Osvrt na 2002: Američka politička scena (29/12/02) - 2002-12-29
2003. godina glavnim američkim strankama, Republikanskoj i Demokratskoj, donosi nove šanse za uspjeh ali i nove izazove
Za republikance u Senatu Sjedinjenih Država, prvi je prioritet jačanje novog čelništva, čiji je prvi čovjek senator iz Tennesseeja Bill Frist. Na dužnost čelnika republikanske većine, senator Frist stupa sedmog siječnja, kada počinje novi saziv Kongresa Sjedinjenih Država. On je na tom mjestu zamijenio Trenta Lotta koji je posljednjih mjesec dana bio predmet prilične kontroverze, koja je završila njegovom ostavkom na čelni položaj u Senatu. Podsjetimo, senator Trent Lott se pozitivno izrazio o političkoj prošlosti jednog svog kolege koji je krajem četrdesetih i početkom pedesetih bio pristaša rasne segregacije. Mnogi su zbog toga stekli dojam da prvi republikanac na Capitol Hillu podržava institucionalno odjeljivanje rasa, koje je u Americi već gotovo četrdeset godina zakonski zabranjeno. Slučaj Trenta Lotta postavio je pitanje želi li Republikanska stranka uopće kao glasače privući crnce, te druge pripadnike manjina. Senator iz Mississippija Thad Cochran kaže da će njegova stranka pojačano raditi kako bi postala još prihvatljivija i Amerikancima afričkog podrijetla: "Važno je da naša stranka jasno kaže da želimo da nam se priključe i da za nas glasaju Amerikanci afričkog podrijetla, kao i pripadnici drugih manjina. Treba pokazati da naša stranka shvaća njihove interese i potrebe." Republikanci ulaze u novu godinu sa značajnom prednošću – predsjednik George Bush, koji je republikanac, vrlo je popularan. Tom de Frank, šef washingtonskog uredništva dnevnika , o tome kaže: "Predsjednik dobro vodi rat protiv terorizma, tu je i situacija s Irakom. Te dvije vanjskopolitičke krize predsjedniku su pomogle da brzo prevlada značajne minuse koje je imao na početku svog mandata. Prisjetimo se, na početku mandata, predsjednika je pratio glas da nije baš osobito inteligentan, odnosno da nije spreman za Bijelu kuću." Predsjednika Busha u sljedećoj godini očekuju dva velika izazova: mogući rat s Irakom te oživljavanje američke ekonomije. Demokratsku stranku, koja je u oporbi i prema predsjedniku države a i na Capitol hillu, u Kongresu Sjedinjenih Država, očekuju izazovi drugačije vrste. Stranka se tek počela oporavljati od teškog poraza na izborima u studenom. Demokrati tek trebaju odlučiti hoće li stranka u ovom desetljeću biti u centru ili će se pomaknuti prema ljevici političkog spektra. Možda će odgovor na ovo pitanje postati jasniji kad sljedeći mjesec svoje predsjedničke aspiracije objave neki od čelnih demokrata. Al Gore, bivši dopredsjednik Sjedinjenih Država i predsjednički kandidat na izborima 2000. godine, odlučio je ne kandidarati se 2004. godine. Ta činjenica ostavlja dosta slobodnog prostora razmjerno manje poznatim demokratskim političarima – senatorima, kongresmenima te jednom guverneru. Politički analitičar Stuart Rothenberg napominje da do 2004. ima dosta vremena, te da ne treba zavarati činjenica što u ovom trenutku Georgeu Bushu demokrati ne predstavljaju značajniju prijetnju: "Izbori 2004. održat će se nakon gotovo dvije godine duge stranačke odnosno predsjedničke izborne kampanje. Tko zna kako će tada izgledati ekonomija, kakva će tada biti vanjskopolitička situacija? Kakva će biti situacija na Srednjem istoku? Sve će se to uzimati u obzir prilikom izbora predsjednika države. Mislim da će demokrati na kraju imati vrlo dobrog, ozbiljnog kandidata za Bijelu kuću." Demokrati koji razmišljaju o predsjedničkoj kandidaturi odluku moraju donijeti prilično brzo. Jer, treba organizirati izborni stožer i početi prikupljati donacije, pogotovo kada su u pitanju prvi u nizu stranački izbori, u saveznim državama Iowa i New Hampshire. Tamo se stranački izbori naime održavaju već u siječnju 2004. godine.