Izložba o evoluciji ljudske vrste u Nacionalnom prirodoslovnom muzeju u Washingtonu
Preko 300 fosila i ostalih eksponata ilustriraju prekretnice u ljudskoj evoluciji, dokumentirajući ovu 6 milijuna godina staru priču
Popularni dio izložbe je interaktivan: posjetitelji mogu dotaknuti replike drevnog čovjeka, preobličiti izgled njegovog lica u ranu verziju modernog čovjeka te na razne zabavne načine iskusiti ljudsku evoluciju sa znanstvenog stajališta Jedna nova izložba u Nacionalnom prirodoslovnom muzeju Instituta Smithsonian u Washingtonu predstavlja više od jednog stoljeća znanstvenih istraživanja evolucije ljudske vrste. Nacionalni prirodoslovni muzej obilježava svoju 100-tu godišnjicu primajući stotine posjetitelja u svoju novu dvoranu. Oni su došli istražiti ono vječno pitanje: što to znači biti čovjek? Jedna djevojčica petog razreda, koja je došla u muzej sa školskom ekskurzijom iz obližnjeg mjesta u Virginiji, naučila je nešto što ju je iznenadilo: da je čovjek postao od majmuna. Ova izložba jasno ističe da ljudi i današnji majmuni imaju zajedničkog pretka u obiteljskom stablu sisavaca iz reda primata. Posjetitelji ulaze u dvoranu kroz vremenski tunel s paralelnim slikama lica modernog čovjeka i pračovjeka. Kustos muzeja Rick Potts nalazi se pored ustakljenih eksponata od 76 lubanja pračovjeka, nekih od najstarijih sa šest kontinenata: "Sve su te vrste danas izumrle, njihov način života na zemlji više ne postoji. Mi smo jedini iz tog raznolikog obiteljskog stabla koji smo ostali na planetu i to je jedna vrlo duboka poruka." Preko 300 fosila i ostalih eksponata na ovoj izložbi ilustrira prekretnice u ljudskoj evoluciji. Oni dokumentiraju bogati mozaik fizičkih i bihevioralnih osobina koje su se razvile tijekom dugog vremenskog perioda, kaže Rick Potts – od trenutka kad smo počeli hodati uspravno, kad nam se povećao mozak, kad nam je društveni život postao složen, te kad smo počeli komunicirati jedni s drugima. Posjetitelji mogu, između ostalog, izbliza pogledati vjerne replike pračovjeka u naravnoj veličini, sjesti za njihovo drevno ognjište ili hodati tragovima ukalupljenim po modelu onih prije više od tri i pol milijuna godina u Tanzaniji. "Razmak i veličina tih otisaka stopala točno su preslikani iz stvarnih koraka trojice pračovjeka koji su hodali afričkom dolinom prije toliko dugo vremena," kaže Rick Potts. Izložena su i dva povijesna ljudska fosila. Jedan je 28 tisuća godina stara lubanja Cro-Magnona – prvog modernog čovjeka u Europi; drugi je lubanja Neandertalca - vrsta pračovjeka koji je koegzistirao s Cro-Magnonom sve dok njihovog nestanka, prije nekih 30 tisuća godina. Obje su lubanje posuđene za ovu priliku iz Muzeja čovjeka u Parizu. Alain Froment, kustos antopološke kolekcije ovog muzeja, kaže da su ti fosilni ostaci pronađeni u Francuskoj otprilike u isto vrijeme kad je Charles Darwin objavio svoje slavno djelo Podrijetlo vrsta: "To je rasplamsalo debatu o podrijetlu ljudskog roda. Pronalazak tako moderne ljudske vrste u kontekstu fosila odumrlih životinja bio je iznenađujući." Popularni dio izložbe je interaktivan: posjetitelji mogu dotaknuti replike drevnog čovjeka, preobličiti izgled njegovog lica u ranu verziju modernog čovjeka te na razne zabavne načine iskusiti ljudsku evoluciju sa znanstvenog stajališta. Ova šest milijuna stara priča također započinje u vrijeme dramatičnih klimatskih promjena, kaže kustos Rick Potts, i dodaje da izložba pokazuje kako se čovjek – tijekom velikih promjena između niskih i visokih temperatura, te između vlage i suše – prilagođavao u svijetu promjenjive klime. Upravo je ta sposobnost prilagodbe i fleksibilnosti čovjeka – bilo da se radi o prilagodbi Neandertalaca ledenom dobu, čovjekovoj sposobnosti izrade alata ili uporabe simbola i međusobne komunikacije - jedna od najvažnijih novih i inovativnih ideja u znanosti ljudske evolucije, i to je ono što posjetitelji ove izložbe mogu doći istražiti, kaže Rick Potts. A tu je i osjećaj ljudske povezanosti, koju je doživjela Charla Weiswurm iz San Antonia u Texasu: "Mislim da čovjek, uz sve sukobe u svijetu, može nakon ovakve izložbe reći da svi mi potječemo iz istog mjesta, pa zašto se onda ne bi slagali? Jer, svi smo zapravo potpuno isti. Zbog čega bi onda moralo postojati toliko razlika u svemu?" Kustos Rick Potts kaže da se nada da će ova izložba pomoći odgovoriti na to pitanje pokazavši da su naši drevni rođaci vrijedni poznavanja. A kad ih upoznamo, dodaje on, oni nas mogu naučiti što zaista znači biti čovjekom.