Ambiciozni ciljevi 109. saziva Kongresa (5/1/05) - 2005-01-05
Kongresmene i senatore očekuju reforme mirovinskog, poreznog i imigracionog sustava; istodobno sučeljeni su s pitanjem efikasnosti i re
Američki Kongres danas se vratio na posao, gdje ga očekuje ambiciozni popis zakonodavnih ciljeva. Republikanci koji kontroliraju oba doma Kongresa nadaju se usvajanju čitavog niza mjera značajnih za predsjednika Busha u njegovom drugom mandatu. Istodobno, zakonodavci su sučeljeni s pitanjima efikasnosti i reforme vlastitog rada. Prve dane novog saziva Kongresa zaokupit će pripremni radovi: dogovori o promjenama pravila rasprave, izbor predsjedatelja ključnih odbora, te reorganizacije od kojih ovisi na koji način zakonodavci nadgledaju rad vlade. I ove se godine pred zakonodavce ponovnmo postavlja pitanje kako da djeluju što učinkovitije. Posebice, moraju pokušati pojednostaviti složenu mrežu odbora s nadležnošću nad američkim obavještajnim službama i domovinskom sigurnosti. Komisija koja je istraživala terorističke napade od 11. rujna 2001. preporučila je prošle godine promjene u načinu na koji Kongres nadgleda obavještajne aktivnosti. No, članovi Kongresa tradicionalno se opiru promjenama koje doživljavaju kao pokušaje smanjenja njihovih ovlasti. Kongresmen Curt Weldon objašnjava zašto je potrebna promjena u kongresnoj birokraciji u odnosu na domovinsku sigurnost: "Sramota je da – pogledajte samo ove organizacijske grafikone! – 88 odbora i pododbora Zastupničkog doma i Senata ima ovlasti nad nekim aspektom domovinske sigurnosti. Ako se zbroji koliko ukupno članova Kongresa radi u tih 88 odbora i pododbora, onda se dođe do brojke od 505 članova!" Osim pitanja vlastite birokracije, Senat će krajem mjeseca održati dvodnevna saslušanja u procesu potvrde imenovanja Condoleezze Rice na mjeseto državne tajnice, a trebat će odobriti i novog ministra domovinske sigurnosti umjesto Toma Ridgea. Bijela je kuća dala naznake da će podnijeti još jedan dodatni zahtjev za odobrenjem sredstava za vojne operacije u Afganistanu i Iraku u iznosu možda i većem od 80 milijardi dolara. U rasporedu rada naći će se pitanje pomoći žrtvama južnoazijskog tsunamija; očekuje se da će oba doma Kongresa usvojiti – a možda i povećati – svotu od 350 milijuna dolara, koju je predsjednik Bush obećao kao najmanju moguću američku pomoć. Na domaćem planu, zakonodavce čeka možda najveći izazov – želja predsjednika Busha da reformira ogromni državni mirovinski sustav. U svojim pozdravnim primjedbama novoizabranim članovima Kongresa, predsjednik Bush ih je pozvao da mu pomognu u ostvarenju ključnih pitanja: "Mislim da je važno da se u novom sazivu kongresa suočimo s problemima a ne da ih proslijedimo budućem sazivu kongresa ili budućem predsjedniku. Ne znam koliko vremena vi mislite provesti ovdje, ali ja ću biti tu još četiri godine, a onda odlazim kući. I zato se želim pozabaviti problemima. Pozivam i Kongres da se lati velikih pitanja i već se radujem da ću u tome surađivati s članovima obiju stranaka." Iz prošlog saziva Kongresa ostalo je još i pitanje reforme imigracijske politike, koje će sigurno izazvati spor između republikanaca i demokrata. U 109. sazivu Kongresa, Zastupnički dom ima 434 člana, od kojih su 232 republikanci, 201 demokrat i jedan neovisni. 65 članova Zastupničkog doma su žene, 41 je Amerikanac afričkog podrijetla, 24 su latinoameričkog, a tri azijskog podrijetla. U Senatu, republikanci imaju većinu od 55 prema 45 nad demokratima. Republikanci imaju kontrolu nad oba doma Kongresa već deset godina, a u većini ostaju i u sljedećem dvogodišnjem zasjedanju.