Osvrt na 2001. - Vlada RH (30/12/01) - 2001-12-30
U intervjuu za Glas Amerike, predsjednik Vlade RH, Ivica Račan, govori o političkoj i gospodarskoj situaciji u zemlji te hrvatsko-ameri
: Gospodine Račan, skoro će dvije godine od kada ste sa koalicijskim partnerima preuzeli vlast. Obični građani za ove dvije godine kažu kako se u njima lakše disalo, ali i jednako ako ne i lošije živjelo. Slažete li se sa tom ocjenom? : Kao predsjednik vlade, nešto drugačije ocjenjujem ono što smo učinili za ove dvije godine. Prvo, zaustavili smo da zemlja ne sklizne u provaliju pred kojom smo se našli i gospodarki a i na drugi način. Drugo, uz teška odricanja morali smo popraviti štošta što je napravljeno kao štetno za ovu zemlju i za njenu perspektivu. Morali smo sanirati mnoge unutrašnje dugove i gubitke. Morali smo u isto vrijeme otvoriti zakašnjeli proces tranzicije. Izgubili smo deset godina i taj proces moramo raditi ubrzano. Moramo trčati a trčati nije lako. Morali smo ono što nije prethodna vlast učinila – skresati skupu državu. Morali smo izvršiti restrikcije u državnom proračunu javne potrošnje. Bez presedana je da smo sebi prepolovili plaće. Blokirali smo rast plaća u javnom sektoru, u državnoj upravi i javnim službama, nastojeći da trošimo samo ono što stvaramo a ne preko toga. Sve smo to radili da bi osigurali bolju budućnost i zaustavili pad u ponor. : Gradjane ipak najviše zanima kada će bolje živjeti. Kako uopće mislite smanjiti nezaposlenost koja je medju najvećim u Evropi? : Očekujem idućih mjeseci da počinje padati broj nezaposlenih u Hrvatskoj. Približavaju se dva procesa svom kraju. Jedan, gdje usporavamo porast nezaposlenosti, i drugi gdje povećavamo broj novo- zaposlenih. Kada se za nekoliko mjeseci ta dva pravca spoje mi ćemo popiti šampanjac, jer ja sam rekao da će to biti za ovu vladu prava nova godina. Tada ćemo reći: evo, krenulo je u uzlazni trend u broju zaposlenih i u padu apsolutnog broja nezaposlenih. To je ono što očekujemo ali do te točke ne može se doći preko noći. Čuda nema u gospodarskoj politici, čuda pripadaju nekim drugim sferama. Kao što vidite ja razumijem ocjene gradjana, koji s pravom restrikcije i odricanja, mnoštva obicnih gradjana ove zemlje – ja im se na tome zahvaljujem – spravom, zbog tih odricanja nisu vidjeli dobitak, ali dobitak je bolja budućnost koju oni svojim odricanjem otvaraju. Mi ćemo već krajem iduće godine, na primjer, deblokirati blokirane plaće i reći im da plaće rastu adekvatno porastu GDP. : Velikim čudom se smatra činjenica da se Vaša vlada uopće održala dvije godine. Najozbiljniju krizu je proživljavala ove godine kada je zbog suradnje s haaškim Tribunalom predsjednik vašeg glavnog političkog partnera HSLS-a, Dražen Budiša dao ostavku. Budiša bi se ponovo mogao vratiti na čelo HSLS-a, znači li to i novu krizu Vlade? : Ne plašim se krize Vlade, a dozvolite da pričekamo razvoj događaja u HSLS-u. Ja ne želim razgovarati o pojedincima. Mene interesira stav HSLS-a, prema ključnim odrednicama ove Vlade. Stav HSLS-a, ne stav pojedinaca. Interesira me da li imamo podršku kao što smo imali do sada, na stručnim, strateškim zadaćama ove Vlade i HSLS-a. Ako je imamo onda tu uloga pojedinaca i nije tako važna, onda oni ne mogu bitno poboljšati, ali ni bitno dovesti u pitanje ovu Vladu. Vrlo važno je da unutar koalicije, sve stranke koalicije ostanu čvrsto u podršci osnovnim odrednicama ove vlade, a među njima je između ostaloga i suradnja sa Haagom i kroz tu suradnju riješavanje mogućih problema. : Ljudi u Hrvatskoj misle da je nakon poznatih događaja od 11. rujna prostor jugoistočne Evrope nezanimljiv Sjedinjenim Državama. Vjerujete li da bi Sjedinjene Države mogle vojno povući sa ovih prostora o čemu se i prije tih događaja spekuliralo? : Ne vjerujem da će Amerika dozvoliti rizik da ne bude prisutna u ovoj regiji s obzirom na svoj značaj i svoju dosadašnju ulogu, pozitivnu u ovoj regiji. Tako da se ne plašim neke prevelike razlike u odnosu na dosadašnje prisustvo i ulogu SAD. Mi je pozdravljamo i mi naglašavamo da je njeno prisustvo, na konstruktivan način, i dalje potrebno u ovoj regiji. To govorim u ime demokratske Hrvatske koja želi pridonijeti svime što čini unutar sebe i u suradnji sa susjedima i unutar naše regije stabilizirajuće. Mi želimo pridonijeti stabilizaciji ove regije, pa je vrlo važno da u tom pogledu ostane prisustvo Amerike u pravcu stabiliziranja situacije, unutar same regije što je dobro i za globalnu sigurnost i sigurnost same Amerike. : No, I Hrvatsku muče nerješena pitanja sa susjedima. Unatoč parafiranju, sporazum sa Slovenijom o granicama nije prošao u Saboru. : Tu smo zastali, jer u ovom trenutku nije bilo dovoljno, rekao bih, potpore jasnoj strategiji ove Vlade, za dobre susjedske odnose sa Slovenijom I rješavanjem svih otvorenih opitanja sa Slovenijom Zastali smo na jednom segmentu pitanja granica. Ja vjerujem da ćemo ipak, vrlo brzo dobiti tu potrebnu kritičku masu da prihvatimo rješenje oko granica u interesu cijelovito dobrih odnosa sa Slovenijom. Prema tome, kada kažete - "nema Hrvatska", možda neko u Hrvatskoj nema, ali Vlada ima jasnu strategiju i mi znademo kako riješiti otvorena pitanja sa Slovenijom. Nismo za to imali dovoljnu potporu, moram reći i unutar koalicije i uutar hrvatskog Sabora, ali vjerujem da ćemo je dobiti. : Prigovara vam se i neaktivna politika prema BiH? : Mi više nismo prisutni na Tuđmanov način u BiH. To bi valjda trebalo biti priznanje za Hrvatsku. Ja slušam i danas prigovore što nismo na taj način prisutni u Bosni i Hercegovini. Ne, hvala lijepo. Hrvatska podupire cjelovitu i neovisnu BiH i dobrovoljno se odriče da ima posebno dobre odnose samo sa dijelom BiH – Federacijom, unutar koje je i Hercegovina. Ne. Baš zato što podupiremo cjelovitu i neovisnu BiH mi ne želimo imati posebno dobre odnose sa samo jednom dijelom BiH, a Srbija sa drugim dijelom, što bi značilo da utječemo kao susjedi, kao potpisnici Daytona destabilizirajuće na BiH. Ne, naša zadaća je, i u našem interesu je, da utičemo pozitivno na stabilizaciju BiH i insistiramo na rješavanju svih otvorenih pitanja u Bosni i Hercegovini – od izbornog zakona do ustavne reforme, koja će garantirati, a u skladu sa ustavnim sudom BiH ravnopravnost sva tri naroda i njihovu konstitutivnost na čitavom teritoriji BiH, iste institucije koje brane tu ravnopravnost i konstitutivnost. Podupiremo takav razvoj događaja, recimo, u ustavnoj refomi. : Proces normalizacije odnosa s Jugoslavijom mnogi ocjenjuju presporim... : Naši odnosi sa SR Jugoslavijom su u procesu normalizacije. Odnosi su u tom pogledu sve bolji, ide i gospodarska suradnja relativno dobro. Lakše se komunicira u svakom pogledu. Rješavaju se neka otvorena pitanja, poput povratka kulturnog blaga iz Srbije u Hravtsku. Proces je u toku, ali da bi učinili kvalitetniji skok u dobrosusjedskoj suradnji između Hrvatske i SR Jugoslavije vrlo važno je da, nominirani, pa i rekao bih poznati, krivci za zločine koji su počinjeni između ostaloga, posebno u Vukovaru, budu privedeni licu pravde. Na samom sudu u Srbiji ili će biti izručeni Haagu, svejedno. : I sami ste ocijenili političku i vojnu saradnju sa SAD izvrsnom. Što je s gospodarskom suradnjom, nakon nesretne epizode s Enronom? : Ja se nadam da ćemo se sjetiti ovih nekih epizoda koje su bile neuspješne, poput Enronove i da ćemo pokazati neke uspješnije poteze koji će dobro prijateljstvo između dvije države još i ekonomski adekvatno nadopuniti. : Američka tvrtka Bechtel je angažirana na vašem najvećem projektu – građenju auto-ceste: Zagreb – Split? : Da, I to radi dobro. Umjesto da radi jednu cestu koja je bila politički besmislena i koketirala sa podjelom BiH, jer je trebala graditi se prema BiH, ona se radi sada u pravom pravcu, kroz Hrvatsku i integrira Hrvatsku. Po svim informacijama i izvješćima koja dobijam Bechtel radi dobro. Drago mi je da to mogu, evo i slušateljma Glasa Amerike otvoreno reći.