Otkriven potencijalno naseljiv planet
Svih 220 ranije otkrivenih planeta izvan našeg Sunčevog sustava pokazuju takozvani problem Zlatokose: ili su prevrući, ili prehladni, i
Po prvi put, astronomi su otkrili planet izvan našeg sunčevog sustava koji je potencijalno naseljiv, s temperaturama nalik onima na Zemlji. Znanstvenici taj nalaz smatraju - kako je jučer objavljeno - velikim korakom u potrazi za 'životom u svemiru'. Planet je baš prave veličine, mogao bi imati vodu u tekućem obliku, a u galaktičkim terminima je relativno blizu - 193 bilijuna kilometara od Zemlje. No, zvijezda, oko koje kruži u vrlo bliskoj orbiti, tipa 'crvenog patuljka', mnogo je manja, slabijeg sjaja i hladnija od našeg Sunca. Mnogo toga ostaje nepoznato o novootkrivenom planetu što bi ga, na koncu, kad se ustanovi, ipak moglo učiniti nenaseljivim. Uz to, vrijedi spomenuti da, prema kriterijima koje znanstvenici koriste za definiranje naseljivosti, u tu kategoriju spada, recimo, Mars: veličina bliska onoj Zemlje, s temperaturama koje bi dozvolile postojanje vode u tekućem obliku. No, čak i tako, to je prvi planet izvan našeg solarnog sustava koji udovoljava tim kriterijima. Rezultati otkrića jedanaestero europskih znanstvenika još nisu objavljeni, ali je izvješće predano časopisu Astronomy and Astrophysics. Planet je otkriven pomoću teleskopa u La Silli, u Čileu. Specijalni instrumenti tog teleskopa rascijepe svjetlost i potom bilježe kolebanja u različitim valnim dužinama. Takva kolebanja mogu otkriti postojanje drugih svjetova. U ovom slučaju, takva su kolebanja u različitim valnim dužinama razotkrila planet koji kruži oko crvenog patuljka nazvanog Gliese 581. Do prije nekoliko godina, astronomi nisu crvene patuljke smatrali mogućim suncima za planete koji bi mogli održavati život. Otkriće novog planeta - nazvanog 581c - zasigurno će potaknuti daljnje studije planeta koji kruže oko sličnih zvijezda. Oko 80 posto zvijezda blizu Zemlje su crveni patuljci. Novootkriveni planet je oko pet puta teži od Zemlje. Znanstvenici nisu sigurni radi li se o stjenovitom planetu, poput Zemlje, ili o zamrznutoj ledenoj kugli s tekućom vodom na površini. Ako je stjenovit, onda bi mu promjer bio 1 i pol puta veći od Zemljinog. Ako je ledena kugla, onda bi bio još veći. Teoretski bi trebao imati atmosferu, ali se ne zna što bi bili njezini sastojci. Znanstvenici vjeruju da su prosječne temperature na planetu u rasponu od 0 do 38 celzijevih stupnjeva, što je izazvalo veliko uzbuđenje u krugovima astronoma. Do sada, naime, svih 220 planeta koji su otkriveni izvan našeg Sunčevog sustava pokazuju takozvani problem Zlatokose: ili su prevrući, ili prehladni, ili, jednostavno, preveliki i plinoviti, kao što je, u našem solarnom sustavu, nenaseljivi Jupiter.