Human Rights Watch upozorava na prijetnju slobodi medija u Hrvatskoj
„Novinari koji su istraživali korupciju ili osjetljive teme bili su meta prijetnji, smjenjivalo ih se s dužnosti ili utužilo u sudovima
U svom 20. godišnjem izvješću o stanju ljudskih prava u svijetu organizacija Human Rights Watch navodi da su aktivisti za ljudska prava širom svijeta bili zlostavljani, zatvarani, a u nekim slučajevima i ubijeni. Human Rights Watch donosi i poglavlje o Hrvatskoj. Blokada pregovora s Europskom Unijom i neočekivana ostavka bivšeg premijera Ive Sanadera s vlasti stavili su Hrvatsku u stanje političke neizvjesnosti u većem dijelu 2009. godine, ocjenjuje Human Rights Watch dodajući kako su istodobno zanemarene reforme koje se reflektiraju na ljudska prava. U izvješću se podsjeća na sudske procese hrvatskim generalima pred Haškim tribunalom, ali i na suđenja za ratne zločine koja se odvijaju pred hrvatskim sudovima. Kako primjećuje Human Rights Watch postoji disproporcija oko etničkog podrijetla osoba kojima se sudi – većina su Srbi – što zabrinjava ovu organizaciju za ljudska prava. U 2009. godini podignuto je osam novih optužnica za ratne zločine protiv 16 pojedinaca od čega su 14 Srbi. Human Rights Watch se osvrće i na sudski proces protiv Branimira Glavaša koji je na dan proglašavanja presude i objavljivanja zatvorske kazne pobjegao u Bosnu i Hercegovinu. U dijelu godišnjeg izvješća Human Rights Watcha za Hrvatsku govori se i o problemima povratka izbjeglih ili raseljenih Srba. U prvoj polovini prošle godine u Hrvatsku se vratilo 456 srpskih izbjeglica. Od 95 raseljenih povratnika koji su se vratili svojim domovima većina su Hrvati. Human Rights Watch izvještava da su od 2,402 raseljene osobe u Hrvatskoj njih 1,630 Srbi. Navodi se i da je postignut izvjesni napredak po pitanju priznanja prava na mirovinu za Srbe koji su tijekom rata radili na okupiranim područjima. Hrvatsku se kritizira zbog odnosa prema mentalno bolesnim osobama. Kako se navodi „pretjerana i nepotrebna prisilna institucionalizacija ljudi uz tvrdnju da se radi o mentalnoj bolesti i dalje ostaje glavna bojazan. U izvješću se spominje slučaj Ane Dragičević koju su 2004. godine, kada joj je bilo 16. godina, njeni roditelji stavili u psihijatrijsku bolnicu nakon što su doznali da je održavala ljubavnu vezu s drugom djevojkom. Tretman ljudi u takvim institucijama brine Human Rights Watch jer postoje izvješća o zlostavljanjima i zanemarivanju. Human Right Watch primjećuje i da odnos Hrvatske prema azilantima i imigrantima i dalje ne udovoljava međunarodnim i europskim standardima. Stopa odobravanja azila ostaje niska: u prvih sedam mjeseci 2009. odobren je svega jedan od 93 zahtjeva za azil. Ovu organizaciju za ljudska prava brinu i prijetnje slobodi medija u zemlji, poglavito političko miješanje u rad državnih medija kao i pritisak na novinare. „Novinari koji su istraživali korupciju ili osjetljive teme bili su meta prijetnji, smjenjivalo ih se s dužnosti ili utužilo u sudovima“, navodi Human Rights Watch. U poglavlju o Hrvatskoj dodaje se i da je u državnim i komercijalnim medijima bilo osobnih napada na aktiviste za ljudska prava što je povećalo atmosferu netrpljivosti prema njima no organizacije za ljudska prava u cjelini ipak mogu slobodno djelovati, stoji u izvješću Human Rigths Watcha.