Velika potrošnja papira brine aktiviste za zaštitu okoliša
Amerikanci troše sedam puta više papira od prosječnog stanovnika planeta
Kad su kompjuteri postali dio naseg svakodnevnog zivota, devedesetih godina, mnogi su mislili da cemo se rijesiti papira, barem dobrog dijela, jer papirologiju ce zamijeniti elektronska dokumentacija i posta. To se nije dogodilo. Jos uvijek rabimo ogromne kolicine papira što je razlog za zabrinutost aktivista za zastitu okoliša. Allen Hershkowitz je znao da kompjuterska revolucija nece dovesti do smanjenja potrosnje papira. Hershkowitz je znanstvenik uposlen u Natural Resources Defense Council, neprofitnoj, nestranackoj, medjunarodnoj organizaciji, sa sjedistem u New Yorku, cija misija i jest zastita okolisa i prirodnih resursa. Hershkowitz kaze da Amerikanci trose sedam puta vise papira od prosjecnog stanovnika planeta. "Ne radi se samo o stampacima, dodaje on, nego i o ambalazi, cigaretama, toaletnom papiru, papirnatim maramicama... u sve to ide puno papira, potraznja za njim je po prirodu razorna..." Krcenje suma pridonosi globalnom zatopljenju puno vise nego sto to zajedno cine svi kamioni, autobusi, zrakoplovi i brodovi u svijetu. Troslojni toalet papir Hershkowitz usporedjuje s Hummerom, gutacem benzina.U Europi i Aziji, istice on, puno se vise koristi reciklirani papir u proizvodnji tog artikla. Amerikanci ocito ne mogu bez mekanoga i zbog unistavanja svjetskih suma na meti su napada svjetskih medija. Organizacija Greenpeace pet godina je vodila kampanju protiv kompanije Kimberly Clark, proizvodjaca Kleenex papirnatih maramica, zbog sjece suma u Kanadi i drugim dijelovima svijeta za proizvodnju njihovih artikala. Kompanija je nedavno konacno pristala da od iduce godine u svoju proizvodnju ukljuci 40 posto recikliranog papira. Vecina proizvodjaca papira i papirnatih proizvoda ne protivi se koristenju recikliranog papira u svojim proizvodima. Dan Sandoval, urednik casopisa Recycling Today, kaze da se za vecinu kutija i novina danas rabi reciklirani papir. Kad se na isti nacin proizvodi toalet papir, onda je to uglavnom od odbacenog uredskog papira. Cesto, medjutim, u uredskim kosevima zavrsava sve zajedno, papir i smece, pa papir, nazalost, nije dovoljno cist za recikliranje. Preradjivaci papira moraju onda, kaze Sandoval, vise ulagati u opremu sto katkada kosta vise od sjece drveta. Ipak, recikliranje papira postaje sve veci trend u cijelom svijetu, a aktivisti zele i nastoje vidjeti i brze promjene kod proizvodjaca papira. A i potrosaci moraju obaviti svoj dio posla – manje kompjuterskih ispisa, u uredu i kod kuce te odustajanje od kupovine troslojnog toalet papira!