U SAD-u se obilježava Dan Martina Luthera Kinga
Govor Martina Luthera Kinga u Washingtonu, u ožujku 1963., mnogi povjesničari smatraju jednim od najvećih u američkoj povijesti
Od strane mnogih povjesničara on je rangiran među najvećim govorima - i najdubljim književnim djelima - u američkoj povijesti, uz govor u Gettysburgu predsjednika Lincolna tijekom američkog građanskog rata, govor predsjednika Franklina Roosevelta tijekom Velike depresije, te inauguralni govora predsjednika Johna Kennedyja. Taj se govor posvuda u školama analizira, secira se njegov jezik, ritam, i retorička tehnika. Profesorica komunikacija Margaret Zulick sa Sveučilišta Wake Forest, kaže da je ono što čini taj govor izuzetnim činjenica da je usred govora King potpuno napustio svoj pripremljeni tekst i nikad se više do kraja govora nije vratio na njega. "Moj je san da će jednog dana čak i država Mississippi, država usijana od nepravde i opresije, biti preobražena u oazu slobode i pravde. To je moj san." Margaret Zulick naziva ta ponavljanja glazbenim imenom – rifom: John Adams, gostujući profesor retorike na koledžu Hamiliton, kaže da ga je dojmila Kingova raskošna uporaba metafora - neočekivanih riječi i ideja koje stvaraju žive slike. John Adams kaže da je cijeli govor, sa svojom temom sna, jedna metafora, te da veliki dio njegove snage leži u načinu na koji je izrečen. Drugi ga mogu pokušati izreći, ali nitko se ne može mjeriti s Kingovim izgledom i gestama, ritmom i iskrenosti. Douglas DuBrin predaje engleski i povijest na Francuskoj Internacionalnoj Školi pored Washingtona i koristi ovaj govor u svojim predavanjima. DuBrin kaže da govor ima glazbene kvalitete, uključujući i pripjeve koji ushićuju slušatelje. Douglas DuBrin kaže je Martin Luther King ostvario sva četiri elementa velikog govora, uključujući i elokventnost. "Neka se od nas ne traži da zadovoljimo našu žeđ za slobodom pijenjem iz čaša gorčine i mržnje." Douglas DuBrin kaže da se četvrti sastojak velikog govorništva - uvjerljivost – mora vrednovati tek gledajući unazad. On kaže je govor pomogao promijeniti rasni krajolik zemlje na bolje. Martin Luther King široko je uporabio svoju vještinu hipnotičkog baptističkog propovjednika, koristeći reakcije publike na govor, dramatične pauze i lirske reference odlomaka iz Biblije. Margaret Zulick sa Sveučilišta Wake Forest kaže da je taj govor zadržao svoj sjaj jer je premostio rasne podjele. Dok je Martin Luther King držao svoj nadahnjujući govor, Washington je bio polu pust, zbog zabrinutosti što bi sudionici tog skupa mogli učiniti. Kingov snažan, ali i odmjereni govor - koji je počeo pisati samo četiri dana ranije – omekšao je strah i bijes naroda i pomogao uvjeriti predsjednika Kennedyja da započne s promidžbom provođenja povijesnih zakona o građanskim pravima, koji su okončali instucionaliziranu rasnu segregaciju. Predsjednik Kennedy bio je ubijen manje od tri mjeseca kasnije. A pet godina kasnije - nakon jednog od njegovih posljednjih javnih govora - King je također postao žrtva atentata.