Katastrofa u Meksičkom zaljevu mogla bi ubrzati usvajanje zakona o energiji i klimatskim promjenama
Prvi prioritet bilo kakvog zakona o klimi koji donese Kongres mora biti postavljanje ograničenja na ispuštanje stakleničkih plinova 
U svibnju, demokratski senator John Kerry i njegov neovisni kolega Joe Lieberman predložili su u Senatu zakonsku mjeru nazvanu American Power Act. Tom bi mjerom bila postavljena cijena na ugljični dioksid ispušten u atmosferu, što bi, prema predlagačima, moglo pomoći u smanjivanju američke ovisnosti o fosilnim gorivima i smanjiti njezino ispuštanje stakleničkih plinova Ekološka i ekonomska katastrofa izazvana izljevom nafte u Meksičkom zaljevu – koji i dalje traje – mogla bi potaknuti napore u američkom Kongresu da se okonča rad na zakonu o energiji i klimatskim promjenama. Premda je Zastupnički dom usvojio svoju verziju prije godinu dana, rasprave o zdravstvenoj zaštiti i o ekonomiji odgodile su rad na tom zakonu u Senatu. Sada pojačana zabrinutost zbog ovisnosti Amerike o fosilnim gorivima mogla bi se odraziti energičnijim radom na zakonu koji se bavi tim sektorom. U svibnju, demokratski senator John Kerry i njegov neovisni kolega Joe Lieberman predložili su u Senatu zakonsku mjeru nazvanu American Power Act. Tom bi mjerom bila postavljena cijena na ugljični dioksid ispušten u atmosferu, što bi, prema predlagačima, moglo pomoći u smanjivanju američke ovisnosti o fosilnim gorivima i smanjiti njezino ispuštanje stakleničkih plinova. Rasprava o prijedlogu očekuje se tijekom dolazećih mjeseci. U izradi je slična mjera koju bi predložili republikanci. U govoru prošli tjedan na Sveučilištu Carnegie Mellon, predsjednik Obama se osvrnuo na izljev nafte u Meksičkom zaljevu rekavši da je vrijeme da se – njegovim riječima – agresivno ubrza prijelaz Sjedinjenih Država na ekonomiju čiste energije: "A to znači: nastaviti napor – kojemu nema presedana – da sve, od naših domova i biznisa, pa do automobila i kamiona, učinimo energetski efikasnijim. To znači: zagrabiti u naše rezerve prirodnog plina, te aktivirati plan o povećanju broja nuklearnih elektrana. To znači i smanjiti milijarde dolara u poreznim olakšicama za naftne kompanije tako da možemo dati prioritet ulaganjima u istraživanja i razvitak čiste energije”. U razradi američkog odgovora na globalne klimatske promjene, kaže predsjednik Obama, zakonodavci moraju uzeti u obzir realnu cijenu jake ovisnosti Sjedinjenih Država o energiji temeljenoj na nafti: Ako odbijemo razmotriti koliko nas stvarno košta naša ovisnost o fosilnim gorivima, ako ne uračunamo cijenu po okoliš, po nacionalnu sigurnost i po ekonomiju - onda ćemo propustiti najbolju šansu koja nam se pruža da zgrabimo objema rukama budućnost s čistom energijom.” U najnovijem izvješću Centra Pew, neovisne istraživačke organizacije, za globalne klimatske promjene iznosi se isto takvo mišljenje. No, ističe se da čak i ako budu uspostavljene vrlo agresivne mjere za smanjenje budućeg ispuštanja ugljičnog dioksida, već sada treba poduzeti korake za prilagodbu stakleničkim plinovima koji već jesu u atmosferi, koji će i dalje zagađivati zrak i utjecati na klimu na Zemlji. A tko bi trebao predvoditi te napore? Dopredsjednik Centra Pew i su-autor izvješća Stephen Seidel kaže da bi savezna vlada trebala predvoditi u tim naporima, kao najveći zemljoposjednik u Americi i skrbnik o njezinim prirodnim resursima, nacionalnim parkovima, autoputevima, mostovima i branama: "Štogod učini savezna vlada, to ima ogroman odraz na lokacije na kojima se gradi u obalnim područjima, na način na koji obrađujemo farme, na izgled naše infrastrukture. Dakle, odluke koje donose savezne agencije imat će ogroman učinak na našu sposobnost da se mudro prilagodimo klimatskim promjenama." U izvješću se preporuča da sve agencije savezne vlade počnu dugoročno strateško planiranje o posljedicama klimatskih promjena. Također se preporučuje koordinirani program prilagodbe klimi, kao i nacionalna služba za klimu kako bi se ostvarila bolja informiranost na svim razinama vlade i uprave, u privatnom sektoru, te u javnosti, o tome što će klimatske promjene točno značiti za svakoga od njih. Seidel kaže da prilagodba klimatskim promjenama više nije opcija, ona je nužnost. On vjeruje da prvi prioritet bilo kakvog zakona o klimi koji donese Kongres mora biti postavljanje ograničenja na ispuštanje plinova koji pridonose globalnom zatopljavanju. Ukoliko ispuštanje ugljičnog dioksida ne bude dovedeno pod kontrolu, kaže Seidel, izazov prilagodbe globalnim klimatskim promjenama postajat će sve teži i teži.