Tehnološke inovacije poboljšavaju poljodjeljstvo u siromašnim zemljama
Zelena revolucija koja se počela odvijati šezdesetih godina prošlog stoljeća najpoznatiji je primjer toga kako su tehnološka dostignuća
Tzv. Zelena revolucijadobar je primjer kako tehnološka dostignuća mogu na dramatičan način utjecatina gospodarski razvoj – u ovom slučaju na proizvodnju hrane. Druga tehnološka dostignuća pomažu upoboljšavanju cjelokupnu poljodjeljsku proizvodnju – od pomoći agrarnomstanovništvu Indije do međunarodnih nastojanja da se hrana obogati s hranjivim dodacima i vitaminima. Kad su poljodjelci u sjevernoj indijskojdržavi Uttar Pradeš u prošlosti žnjeli žito, obično su urod morali prodatilokalnom posredniku – po bilo kojoj cijeni koju bi on ponudio. Sad zahvaljujućiInternetu za svoj usjev mogu dobiti više cijene. U selima u Uttar Pradešu idrugih osam indijskih saveznih država, farmeri odlaze do Internet kioska gdjeimaju pristup kompjuterskoj mreži koju održava Indijska duhanska kompanija. Natoj mreži, poznatoj po imenu e-Choupal, mogu provjeriti cijene i prodati svojusjev online. U selu Hathrasm lokalnikoordinator za e-Choupal Raj Kumar Sharma kaže da Internet ima mnogostrukunamjenu. On kaže da su koristi od te mreže ne samo da korisnici vide informacije ocijenama, već i vremensku prognozu. Tako da farmeri znaju kad su povoljnevremenske prilike da koriste pesticide.Više od šest tisuća indijskih sela sad su povezana u tu mrežu, štopredstavlja primjer kako tehnologija mijenja život farmera. Zelena revolucijakoja se počela odvijati šezdesetih godina prošlog stoljeća najpoznatiji jeprimjer toga kako su tehnološka dostignuća dovela do razvoja visoko prinosnih kultura koje su nadramatičan način povećala poljodjeljsku proizvodnju. Žetve riže, žita i kukuruza značajno su se povećale zbog većeraznovrsnosti raspoloživog sjemena i korištenja gnojiva i pesticida. MarkRosegrat je na čelu odjela za tehnologiju okoliša i proizvodnje priMeđunarodnom institutu za istraživanje prehrambene politike ovdje uWashingtonu. "Zelena revolucija imala je uvjerljivo pozitivni učinak u pogledu povećavanjaproizvodnje u Aziji i u izvjesnoj mjeru Južnoj Americi, značajnom povećanjuprihoda farmera i pridonijela je naglom smanjenju siromaštva i ublažavanjuprehrambene krize, konkretno u Aziji.Imala je i neke negativne nuspojave, kao što je povećana uporaba gnojivai pesticida, preveliko korištenje vode za navodnjavanje u nekim područjima,međutim to su sve nadoknadili pozitivniefekti Zelene revolucije". Međutim, jedno od područja istraživanja koje obećava su nastojanja da serazvije tzv. 'bioobogaćena' žetva – svojevrsni hibrid obogaćen mineralnim ivitaminskim sadržajima kako bi se pomoglo u smanjivanju pothranjenosti. Međunarodni institut za istraživanje riže naFilipinima uzgaja soj riže s visokom koncentracijom željeza i cinka. Jestivi korijen južnoameričke biljke kasaveili manioke obogaćuje se beta-karotinomna Istraživačkom centru za tropsko poljodjelstvo u Kaliju, u Kolumbiji. Znanstvenici u drugim istraživačkimustanovama eksperimentiraju s uzgojem raznih sojeva žita i kukuruza obogaćenihsa željezom i drugim vitaminima. Cilj ovih međunarodnih istraživačkih nastojanja,koje organizira koalicija pod nazivom Harvest Plus, jest da se poboljšava prehrambena kakvoća osnovnih prehrambenihproizvoda. Bonnie McClafferty,koordinatorica za komunikacije organizacije Harvest Plus, kaže da bioobogaćena hranaće pomoći milijunima ljudi u zemljama u razvoju koji ne primaju dovoljnu količinuvitamina u prehrani. "Imamo situaciju uzemljama u razvoju gdje su milijuni, ako ne i milijarde, ljudi nedovoljnoishranjeni na mikro razini.Često mislimo o gladi i neishranjenosti u kategoriji energije ikalorija, međutim, imamo nekoliko puta više ljudi koji su nedovoljno uhranjenina mikro razini, a to dovodi do problema sa rastom, problema s imunološkimsustavom, problema s kognitivnim razvojem.To je jedna prikrivena glad i prilično je podmukla. Tako da ono što pokušavamo učiniti jest dauzgojimo nutricijski unos izravno uosnovnim prehrambenim proizvodima". Sve više cijene hrane i nestašice žitarica – što je nedavno dovelo i do nemiradiljem svijeta – doprinose raženjima da se uzgoji više hrane. Genetski modificirana hrana – koja sadržigene drugih organizama – više ne izaziva toliko prosvjeda kao u prošlosti.Stručnjaci kažu da će se oslanjanje na takve transgeničnu kulture povećavati,kako će se povećavati potreba za žetvom koja je otporna na sušu i druge učinkeklimatskih promjena. Poslušajmo jošjednom Marka Rosegranta. "Morat ćemo se pozabaviti otpornošću na vrućinu, otpornošću na sušu, takođersalinitetom, odnosno otpornošću na sol, kako bismo ispravili neke od negativnihposljedica, ali i da bismo se pozabavili nekim budućim izazovima. A da bismo to učinili, nešto će se trebatiuzgojiti još uvijek na tradicionalni način, ali mislim da ćemo se u većoj mjerimorati oslanjati na genetsku modifikaciju i transgeničnost u budućnosti, kakobismo ta svojstva prilagodili teškom okruženju na koje ćemo naići". Dakle, tehnološke inovacije i dalje će igrati ključnu ulogu u svjetskoj potražnjiza hranom.