U Iraku susjednim državama prikupljaju se hrana, voda, lijekovi i šatori (28/2/03) - 2003-02-28
Američki civilni i vojni planeri već pet mjeseci pripremaju odgovor na humanitarnu krizu koja može izbiti s početkom neprijateljstava
Dok se američka vojska priprema za mogući rat protiv Iraka, američke i međunarodne humanitarne agencije spremaju se za moguću humanitarnu krizu. Humanitarci već gomilaju zalihe hrane, vode i šatora, no stručnjaci upozoravaju da treba učiniti više. Prema procjenama Ujedinjenih naroda, rat bi u izbjeglištvo mogao natjerati i do dva milijuna Iračana – bilo na teritoriju Iraka, ili u susjednim zemljama. Američki stručnjaci slažu se s tim prognozama. Zbog politike Bagdada, oko 800 tisuća Iračana već je raseljeno, a još oko 700 tisuća njih nalazi se u izbjeglištvu u inozemstvu. Duž iračke granice s Turskom i Iranom organizirani su privremeni izbjeglički logori. Druge zemlje, međutim, ne pokazuju spremnost da otvore svoje granice izbjeglicama. David McLachlan-Karr iz Ureda Ujedinjenih naroda za humanitarna pitanja ističe i osjetljiv položaj 24 milijuna stanovnika Iraka, koji se već nose s posljedicama dvanaestogodišnjih ekonomskih sankcija, preusmjeravanja iračkih resursa u vojni sektor i dva rata u proteklih dvadeset godina. "Iračko stanovništvo je vrlo ranjivo. Oko milijun djece u dobi ispod pet godina je, kako se vjeruje, neishranjeno. Pet milijuna Iračana nema redoviti pristup čistoj vodi i sanitaciji. Prehranjivanje 60 posto stanovništva ovisi o vladi, što znači da bi se svaki prekid opskrbe odmah osjetio." Američki civilni i vojni planeri već pet mjeseci rade na planovima za spriječavanje takve krize. George Ward iz Pentagonovog Ureda za obnovu i humanitarnu pomoć kaže da nije posao američke vojske da organizira humanitarne operacije, već da pomogne onima koji se time bave. Da bi se izbjegle negativne reakcije, kaže on, humanitarne akcije trebaju biti brze i sveobuhvatne: "Naš je prvi zadatak na tom planu da stvorimo prostor za humanitarnu pomoć, a zatim da olakšamo rad međunarodnih humanitarnih organizacija, te da koordiniramo napore drugih organizacija koje se žele uključiti u humanitarne operacije." Šef američke Agencije za međunarodni razvoj Andrew Natsios kaže da će prvi prioritet biti nastavljanje programa Ujedinjenih naroda “nafta za hranu”, kroz koji se Iračanima dijeli hrana uz pomoć kompjutorizirane državne mreže. Djelatnici Ujedinjenih naroda koji vode taj program bili bi evakuirani i vratili bi se u zemlju nakon kraja sukoba. U međuvremenu, američke bi snage osiguravale humanitarnu pomoć. Sigurnosni analitičar Michael O'Hanlon iz instituta Brookings kaže da će arapski svijet pažljivo pratiti američke humanitarne operacije u Iraku: "To će biti ne samo humanitarno i moralno, već i političko pitanje. Svi znamo da radikalni muslimani i velik dio arapskog tiska nisu pravedni prema Sjedinjenim Državama. Svaka greška koju počinimo u ovoj operaciji privući će daleko više pažnje nego što bi inače privukla." Sjedinjene Države, Crveni križ i humanitarne agencije Ujedinjenih naroda već gomilaju hranu, vodu, lijekove i šatore u regiji. Do sada je, prema američkim procjenama, osigurano dovoljno zaliha da bi se zadovoljile kratkoročne potrebe oko milijun ljudi. Ipak, svjetska organizacija i međunarodne humanitarne agencije tvrde da treba učiniti mnogo više. Ujedinjeni narodi pozvali su međunarodnu zajednicu da osigura više od 123 milijuna dolara za dodatne zalihe hrane i drugih potrepština. Zahtjev za dodatnim sredstvima uputit će i Bijela kuća Kongresu.