Treba li Europa  nalikovati Americi u ekonomskom smislu?
Sve više europskih firmi posluje na tipično američki način te zarađuju ogromne profite. Istodobno, najveće europske ekonomije – njemačk
Stručnjaci se slažu da bi europske ekonomije po svojim potencijalima mogle biti najdinamičnije ekonomije na svijetu. Europske zemlje u prednosti su u odnosu na Ameriku na nekoliko područja. Radna snaga je obrazovanija. U Europi broj znanstvenika raste, dok se u Americi smanjuje. Zakon od europskih firmi traže efikasnije korištenje sirovina i energije nego što je to slučaj u Americi. Kada su u pitanju industrijske grane poput proizvodnje automobila ili mobitela, europski su rezultati bolji od američkih. Međutim, dvije najveće europske ekonomije, francuska i njemačka, posljednjih 15 godina bilježe izrazito spor gospodarski rast. Većina stručnjaka smatra da je to zbog ogromne cijene socijalnih davanja, prekomjernog oporezivanja te sveprisutne zakonske regulacije koja otežava poduzetništvo. Na primjer, otvaranje nove firme u Francuskoj razmjerno je dug postupak, zbog tamošnje birokracije. U Europi, općenito gledano, da bi nova tvrtka počela raditi potrebno je nekoliko mjeseci – u Sjedinjenim Državama, nekoliko dana. 'Njemačka i Francuska žive u prošlosti' – kaže Mauro Guillen, stručnjak za međunarodni poslovni menadžment koji predaje na Sveučilištu Pennsylvanije. Tržište kapitala i lakoća privatnog investiranja također je američka jača strana. Christian Ketels, predavač na Fakultetu za poslovni menadžement Sveučilišta Harvard, kaže da su američki poduzetnici mnogo uspješniji od europskih u pronalaženju novih tržišta za svoje proizvode. Europske vlade financiraju znanstvena istraživanja na sveučilištima, razvoj novih proizvoda, čak i daju veće subvencije svojim privatnim firmama – međutim sve to ne jamči i da će se novi proizvod na kraju dobro prodati – kaže Christian Ketels. No, niti američki način poslovanja nije uvijek savršen – kaže Christian Ketels. Blokira li gospodarski rast razvijena, ali i skupa 'država blagostanja' s izdašnim socijalnim davanjima? Stručnjaci ukazuju na primjer skandinavskih zemalja, koje imaju i velikodušne socijalne programe ali i vrlo efikasne i produktivne ekonomije. Međutim, Mauro Guillen kaže da zemlje poput Britanije, Portugala, Italije te posebno Španjolske bilježe brži gospodarski rast od kako su prije nekoliko godina počele reorganizaciju svojih ekonomija po uzoru na Ameriku. Bez obzira na to, u Americi je 2007. godine osnovano četiri puta više tehnoloških firmi s početnim kapitalom od milijardu dolara nego što je takvih firmi osnovano u Europi. Iako dva kontinenta u poslovnom smislu sve više nalikuju jedan na drugoga, Europljani i Amerikanci još uvijek na novac gledaju prilično različito – tvrdi Venkatačalam Sešan, stručnjak za međunarodno poslovanje koji predaje na Sveučilištu Pepperdine u Californiji. David Sicilia, povjesničar poslovanja koji predaje na Sveučilištu Maryland kaže da su razlike između Europe i Amerike posljedica različitog povijesnog razvoja i drugačijih vrijednosti. U tom se trenutku i počinje nametati pitanje 'amerikanizacije' – kako bi nacionalna ekonomija ostala kompetitivna na globalnom tržištu, kaže David Sicilia.