Perica Jelečević: Mi imamo malu kastu ekstremno bogatih ljudi i armiju siromašnih 
"Mi imamo malu kastu ekstremno bogatih ljudi i armiju siromašnih. 14 godina nakon rata mi, ustvari, još nismo našli riješenje za ključn
Pred ekonomski summit 20najrazvijenijih zemalja svijeta, ekipa televizije američke agencije vijestiAssociated Press je posjetila BiH i u Vogošći i Sarajevu zabilježila priču ostanju ekonomije u BiH. Za Glas Amerike pripremio Omer Vatrić. Kako se produbljuje globalnarecesija i širom svijeta povećavanezaposlenost, ekonomski eksperti upozoravaju da bi moglo biti i gore. I dok susvjetski lideri u Lonodonu tražili rješenje za globalno opadanje ekonomije, zaneke u Evropi bijeda i sirotinja je već godinama svakodnevna realnost, mnogoprije ove financijske krize i problema sa kreditima. Almija Muminović, 54-ro godišnjaudovica koja sada živi u Vogošći, još uvijek kao izbjeglica, o kreditima i bankovnimračunima ništa ne zna. "Ne, ne, ja nemam račun. Nerazumijem. Kako bi ja mogla imati račun", kaže ona. 14 godina nakon rata ekonomija uBiH je još uvijek u ruševnom stanju. Nezaposlenost je zvanično 43 procenta.Novi izvještaj svjetske banke ne nudi nimalo svijetlu sliku budućnosti,najavljujući rast nezaposlenosti, smanjivanje izvoza i ulaska gotovine, kojuljudi iz BiH iz inostranstva šalju u zemlju svojim rodjacima. "Mi imamo malu kastuekstremno bogatih ljudi i armiju siromašnih. 14 godina nakon rata mi, ustvari,još nismo našli riješenje za ključni problem, a to je nezaposlenost, kažePerica Jelečević, ministar rada u Federaciji BiH. Kao i druge ekonomije utranziciji, gotovo je sigurno da će BiH, doživjeti drastično smanjivanje rastadruštvenog proizvoda. Iz Svjetske banke, navodi Associated Press, taj bi padove godine moglo dostići 70 procenata. Almija Muminović je imala kravu,ali ju je morala prodati da bi platila kiriju za kuću u kojoj živi. Sada živiod 190 dolara penzije, uzgoji nešto povrća i ima nekoliko koka. "Ja jedino znam pljunuti uruke i raditi. Na ovoj srpskoj zemlji ja radim od kada sam izbjeglica. Samopatnja, to je to", kaže Almija Muminović. Godine rata, razarenja i smrtiteško je nadoknaditi. Zvanične procjene govore o 113 hiljada poginulih. "113 hiljada to je velikigubitak ljudi. Nemoguće je kompenzirati toliki gubitak ljudi", kažeprofesor na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu, Fikret Čaušević. Daytonski mirovni sporazum je BiHpodjelio u dva autonomna entiteta i iz poslovne perspektive, proizveo ogromnubirokraciju. Vlada je troglava hidra, sa tročlanim predsjedništvom, a vladineagencije i lokalne institucije su često uvučene u etničko nepovjerenje, navodi AssociatedPress. Zvaničnici procjenjuju daistinska nezaposlenost nije 43, nego oko22 procenta, sobzirom na sivu ekonomiju koja smanjuje poreske prihode i da biosigurala sredstva za socijalnu i zdravstvenu sigurnost država od platazaposlenih uzima 68 procenata. "Ekonomske krize su vrločesto medju pokretačima političkih previranja, čak i ratova", podsjećaprofesor Čaušević. Malo ko očekuje novi sukob, ali mnogi ukazuju na mogućnostsocijalnih nemira. Oko 550 hiljada ljudi, 15procenata ukpnog stanovništva je izbjeglo iz BiH u druge zemlje, i sada šaljunovac u zemlju. Procjenjuje se da to čini 23 procenta ukupnog društvenogproizvoda. 2007 je to bilo oko 2,4 milijarde dolara. Ali kako se povećavanezaposlenost u Americi i Zapadnoj Evropi ti bi prihodi mogli znatno opasti. Uprkos teškoćama za pokretanjeposlova, u zemlju je stiglo nešto stranih investitora, privučenih, izmedjuostalog oslobadjanjem preza u prvih pet godina. Mada su prosječne plate oko 450dolara, moglo bi doći do njihovog daljeg padanja, sa usporavanjem ekonomije.Članstvo u EU je još najmanje deceniju daleko, piše Associated Press. "Mislim da će nas globalnakriza u drugom dijelu ove godine jako pogoditi, možda će nas to opametiti davidimo šta radimo", kaže ministar Jelečević.