Kolika je stvarna cijena 'besplatnog' Linuxa? (28/5/03) - 2003-05-27
Microsoft uspoređuje Linux s "poklonjenim kućnim ljubimcem", koji je, iako besplatan, u konačnici ipak - vrlo skup
Kompjuterski operativni sustav Linux koriste kompjuterski fanatici diljem svijeta još od početka devedesetih godina prošlog stoljeća. Danas, desetak godina kasnije, mnogi administratori kompjuterskih mreža počinju na njega gledati kao na održivu alternativu proizvodima poput Microsoftovog popularnog operativnog sustava Windows. što su prednosti, a što slabosti Linuxa? Linus Torvalds napisao je Linux još 1991. godine, no taj je operativni sustav ovih dana počeo izazivati interes i poslovnog svijeta, koji ga konačno počinje shvaćati kao "nešto više od tek proizvoda za hobiste". Za razliku od drugih softwareskih programa namijenjenih businessu, kakve proizvode Microsoft i Sun Microsystem, Linux je program s tzv. 'otvorenim izvornikom', odnosno besplatno je dostupan programerima da mogu razvijati nove programe za njega, kao i dopunjavati stare. Mnoge organizacije počele su preuzimati Linux za svoje unutarnje operacije na serverima za kompjuterske mreže i web sajtove. Kao razlog navode bolje performanse i manje troškove. Međutim, činjenicu da se radi o besplatnom programu s 'otvorenim izvornikom', mnogi kritiziraju kao glavni Linuxov nedostatak. Michael Robertson osnivač je i glavni izvršni direktor kompanije Lindows, koja proizvodi programe za operatvni sustav Linux. Korporacija Microsoft trenutno tuži Lindows, zbog korištenja riječi "Lindows", koja podsjeća na riječ "Windows", zaštitni znak njihove kompanije. Michael Robertson ističe da je pozitivno to što Linux omogućuje brojnim programerima širom svijeta da eventualno postanu protuteža Microsoftu i njegovim ogromnim financijskim resursima: "Danas Microsoft ima monopol, oni imaju proizvod na kojem rade već mnogo godina i kojeg su znatno obogatili. Bilo koja kompanija koja bi im htjela konkurirati, to jednostavno ne može učiniti. Microsoft sad ima u banci preko 40 milijardi dolara što je velika ekonomska moć. Dakle, da bi se tome moglo suprotstaviti, potreban je pokušaj na globalnoj razini. A to je ono što 'otvoreni izvornik' Linuxa dopušta globalnoj zajednici – da svi pogledaju što se nalazi iza tog proizvoda i da rade na njegovom poboljšanju." Maggie Wilderotter radi kao potpredsjednica u Odjelu za poslovnu strategiju Microsofta. Ona uspoređuje Linux s psićem kojeg ste dobili besplatno, ali "koji će naposljetku – baš kao i Linux – biti puno skuplji". "Mislim da se pažnja treba obratiti na ukupnu cijenu koštanja Linuxa. Nije riječ samo o početnim troškovima. Mnogo ljudi ističe da je Linux besplatan, međutim, besplatan je na način na koji je besplatan i neki poklonjeni kućni ljubimac, recimo psić. Netko vam ga pokloni, ali poslije imate mnogo troškova vezanih s njegovim održavanjem. To nije nužno jeftino. Microsoft pokušava uzeti u obzir ukupnu cijenu vlasništva za nekog kupca, kao i vrijednost koja je povezana s onim što vlasništvo donosi." Ne čudi da se mnogi u kompjuterskoj industriji ne slažu s ovakvim mišljenjem gospođe Wilderotter. Jedna od njih je i C.J. Rayhill koja objavljuje knjige i organizira konferencije o uporabi kompjutera. Ona kaže da je prema njenim iskustvima, koja se temelje na razgovorima s dužnosnicama različitih kompanija, ukupna cijena Linuxa zaista manja od cijene Windowsa: "Mislim da takve izjave predstavljaju novi marketinški pokušaj Microsofta. Nisu uspjeli napadajući 'otvoreni izvornik', odnosno objavljene kompjuterske kodove Linuxa, pa sad pokušavaju s 'ukupnom cijenom vlasništva', koja bi – po njima – bila veća za Linux negoli za Microsoft. Ja mislim da to nije točno. Nisam to dosad iskusila. Poznajem mnogo ljudi koji koriste ove sustave, a ni oni to ne vjeruju. Međutim, smatram da takvi komentari predstavljaju marketinški potez Microsofta." Još jedan alternativni operativni sustav je Unix, koji je proizvela kompanija SCO Group iz Utahe. No, prošli je tjedan ova kompanija upozorila tisuću petsto najvećih svjetskih korporacija da bi mogli biti financijski odgovorni za korištenje Linuxa. Oni tvrde da je dio Unixovog programerskog koda prekopiran u Linux.