Rusija sputava ne-vladin sektor koristeći se 'zakonom protiv ekstremizma'
Zakonska definicija 'ekstremizma' uključuje i klevetanje javnih djelatnika, ometanje rada vlasti te huliganstvo ili vandalizam iz ideol
Osnovatii voditi nevladinu organizaciju u Rusiji nije jednostavno, navodi nedavnoizvješće organizacije Human Rights Watch u Moskvi. Oni koji se žele baviti timposlom sučeljeni su s hrpom papira, nedjelotvornim zakonima, čak i prijetnjamanasiljem. Iz Moskve se javila Jessica Golloher. Raditi u Rusiji može za prosječnog građana značiti puno birokracije –trebaju se slijediti brojna pravila, ispuniti formulare, ishoditi dozvole,dobiti odobrenje za opis radnog mjesta, i tako dalje. Ta situacija može biti isloženija za one koji rade za nevladine organizacije koje ruska vlada smatraprijetnjom - kaže Matthew Schaaf, predstavnik nevladine organizacije HumanRights Watch u Moskvi: "Organizacije koje rade na spornim problemima ilikoje su povezane s političkom oporbom imaju u pravilu više problema s vlastima." Jedna od takvih organizacija je Golos Samara,organizacija za zagovaranje prava glasača iz mjesta Samara na jugu zemlje. Tamoje 2007. godine održan summit Europske unije i Rusije. Matthew Schaaf kaže dasu prije samog sastanka, vladine snage nasilno upale u zgrade nevladinih udrugau tom području: "Na povratku u svoj ured, osoblje Udruge za pravaglasača jednog je dana našlo čitavu zgradu zapečačenu zbog navodnog prekršajazakona o protupožarnoj zaštiti. Optuženi su i za korištenje nezakonitogsoftvera, a direktor organizacije bio je prisiljen na psihijatrijski pregled." Matthew Schaaf dodaje da se ruska vlada koristizakonom iz 2006. godine kojim se od nevladinih udruga zahtijeva da čuvajunepotrebnu papirologiju, samo kako bi im otežali poslovanje. On kaže i da sevlada služi kojim god može zakonima kako bi zatvorila organizacije kojeprakticiraju građanski aktivizam. Kao primjer navodi jednu ekološku nevladinuudrugu koja je morala prestati s radom na osnovi vladinog zakona oanti-ekstremizmu. Tim zakonom, kojeg je ruski parlament donio 2006. godine,proširena je definicija ekstremizma tako što je u nju uključeno klevetanjejavnih djelatnika, ometanje rada vlasti i huliganstvo ili vandalizam izideoloških, vjerskih ili etničkih razloga. Ruski dužnosnici tvrde da će ovajzakon spriječiti zločine iz mržnje, a oporba tvrdi da je taj zakon samo jedanod mnogih kojima se Kremlj koristi kako bi istjerao nevladine organizacije izRusije. Alexander Verkhovsky direktor je Centra za informacije i analizu uMoskvi, koji se bavi proučavanjem nacionalizma i ksenofobije u Rusiji. On kažeda je ironično što se ruska vlada koristi zakonom o anti-ekstremizmu kako biprognala nevladine udruge, a njemu su, zbog posla kojim se bavi, pristizaleprijetnje smrću: "Prijetnje smrću slali su nam e-mailom ili telefonomneke neo-nacističke grupe. Neki od tih ljudi čak su mi došli i u kuću. Neki sumi poslali i video. U njemu su objašnjavali zašto sam ja neprijatelj ruskognaroda i tvrdili da podržavam teroriste. Sve se tu vidjelo – moja kuća, mojaadresa, moja fotografija." Alexander Verkhovsky kaže da, unatoč tome što sunjegovi osobni podaci objavljeni na webu, policija nije ništa učinila kako biuklonila te podatke ili identificirala osumnjičene. Najgore je, kaže on, što nezna da li uopće postoji ikakva istraga: "Nikad nisam dobio službeni poziv da dođem u policijskupostaju. Sa službenog stajališta, ja ništa ne znam. No, znam kakva je mojalokalna policija – njih ne zanima ova vrst istrage i ne žele imati ništa s tim." Usprkos skepsi ovog djelatnika jedne vladine organizacije o volji ruskevlade da pomogne takvim udrugama, donji dom ruskog parlamenta, Duma, trenutnoraspravlja o prijedlogu zakona kojim bi se ublažili neki od strožijih propisakojih se te organizacije moraju držati. Ovim amandmanima želi se smanjiti količina dokumentacije koju bi te organizacijemorale čuvati u arhivima i olakšati im proces registracije. Matthew Schaaf izHuman Rights Watcha ističe da se taj novi zakon odnosi na samo trećinunevladinih organizacija u Rusiji te da su njime zanemareni neki od većihproblema s kojima su sučeljene nevladine udruge, poput nasilja.