Dilema pred summit G-20: Treba li u gospodarskoj krizi trošiti ili štedjeti?
Desmond Lachman: "SAD vjeruju da je državni paket ekonomskih poticaja gospodarstvu način da se Amerika izvuče iz krize. Europska unija 
Čelnici skupine G-20 održat će 2. travnja u Londonu godišnji sastanak na kojem će se razgovarati o globalnoj financijskoj krizi. Među najvećim ekonomijama svijeta ima neslaganja u vezi s povećavanjem državne potrošnje kojem je cilj ublažiti posljedice naglog pada globalne ekonomske aktivnosti. Sadašnja globalna recesija najgora je u posljednjih 60 godina. Gubitci na burzama u Europi, Aziji i Americi dostigli su 50 bilijuna dolara. Ekonomist Mark Zandi kaže da je pad potrošnje značajan i bez presedana: "Skoro svaka država u svijetu nalazi se u recesiji. Ekonomije razvijenih zemalja su, naravno, najteže pogođene. Ekonomije zemalja članica Europske unije izgubile su 6 posto ukupne vrijednosti, američka ekonomija 6 posto, a japanska 12 posto vrijednosti." Grupa G 20 okuplja širok spektar država, kao od Sjedinjeih Država, Kine, Rusije, nekih zemalja Europske unije pa do Brazila I Južne Afrike. Ekonomije tih zemalja čine 80 posto globalne proizvodnje roba i usluga. Ekonomist Desmond Lachman međutim kaže da od ovog sastanka grupe G20 očekuje vrlo malo: "Čini se da je jedino pitanje oko kojeg se slažu veličina Međunarodnog monetarnog fonda, što je po mom mišljenju odlično, no to je sekundarno pitanje u ovoj krizi." Desmond Lachman vjeruje da su znatna povećanja u državnoj potrošnji neophodna kako bi se spriječio daljnji kolaps, te ublažile posljedice pada proizvodnje. O ovom pitanju, dodaje Lachman, ima razlika: "Sjedinjene Države vjeruju da je državni paket ekonomskih poticaja gospodarstvu način da se Amerika izvuče iz ove krize. Europska unija ne dijeli to mišljenje. Ona smatra da povećanje državnog duga nije dobro za budućnost." Kao što su to učinili i u studenom, svjetski će čelnici i u Londonu potvrditi predanost slobodi trgovine. No, posljednjih je mjeseci većina članica grupe G20 ipak počela ograničavati trgovinu s drugim zemljama. Primjerice, Sjedinjene su Države, odlučile da se američka roba koja se izvozi u Meksiko mora transportirati isključivo kamionima registriranim u Americi. Predsjedatelj Svjetske banke Robert Zoellick kaže da trgovinski protekcionizam predstavlja prijetnju: "Opasnosti protekcionizma, bilo otvorenog ili prikrivenog, učinile bi ovu lošu situaciju znatno gorom." Analitičari se slažu da su konkretne mjere ekonomske politike u ovom trenutku potrebnije nego optimistična retorika, kako bi se svjetska ekonomija mogla oporaviti od recesije.