'Oslikano riječima' - pisma Vincenta Van Gogha u newyorškoj Biblioteci Morgan
Kustos muzeja Jennifer Tonkovich kaže da van Goghova korespondencija odaje stranu umjetnika koju publika rijetko ima prilike vidjeti
Iako je Vincent van Gogh autor nekih od najprepoznatljivijih i najvrijednijih slika u povijesti umjetnosti, često ga pamtimo kao siromašnog i mentalno bolesnog ekscentrika. Međutim, jedna izložba u New Yorku otkriva stranu ovog nizozemskog umjetnika koja se rijetko može vidjeti u tipičnim izložbama njegovih djela. Kako iz New Yorka javlja Mona Ghuneim, ona to čini riječima, a ne slikama. Tijekom svog kratkog života Vincent van Gogh oslikao je gotovo 900 platna te preko tisuću akvarela i crteža. No, on je bio i plodan pisac dugih pisama. Napisao ih je više od 800, uglavnom upućenim svom bratu Teu. Tijekom posljednje dvije godine svog života – koje je proveo na jugu Francuske gdje je stvorio neke od najslavnijih slika – van Gogh se dopisivao i s pjesnikom i umjetnikom Emilom Bernardom. Izložbom pod nazivom “Oslikano riječima” njujorška biblioteka izložila je 20 pisama koja je van Gogh pisao Emilu Bernardu u vremenu od 1887. do 1889. godine. Kustos muzeja Jennifer Tonkovich kaže da van Goghova korespondencija odaje stranu umjetnika koju publika rijetko ima prilike vidjeti: "On je vrlo iskren i otvoren. Govori o svojoj seksualnoj aktivnosti, o svom zdravlju i ishrani, ali i o umjetnosti, religiji i filozofskim pitanjima. Pisma su mu vrlo izražajna, a jezik kojim se služi direktan i neformalan." Van Gogh je sreo Bernarda 1886. godine u Parizu. Svoje su prijateljstvo nastavili putem pisama kada je slikar iz zdravstvenih razloga i u potrazi za inspiracijom odlučio preseliti na jug zemlje. Dok se ne zna gdje su završila pisma koje je pisao Bernard, ova van Goghova nalaze se u vlasništvu njujorškog kolekcionara Eugena Thawa. Otkrivaju nam živ i intenzivan dijalog dvojice prijatelja. Audio vodič ove izložbe posjetiocima dočarava tračak slikarovih misli: Pisma, kaže Jennifer Tonkovich, obuhvaćaju posljednje godine van Goghovog sjajnog, ali psihološki neuravnoteženog života, prije samoubojstva 1890. godine, u dobi od 37 godina. Iako se sadržaj nekih pisama odnosi na njegovu bolest, on je većinom ispunjem nadom, logikom i razboritošću. U jednom pismu van Gogh spominje sliku koja će postati jednim od njegovih najslavnijih djela, . Jennifer Tonkovich dodaje da su van Goghova pisma popularna i često citirana u Europi, ali da ih šira javnost u Sjedinjenim Državama još nije uspjela vidjeti. Stoga im ova izložba, kaže ona, pruža priliku da čitaju o njegovim razmišljanjima i vide njegovo djelo iz drugog ugla, kroz njegove vlastite riječi. Uz pisma, izložene su i van Goghove i Bernardove slike, od kojih su neke jedan drugom slali, te skice, koje bi van Gogh nacrtao uz tekst. Gospođa Tonkovich je dodala i slike i fotografije koje je muzej posudio od raznih institucija i privatnih vlasnika, jer one, kaže, pridonose boljem razumijevanju sadržaja njihovih pisama. Sva izložena pisma prevedena su na engleski jezik. Iako u jednom od svojih pisama van Gogh naziva svoje misli banalnima, to je posljednje što nam pada na pamet pri pomisli na tog velikog umjetnika, a ova izložba svjedok je njegovih vrlo dinamičnih misli i riječi.