stotine tisuća Afro-amerikanaca u naporima da se okonča rasna segregacija u južnom dijelu Sjedinjenih Država Skoro dva mjeseca nakon što je uragan odgodio posvećivanje spomenika čelniku pokreta za građanska prava, Martinu Lutheru Kingu, američki će predsjednik Barack Obama danas predvoditi ceremoniju otkrivanja spomenika. Doktor King bio je vodeći glas suvremenog pokreta za građanska prava, a spomenik njemu u čast prvi je na Nacionalnom Mallu kojim se odaje počast jednom Amerikancu afričkog podrijetla. Martin Luther King Jr. postao je istaknuta osoba 50-ih i 60-ih godina prošlog stoljeća, kao mladi vođa nenaslinog pokreta za rasnu jednakost: "Veličina Amerike jest u našem pravu na prosvjedovanje za naša prava". King, svećenik iz Atlante, u saveznoj državi Georgia, predvodio je stotine tisuća Afro-amerikanaca u naporima da se okonča rasna segregacija u južnom dijelu Sjedinjenih Država. Pokret je ponekad izazvao nasilje, kada bi bijelci koji su podržavali segregaciju pokušali primjeniti zakone kojima je cilj bio da se rase drže podjeljenima, na mjestima kao što su restorani, hoteli, kino dvorane, vlakovi, autobusi i škole. Martin Luther King počeo se isticati kao vođa pokreta u prosincu 1955, u pokušaju da se desegrigira javne autobuse u mjestu Montgomery, u saveznoj državi Alabama: "Bio je to dan kada smo odlučili da se mi više nećemo voziti u segregiranim autobusima". Godinu dana kasnije, američki je Vrhovni sud donio odluku da su zakoni o segregaciji autobusa u Alabami neustavni. Bila je to prva velika pobjeda za doktora Kinga i njegov pokret za građanska prava: "Doktor King bio je veliki čovjek". Svećenik Calvin Woods blisko je surađivao sa doktorom Kingom za vrijeme niza protesta u Birminghanu, u Alabami: "On je bio skroman čovjek, koji je morao sa svakim razgovarati. On bi pozorno slušao svakoga i istinski želio razumjeti što mu netko želi reći: "Sretan sam što vam se mogu danas pridružiti, na ovaj dan koji će u povijesti ostati zabilježen kao najveći prosvjed za slobudu u povijesti naše nacije". 28. kolovoza 1963, više od četvrt milijuna ljudi okupilo se u glavnom američkom gradu u poznatom Maršu na Washington. Kingov najpoznatiji govor bio je u središtu ovog povijesnog prosvjeda za slobodu i pravo na zapošljavanje: "Sanjam o tome da će mojih četvoro male djece jednog dana živjeti u zemlji u kojoj ih se neće ocjenjivati po boji njihove kože, nego po sadržaju njihova karaktera". Aktivistica za građanska prava, Barbara Arnwine kaže da je Kingov govor inspirirao mnoge: "On je cijeloj naciji govorio – Posegnite više, imajte aspitracije u svakom smislu, kad se radi o rasnoj jednakonsti, jer jedino kada je naša kuća ujedinjena, tada će i naša zemlja biti snažna". Kingov san o boljoj Americi počeo je poprimati oblik 1964. godine. U 35-oj, on je postao najmlađi dobitnik Nobelove nagrade za mir. Istovremeno, pokret za građanska prava uspio je utjecati na zakonodavce, i predsjednika Lyndona Johnsona da izglasaju povijesni zakon kojim je zabranjena rasna segregacija na javnim mjestima, kao i diskriminirajuća praksa kojom je crncima onemogućeno glasovanje: "Želim reći američkom narodu i nacijama diljem svijeta da smo se mi pokrenuli i nikakav val rasizma neće nas spriječiti". Nedugo nakon ovih uspjeha, u travnju 1968, Martin Luther King ubijen je u Memphisu, u Tennesseeiju. Više od četiri desetljeća nakon njegova ubojstva, Amerika odaje počast čovjeku i njegovoj viziji rasne jednakosti ovim spomenikom u Washingtonu. Temeljni dio spomenika nazvanog “Stijena nade”, velika je granitna skulptura doktora Kinga koji gleda na spomenike drugih predsjednika. Harry Johnson predsjednik je zaklade koja je radila na ovom spomeniku vrijednom 120 milijuna dolara: "Kada prođete ovuda želimo da možete vidjeti i razmišljati o tome što bi doktor King učinio, i što on znači danas svima nama koji ga nikada nismo upoznali, i što će značiti budućim generacijama". Vernon Roberts, posjetitelj iz New Jerseya kaže da je spomenik Martinu Lutheru Kingu jedinstven: "Daje nam perspektivu koja je drugačija od predsjedničkih spomenika, koje možete vidjeti u Washingtonu. Daje nam priliku da učimo, da spoznamo i da se uzdignemo. Predstavlja jedan oblik bodrenja za sve nas". Oni koji su pomogli u izgradnji ovog spomenika kažu da on predstavlja vječni spomen na čovjeka mira, čiji se pokret žestoko borio za demokraciju, pravdu i poboljšanje života milijuna Amerikanaca afričkog podrijetla.