Američko-saudijski odnosi (10/2/02) - 2002-02-10
Saudijska Arabija, kao i mnogi drugi američki saveznici, zatečena oštrijim američkim stavovima jer nije shvatila koliko su napadi od 11
Saudijska Arabija intenzivirala je odnose s javnošću, nakon što su se u američkom Kongresu i medijima pojavile kritike na račun njene suradnje u borbi protiv terorizma. Nedugo nakon terorističkog napada na Svjetski trgovinski centar 11. rujna prošle godine, saudijski princ Alwaleed bin Talal bin Abdul-Aziz želio je donirati deset milijuna dolara za obnovu ove njujorške znamenitosti. No, njujorški gradonačelnik Rudolph Giuliani odbacio je njegovu ponudu, nakon što je princ kritizirao američku politiku prema izraelsko-palestinskom sukobu. Nekoliko američkih dnevnih listova u svojim je uvodnicima pisalo o niskoj razini saudijske suradnje u američkom ratu protiv terorizma, istaknuvši da su 15-torica od 19 otmičara, koji su izveli napade od 11. rujna, bili državljani Saudijske Arabije. Neki američki zakonodavci čak su tražili da Sjedinjene Države povuku svoje vojnike stacionirane u tom pustinjskom kraljevstvu. Ironično je da osumnjičeni terorist Osama bin Laden želi to isto, te da je već ranije prijetio saudijskom čelništvu zato jer je dozvolilo nazočnost ne-muslimanskih vojnika u zemlji, u kojoj se nalaze dva najsvetija mjesta Islama. No, saudijsko čelništvo iskazalo je nezadovoljstvo zbog američkih kritika i negativnih napisa u tisku. Bivši čelnik saudijske obavještajne agencije, princ Turki bin Faisal, nedavno je izjavio da je njegovu zemlju iznenadio negativni publicitet. "Vaš predsjednik, vaš ministar obrane, vaš državni tajnik i svi drugi visoki dužnosnici govore nam da Saudijska Arabija radi sve što je od nje zatraženo. A s druge strane, u New York Timesu, Chicago Tribuneu i Washington Postu čitamo da tzv. neimenovani dužnosnici Bijele kuće ili Državnog tajništva kritiziraju našu zemlju. To je vrlo zbunjujuće." Stručnjak za Srednji istok Anthony Cordesman iz washingtonskog Centra za strateške i međunarodne studije kaže da takve napetosti nisu nove, no da ne bi trebale ozbiljnije ugroziti solidne odnose uspostavljene prije više od pedeset godina. "Svaki puta kada dođe do napetosti ili krize u našim odnosima, obično to pripisujemo uobičajenim razlozima – nestabilnosti u kraljevskoj obitelji, konzervativnoj prirodi wahabijske sekte Islama, činjenici da saudijsko društvo nije moderno islamsko društvo, problemima na polju poštivanja ljudskih prava, ovisnosti o saudijskoj nafti. Te stvari se ciklički ponavljaju." Bivši pomoćnik državnog tajnika za bliskoistočna pitanja Robert Pelletreau kazao je da su se napetosti pojačale zbog saudijskih napora da ublaže američke kritike na račun palestinskog čelnika Jasera Arafata. Drugi izvor napetosti je prijetnja predsjednika Georgea Busha da bi mogao stupiti u akciju protiv Irana, Iraka i Sjeverne Koreje, zemalja koje je nazvao “osovinom zla”. Stručnjak za Srednji Istok Anthony Cordesman kaže da bi oštar stav prema Iranu i Iraku mogao ugroziti finu diplomatsku ravnotežu koju Saudijska Arabija pokušava održavati sa svojim susjedima. "Poboljšanje odnosa između Saudijske Arabije i Irana dovelo je do eliminiranja iranskih terorističkih aktivnosti u Saudijskoj Arabiji, pa, čini se, i do jačanja umjerenih elemenata. Mislim da Saudijska Arabija ozbiljno strahuje da prema Iraku koristimo oštru retoriku, koju nismo spremni podržati vojnom opcijom ili pronalaženjem alternative za Sadama Huseina." Tu zabrinutost izrazio je i princ Turki, koji je za američku televiziju kazao da svaka promjena u Iraku, koja bi podrazumijevala smjenu na vrhu, mora doći iznutra. Prema mišljenju analitičara, saudijski čelnici također se ne slažu s kritikama na račun svoje unutarnje politike, u okviru koje pokušavaju modernizirati vrlo konzervativno saudijsko društvo. No, analitičari također ističu da je Saudijska Arabija, kao i mnogi drugi američki saveznici, zatečena oštrijim američkim stavovima, jer nije shvatila koliko su napadi od 11. rujna utjecali na Sjedinjene Države.