Političke reforme i demokratizacija - rješenje za ekstremističko nasilje u Rusiji
Analitičar A. Golts kaže da u Rusiji treba uspostaviti vladavinu prava, ukinuti policijsku državu te razviti trodiobu državne vlasti 
Hajka na teroriste može imati i neplanirane posljedice – ona može ukazati na korupciju i nestručnost ruskih specijalaca, kaže Sergej Arutjunov iz ruske Akademije znanosti U terorističkom napadu u Dagestanu, republici koja je članica ruske federacije, u utorak je poginulo 12 osoba. Ovi napadi dogodili su se dva dana nakon samoubilačkih napada u Moskvi. Za napade u moskovskoj podzemnoj željeznici odgovornost su preuzeli islamistički ekstremisti iz Čečenije. Ruske vlasti smatraju da oni stoje i iza napada u Dagestanu. U oštro sročenoj izjavi, ruski premijer Vladimir Putin rekao je da će organizatori terorističkih napada u Moskvi biti 'uništeni'. Putin je rekao da je 'pitanje časti' da policija ekstremiste 'izvuče iz kanalizacije, na svjetlo dana'. Ruski je premijer uvjeren da će se to i dogoditi. Oglasio se i jedan od čečenskih pobunjeničkih vođa, Doku Umarov. On je preuzeo odgovornost za planiranje i organizaciju napada na moskovsku podzemnu željeznicu – u skladu s prijetnjom koju je objavio u siječnju. 'Ako Rusi misle da je rat daleko od njih, na Kavkazu, onda ćemo mi, hvala Bogu, donijeti taj rat Rusima u njihovu kuću' – rekao je Umarov. Moskva već gotovo dvadeset godina nastoji ugušiti separatistički pokret u Čečeniji. U tom je sukobu ubijeno oko stotinu tisuća ljudi. Neke od čečenskih žena čiji su najbliži poginuli postaju takozvane 'crne udovice' – bombašice samoubojice koje se na taj način osvećuju Rusima. List Moscow Times procjenjuje da su ove žene, od 2001. godine, bile počinitelji čak dvije trećine od svih terorističkih napada u Rusiji, u kojima je poginulo oko 900 ljudi. Sumnja se da su 'crne udovice' bile počinitelji dva samoubilačka napada u moskovskom metrou u ponedjeljak. Bez obzira na oštre izjave premijera Putina, ruski analitičari sumnjaju da će eliminacija terorista biti brza. Sergej Arutjunov, vodeći stručnjak za Kavkaz u ruskoj Akademiji znanosti, kaže da bi pojačana represija mogla ojačati čečenske separatiste. Osim toga, lokalne vlasti u Čečeniji – odane Moskvi – mogli bi krenuti u novo krvoproliće, samo da utišaju kritike koje dolaze iz glavnog grada, kaže Arutjunov. Hajka na teroriste može imati i neplanirane posljedice – ona može ukazati na korupciju i nestručnost ruskih specijalaca, kaže ovaj ruski stručnjak. Organizacije koje prate poštivanje ljudskih prava posebno kritiziraju lokalnog čelnika u Čečeniji, Ramzana Kadirova, koji se protiv pobunjenika većinom bori tako što njegove snage otimaju sumnjive ljude i ubijaju ih. Ruska novinarka Natalija Estemirova ubijena je prošlo ljeto, kako se sumnja zbog toga što je namjeravala pisati o represiji i korupciji u Čečeniji. Neovisni ruski analitičar Aleksandar Golts smatra da se u Čečeniji ne može uvesti jača kontrola nego što je ova sadašnja. Po njemu, jedino je rješenje provesti istinske političke reforme, ali ne samo u Čečeniji, već u cijeloj Rusiji. On kaže da se u Rusiji treba uspostaviti vladavina prava, ukinuti svi elementi policijske države te razviti trodioba državne vlasti. Tek tada, počet će se rješavati i problemi Sjevernog Kavkaza – kaže Aleksandar Golts.