Američki znanstvenici u potrazi za 'božanskom' česticom
Radi se o subatomskoj čestici znanoj kao 'Higgsov boson,' za koju se znanstvenici američkog Nacionalnog laboratorija Fermi nadaju da će
Znanstvenici u američkom Nacionalnom laboratoriju Fermi, u saveznoj državi Illinois, nadaju se da će upravo oni stići prvi u potrazi za najželjenijim otkrićem u fizici – takozvanom 'božanskom' česticom, prije nego što se u taj poduhvat uključi CERN-ov Veliki ubrzivač Hadron, u Švicarskoj. Znanstvenici Fermilaba – kako se skraćeno naziva znanstveno-istraživački laboratorij osnovan prije više od četiri desetljeća s ciljem istraživanja samih dosega fizike – traženu subatomsku česticu znaju kao 'Higgsov boson'. Nobelovac fizičar Leon Lederman naziva ju 'božanskom česticom'. Nitko, međutim, još ne zna postoji li ona stvarno ili ne. Higgsova čestica, koja bi mogla objasniti zašto materija ima masu, još je uvijek – teorija. „Ni na koji način nije apsolut da Higgsova čestica postoji.“ Tako kaže Robert Roser, znanstvenik koji pomoću Fermilabovog ubrzivača čestica Tevatron traga za Higgsovim bosonom. "Mi sudaramo protone i antiprotone pri velikim brzinama i pokušavamo shvatiti što se događa kao posljedica takvih sudara. Misao vodilja i konačni cilj nam je shvatiti kako je svemir stvoren i kako funkcionira," pojašnjava gospodin Roser. Znanstvenici se nadaju da će u ostacima tih subatomskih sudara pri ogromnim brzinama pronaći Higgsovu česticu. Wade Fisher radi u jednom drugom odjelu Fermilaba, nazvanom D-Zero. On kaže: "Naš je posao da – pojednostavljeno rečeno – bilo potvrdimo ili odbacimo teorije za koje vjerujemo da moraju biti postavljene kako bi objasnili zašto smo ovdje ... zašto materija vrši interakcije kakve vrši ... zašto je sve ovakvo kakvim ga sada vidimo." Desetljećima, znanstvenici sa svih strana svijeta dolazili su u Fermilab, a njihova bi istraživanja na polju subatomske fizike rezultirala otkrićima koja su i dovela do postavljanja teorije o Higgsovom bosonu. No, kraj jedne čitave ere – a možda i nedostatak otkrića! – počeo se nazirati kada je odlučeno da će ubrzivač čestica Tevatron biti zatvoren 2011. godine. Očekivalo se da će se većina istraživanja u potrazi za Higgsovom česticom prebaciti na mnogo moderniji Veliki ubrzivač Hadron, europskog istraživačkog centra CERN, u Švicarskoj. Sjedinjene Države su u projekt ubrzivača Hadron uložile više od 500 milijuna dolara. No, on je bio pokrenut prošle godine u rujnu, ali je, zbog nezgode, ubrzo bio isključen i do danas još ne radi. Sada, s više raspoloživog vremena, i s jedinim ubrzivačem čestica u svijetu sposobnim za stvaranje visokobrzinskih sudara subatomskih čestica, Fermilab bi mogao i dostići žarko željeni cilj, kaže Wade Fisher: "Vrijeme koje imamo sada, dok se ubrzivač Hadron još priprema za rad, za nas je ključno da napravimo što više možemo. Kad on proradi, utrka počinje za pravo i nitko ne može prognozirati tko će prije otkriti Higgsovu česticu." Znanstvenici Fermilaba se nadaju da će nova američka administracija osigurati Tevatronu financijska sredstva i podršku koja je nedostajala posljednjih godina. Fermilab očekuje izvjesne koristi od paketa ekonomskih poticaja predsjednika Obame, ali u kojoj mjeri, nitko ne zna. Znanstvenici poput Rosera nadaju se da će to biti dovoljno da Fermilab prvi stigne do cilja u utrci za dokazom da 'božanska čestica' postoji u zemaljskim dimenzijama: "Voljeli bismo biti prvi, ali to ni na koji način ne znači da je to i kraj čitave priče. Nama bi to bilo još jedno pero u perjanici otkrića, koje bi okrunilo ovu ustanovu prije nego što Tevatron zatvori vrata i prepusti Europi da preuzme istraživanja granica fizike."