Istoričar, Charles Ingrao o Srebrenici
Po mišljenju Charlesa Ingraoa, desetogodišnjica Srebrenice je prilika da se svima onima, koji još uvek sumnjaju da je jula 1995. počinj
Ugledni američki istoričar i profesor Univerziteta Perdu u Indijani, Charles Ingrao, predvodi projekat “Naučna inicijativa” u okviru koga oko 300 zapadnih i domaćih eksperata za Balkan nastoje da utvrde faktografiju o najspornijim događajima u balkanskom konfliktu tokom 90-tih godina. Ovih dana profesor Ingrao će boraviti u Srbiji, na Kosovu i u Bosni i Hercegovini. Njegova turneja povezana je sa obilježavanjem desetogodišnjice Srebrenice. Pred polazak za Beograd, profesor Ingrao je razgovorao snovinarkom Glasa Amerike Jelom de Franceschi: Po mišljenju Charlesa Ingraoa, desetogodišnjica Srebrenice je prilika da se svima onima, koji još uvek sumnjaju da je jula 1995. počinjen najveći zločin u Evropi od Drugog svjetskog rata, još jednom predoče dokazi o tome. INGRAO:Dokazi zločina u Srebrenici su toliko uvjerljivi da ih malo ko u svijetu negira. U projektu koji vodim učestvuje 300 vodećih zapadnih eksperata za Balkan kao i veliki broj lokalnih naučnih radnika, od čega više od 60 stručnjaka iz Srbije. Istraživanje se zasniva na mnogim nepobitnim podacima. Imali smo, na primjer, priliku da pregledamo satelitske snimke i dokaze o otkriću oko 4,000 tijela zakopanih u neposrednoj blizini Srebrenice. O tom događaju svjedočio je general Krstić, drugi po rangu komandant snaga bosanskih Srba u to vreme, kao i veliki broj oficira i civila podređenih Krstiću. Postoje snimci telefonskih razgovora između Radovana Karadžića i drugih, o tome kako treba likvidirati i zakopati Srebreničane. Da se masakr dogodio potvrdili su nedavno i predsednik Republike Srpske i članovi njegove komisije o Srebrenici. Pa ipak, veliki broj ljudi u Srbiji još uvek negira da je srpska strana kriva za taj masakr, pa čak i da se on dogodio. Mislim da je korisno iskoristiti priliku da se o tom događaju govori na osnovu podataka proverenih u skladu najvišim naučnim standardima, kao što je to učinila naša Naučna inicijativa. VOA: Tokom svog posjeta zemljama Zapadnog Balkana, gospodin Ingrao planira uvjeriti vodeće političare da, kada govore o nedavnim balkanskim sukobima, to čine na osnovu potkrijepljenih činjenica. Ingrao smatra da projekat Naučna inicijativa pruža takvu vjerodostojnu naučnu potku. INGRAO: Mi nastojima da ohrabrimo političke lidere da predoče podatke do kojih je naša grupa došla u skladu sa najvišim naučnim standardima. Moj kolega iz Naučne inicijative, Tomas Everet i ja, razgovara ćemo sa vodećim političarima. On će posjetiti Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu. Ja ću prevashodno boraviti u Srbiji i na Kosovu, a kratko ću se zadržati i u Banja Luci i Sarajevu. U svim tim centrima apelirat ćemo na političke čelnike da razmotre rezultate istraživanja Naučne inicijative, sa kojima su saglasni ne samo vodeći zapadni stručnjaci, nego i naučnici iz njihovih sredina. Zatražićemo od naših sagovornika da javnosti objasne da ti međunarodni i domaći naučnici nisu radili ni pod kakvim političkim pritiskom, i da su uspeli izgraditi zajedničku naučno-istorijsku platformu, prihvatljivu za svakog u regionu. Bilo bi izuzetno dobro kada bi političari poput Borisa Tadića, Ibrahima Rugove, Stipe Mesića, kao i bivši i sadašnji predsjednici BiH, prihvatili naše nalaze kao zajedničko sagledavanje događaja iz nedavne prošlosti, i time doprinijeli da se uklone kontroverze opterećene mitovima, mržnjom i poricanjem.”