Cheney: 'Zaštita slobode i nacionalne sigurnosti - prvi vladin prioritet' (2/9/04) - 2004-09-02
"George Bush i John Kerry razlikuju se najviše kada je u pitanju uloga Amerike na svjetskoj sceni; za razliku od njegova protivnika, pr
Nacionalna konvencija Republikanske stranke u New Yorku bliži se svojoj završnici. Dopredsjednik Dick Cheney prihvatio je republikansku nominaciju za još jedan mandat na dopredsjedničkoj dužnosti, nakon čega preostaje još samo da sutra nominaciju prihvati i sam predsjednik George Bush. Konvencija se odvija u znaku gotovo neograničenog entuzijazma pristaša i niza manjih, ali podjednako žarkih prosvjeda. U govoru u kojem je prihvatio još jednu republikansku nominaciju za dopredsjednika, Dick Cheney iznio je svoju viziju ostvarenja "sigurnijeg svijeta" i "Amerike punije nade". Osvrćući se na protekle četiri godine, dopredsjednik Cheney je istaknuo da su za Bushovom administracijom "godine postignuća" i da se sada treba okrenuti budućnosti. U tome, rekao je, "nikada nećemo izgubiti iz vida najveći izazov našeg vremena – očuvanje slobode i sigurnosti Amerike pred odlučnim neprijateljima". Dopredsjednik je dodao da se predsjednik Bush i demokratski predsjednički kandidat, senator John Kerry najviše razilaze upravo kada se radi o ulozi Amerike u svijetu, naglašavajući još jednom predanost aktualne Bijele kuće odlučnoj vanjskoj politici i zaštiti nacionalne sigurnosti i nacionalnih interesa. O razlikama između Georgea Busha i Johna Kerrya govorio je i drugi glavni govornik večeri bio je demokratski senator iz Georgije Zell Miller, koji je, aludirajući na kontoverzu oko Kerryjevog iskustva u Vijetnamu rekao: "Kerry želi voditi jučerašnje ratove, a George Bush vjeruje da moramo voditi ratove današnjice i bigti spremni za izazove sutrašnjice. ..Svijet trenutno ne može priuštiti neodlučnu Ameriku. George Bush je odlučan osigurati snage i sredstva koja su nam potrebna da bismo iskorijenili teroriste." Inače, za njega je zanimljivo da je on bio i jedan od glavnih govornika na konvenciji demokratske stranke 1992, na kojoj je Bill Clinton nominiran za predsjednika. Sa svoje strane, predsjednik Bush nije nazočio govoru dopredsjednika Cheneya i senatora Millera, već se u Queensu sastao s lokalnim policajcima. Inače, izvan dvorane Madison Square Garden, u kojoj se održava konvencija, ulice New Yorka podjednako pune su pješaka i prometa, kao i obično. Međutim, u tzv. Zamrznutoj zoni oko dvorane, od vozila se mogu primijetiti samo reportažna kola američkih i stranih tv postaja, te vozila njujorške policije. Na ulicama oko dvorane gotovo da ima više uniformi nego prolaznika – u šali bi se čak moglo reći da se ovdje može vidjeti više policajaca nego u seriji "Njujorški plavci". Uz policijske ophodnje sa psima, tu su i manje vidljivi, ali ipak prisutni agenti Tajne službe, FBI i niza drugih agencija koje osiguravaju konvenciju. Uz mogućnost terorističkog napada, vlasti brine i mogućnost da će prosvjedi, koji prate konvenciju, postati nasilni. Za sada se, treba reći, to uglavnom nije dogodilo, barem ne u većim razmjerima. Nakon velikih prosvjeda pred sam početak konvencije, u protekla tri dana održani su tek manji – ali ne i manje živopisni - prosvjedni skupovi. Na primjer, tisuće prosvjednika, koji su prosvjedovali protiv nezaposlenosti, stale su u dugi simbolični red nezaposlenih u kojem su predsjedniku dali Ťotpustť s posla, pokazujući svoja ružičaste otpusne listove. Inače, treba spomenuti da policija ovih dana ne riskira ništa, pa je do sada već uhićeno nekih tisuću i pol prosvjednika. Izvan "zamrznute zone", život se nastavlja uobičajenim njujorškim burnim tempom. Grad je konvenciju shvatio i kao priliku za turističku zaradu, pa veliki plakati podsjećaju prolaznike da se u "Velikoj jabuci", kako Njujorčani od milja zovu svoj grad, govori 171 jezik, da grad ima 17.312 restorana, 325 noćnih klubova, preko 150 muzeja i 528 picerija. Dakle, dovoljno prilika da se preko dvije i pol tisuće republikanskih kandidata koji sudjeluju na konvenciji, odmori i zabavi.