Ima li smisla pomagati Trećem svijetu? (7/1/02) - 2002-01-07
Pomoć u razvoju i rat protiv terorizma - američki tisak analizira modele američke pomoći zemljama u razvoju
Uvodničari i komentatori vodećih američkih dnevnika analiziraju odnose Sjedinjenih Država i svijeta u razvoju, u sjeni terorističkih napada od 11. rujna, te uspješne vojne intervencije u Afganistanu. Glavno pitanje koje se postavlja jest: treba li Amerika pomoći u uklanjanju korjena terorizma, koje mnogi nalaze u nerazvijenost, siromaštvu, nepostojanju demokracije te općenitom kaosu koji vlada u mnogim zemljama Trećeg svijeta? Komentator dnevnika , Steven Mallaby, smatra da Amerika treba nastaviti pomagati zemljama u razvoju, te vremenom svoju pomoć i povećati. Ne radi se samo o novčanoj, već i o stručnoj pomoći te o pomoći u razvoju demokratskih ustanova. Međutim, najnoviji događaji u nekoliko zemalja – Argentini, Zambiji te u Afganistanu – mnoge Amerikance navode na pomisao da je pružanje pomoći nerazvijenim često besmisleno, piše Steven Mallaby. Nakon što je više od deset godina slijedila savjete američkih ekonomista, Argentina je u dubokoj financijskoj krizi. U Zambiji su nedavno održani izbori, koje je organizirao i djelomično financirao Zapad, međutim mnogi se žale da su izbori bili lažirani. Afganistan, oslobođen od talibana i al-Qaide, tone u anarhiju i kriminal. Utjecajni članovi američke vlade – primjerice ministar financija Paul O’Neill u prošlosti su znali izraziti stajalište da Amerika treba drastično smanjiti pomoć inozemstvu. “Kao i svaki biznismen - a to je Paul O’Naill bio prije no što je postao ministar financija – on se želi povući iz projekata na kojima se gubi novac” – primjećuje Steven Mallaby. Komentator međutim smatra da bi vlada trebala pronaći načine da “inozemstvu pomaže na pametniji način.” “Stabilnost Afganistana je Americi očito vrlo važna. Zbog toga američka je pomoć potrebna, primjerice u organizaciji i opremanju mirovne misije i slanjem humanitarne pomoći” – savjetuje Steve Mallaby. Uvodničar dnevnika smatra da bi se terorizam efikasnije iskorjenio kada bi islamski svijet imao pozitivniji odnos prema Sjedinjenim Državama. “Što Amerika po tom pitanju namjerava učiniti?” – pita se uvodničar bostonskog dnevnika. Težište se stavlja na promicanje demokracije, poštivanje ljudskih prava i vjerskih sloboda u arapskim zemljama, gdje svega toga nema previše. No, takva je taktika često blokirana drugim američkim interesima – ovisnošću o srednjeistočnoj nafti, odnosno želji da se obrani Izrael, piše uvodničar ovog američkog dnevnika. On smatra da bi glavni naglasak trebao bi biti na uklanjanju vjerske netolerancije, koja je velikim djelom posljedica siromaštva i političke obespravljenosti u mnogim arapskim zemljama. “Sjedinjene bi Države trebale više pomoći lokalnim ne-vladinim organizacijama u arapskom svijetu koje se bore za demokratizaciju njihovih zemalja. Zemlje poput Uzbekistana i Saudijske Arabije, koje se smatraju partnerima Amerike, trebalo bi navesti da se više otvore prema svijetu te da svojim građanima daju više slobode” – smatra uvodničar . U zaključku članka se navodi da dobar dio napora u razvoju demokracije u tom dijelu svijeta treba prepustiti samim Muslimanima. “Imalo bi smisla kada bi se na tom projektu angažirali i američki muslimani” – smatra uvodničar bostonskog dnevnika. Komentator Charles Krauthammer tvrdi da se Amerika treba okaniti idealističkih planova o razvoju demokracije i tolerancije u islamskom svijetu. Treba se ograničiti na ostvarivanje vlastitih, američkih nacionalnih interesa, i to – kada je potrebno - vojnom silom, kao što je to bio slučaj u Afganistanu. “Radikalni islam razumije tek jezik moći, vojne snage”, primjećuje ovaj utjecajni vanjskopolitički komentator, koji svoju tvrdnju potkrepljuje i citatom samog Osame bin Ladena, koji je na nedavno objavljenoj video snimci izjavio: “ako imate jakog konja i slabog konja, ljudi će se sasvim prirodno prikloniti jakom.” Naravno, bin Ladenova izjava je dana u drugom kontekstu, no služi kao dobra ilustracija teze Charlesa Krauthammera. “Ambicije radikalnog islama najefikasnije će biti uništene snagom naše vojske. Bin Laden je Ameriku smatrao impotentnom i dekadentnom zemljom. Nije ni čudo – izveo je nekoliko uspješnih napada na nas, a Amerika na njih nije pravilno odgovorila”, piše u Washington Postu Charles Krauthammer. Situacija se sada promjenila. Poraz talibana i al-Qaide u Afganistanu naveo je i druge zemlje i režime – Pakistan i Palestince - da se počnu obračunavati sa svojim teroristima. “Jesu li to učinili zbog toga što su shvatili da trebaju postati humaniji? Zbog toga što se shvatili vrijednost ljudskog života? Naravno da ne. Tako su postupili zbog toga jer ih je strah Amerike, njezine moći. Tako treba i biti” – piše kolumnist Charles Krauthammer.