Korupcija - veliki problem u Srbiji
Srbijanske strukture vlasti nalaze se pod čvrstim stiskom ratnih zločinaca, korumpiranih šefova snaga sigurnosti i ultra-nacionalističk
Posljednjih godina korupcija državnih organa veliki je problem na Balkanu, pa tako i u Srbiji. Tijekom deset godina vladavine Slobodana Miloševića u Srbiji najveći dio ekonomskih aktivnosti obavljale su skupine koje su bile u bliskim vezama s bivšim predsjednikom. Pet godina nakon pada Slobodana Miloševića mnogi od istih poslovnih ljudi na istim su mjestima, s tek neznatno smanjenim utjecajem. Oni kontroliraju banke, aktivni su u medijima i često imaju unosne ugovore sa zapadnim kompanijama. U nedavnom istraživanju washingtonske zaklade Heritage, Srbija se nalazi pri samom dnu zemalja po ekonomskim slobodama. Ta organizacija zaključila je da se srbijanske strukture vlasti nalaze pod čvrstim stiskom ratnih zločinaca, korumpiranih šefova snaga sigurnosti i ultra-nacionalističkih političara. Ekonomist beogradskog sveučilišta, Miroslav Prokopijević kaže da je Zapad u iluziji da Srbiju trenutno vode reformisti. Po svojim ekonomskim razmišljanjima, kaže on, današnje političko vodstvo Srbije ne razlikuje se mnogo od socijalista koje su zamijenili. Nitko od čelnika, nastavlja Prokopijević, nije se ozbiljno uhvatio u koštac s korupcijom pa ni ubijeni premijer Zoran Đinđić. "Oni su odmah shvatili da se mogu obogatiti bez provođenja reformi. Kako? Putem korupcije," kaže Prokopijević. Mijat Lakičević, urednik beogradskog ekonomskog tjednika tvrdi da su među korumpiranima direktori velikih državnih poduzeća koja još uvijek nisu privatizirana. "Oni znaju gdje je novac. Znaju gdje se nalazi dobra oprema, znaju što treba kupiti i dobro znaju, ne samo situaciju u vlastitoj zemlji, nego i kako ljudi na Zapadu razmišljaju," kaže Lakičević. Obojica ekonomista kažu da situacija u Srbiji, premda loša, nije gora nego u susjednim zemljama pri čemu Prokopijević ukazuje na indeks korupcije koji je sastavila nevladina organizacija Transparency International. Obojica ekonomista također vjeruju da zapadne tvrtke namjerno zatvaraju oči pred korupcijom kako bi se učvrstile na lokalnim tržištima. Božidar Djelić, donedavnu srbijanski ministar financija te član Đinđićeve Demokratske stranke brani vladine anti-korupcijske mjere. "Postoji li u Srbiji korupcija? Odgovor je potvrdan. Da li se situacija poboljšava? Da. Kad se situacija usporedi s drugim zemljama u regiji, uključujući Mađarsku, Slovačku i Češku je li stanje isto ili bolje? Moje mi iskustvo govori da je odgovor potvrdan. Moja poruka zapadnim poduzetnicima bila bi – ne ulazite u korupcijske igre, nemojte davati mito, " kaže Djelić. Profesor Prokopijević vjeruje da je korupcija razlog za sporo provođenje reformi u srbijanskom pravosudnom sustavu. Oni koji trenutno izvlače korist, smatra on, boje se snažnog i neovisnog sudstva koje bi ih poslalo u zatvor. Prema njegovim riječima, korupcija čini birače ciničnima. "Prosječni glasač vjeruje da kad je netko na vlasti onda je prirodno da se obogati, dok je na dužnosti. Na žalost, to je u ovoj regiji uobičajeno. Bilo kakva promjena povezana je s promjenom percepcije birača koji se treba upitati – što očekujem od ljudi koje smo izabrali na dužnost," kaže Prokopijević. Kao dokaz sporog provođenja reformi ekonomisti ukazuju na nedostatak burzovnih aktivnosti i tržišta kapitala, sporu privatizaciju i relativno nisku razinu izravnih stranih ulaganja. Oni navode i nepostojanje učinkovitog stečajnog postupka koji bi doveo do zatvaranja državnih poduzeća koja gube novac i predstavljaju teret za državni proračun.