Umjesto u financijskom, mnogi postdiplomci prisiljeni su tražiti posao u drugim sektorima
Zbog gubitka 700 tisuća radnih mjesta u SAD-u u financijskom sektoru u posljednje dvije godine, visoko-obrazovani mladi ljudi otvoreni 
U vrijeme kad su ovogodišnji diplomci prije nekoliko godina krenuli na koledž, mnogi su se nadali unosnim karijerama u biznisu i drugim sektorima stabilne i snažne ekonomije. Međutim, u današnjoj dubokoj gospodarskoj recesiji, mnogi od njih moraju preispitati svoje planove i očekivanja - u potrazi za poslom moraju biti prilično kreativni. Mjesec je svibanj. Na koledžima i sveučilištima diljem Amerike dijele se diplome. Ali, za Jamieja Obletza i njegove kolege s poslijediplomskog studija biznisa na Sveučilištu Columbia, nije samo vrijeme za slavlje. Svi su vrlo zabrinuti – kaže Jamie: "Mnogi koji su ove godine diplomirali još nemaju osiguran posao, što je obeshrabrujuće. Oni su visoko-kvalificirani, iznimno educirani, voljni su raditi, a još uvijek traže posao – to je posljedica vrlo teške ekonomske situacije. Kompanije - od Wall Streeta do manjih firmi - više ne upošljavaju nove ljude. Nismo na to računali." Zbog toga mnogi studenti sa završenim post-diplomskim studijem traže posao u neprofitnim organizacijama. Veći postotak nego inače studenata sa za završenim postiplomskim iz poslovne administracije prijavljuje se za poslove u državnoj upravi. Michael Malone, koji na Columbiji savjetuje studente o pitanjima vezanim uz njihove buduće profesionalne karijere, objašnjava zbog čega je danas Washington atraktivniji od New Yorka: "S razvojem događaja u saveznoj vladi, posebice u posljednja četiri mjeseca, stvarno je fascinantno vidjeti koliko naših studenata želi sudjelovati u procesu rješavanja tekućih nacionalnih problema i izlaska iz krize." Uz to, mnogi studenti koji su planirali ostvariti karijere u bankama ili korporacijama umjesto toga postaju privatni poduzetnici. No Arlyn Davich, jedna od kandidatkinja za postiplomski studij iz poslovne administracije na Columbiji, oduvijek je željela biti poduzetnicom. Namjeravala je osnovati ekskluzivnu turističku agenciju, no recesija ju je nadahnula da osnuje marketinšku agenciju za distribuciju diskontnih kupona na Internetu: "U programu za poduzetnike naglašavaju da će neki od recesije profitirati te da se stoga samo treba dobro pozicionirati, s fokusom na zaradu. Zbog toga sam ja zapravo vrlo optimistična." Recesija je utjecala i na karijeru četrdeset-osmogodišnjeg Johna Ortiza. On je radio kao privatni fitness trener, no zbog ekomoske krize sada ima manje klijenata. Upisao se na fakultet poslovnog menadžmenta na Manhattanu: "Morao sam biti otvoren prema drugim opcijama. Na tečajevima ovdje, otkrio sam ljubav prema pisanju i prebacio se na književnost i kreativno pisanje. A nakon toga, predbilježio sam se za predavanja iz pshihologije i pedagogije. Jer, usput volonterski radim s tinejdžerima. To je ono što želim raditi i postati savjetnikom u školi. Zapravo, vlastite sam probleme pretvorio u šansu za nešto novo." Melba Olmada-Amaro, koja savjetuje studente o karijeri, ima pune ruke posla – jer, ove je godine diplomiralo nekoliko tisuća studenata. Usprskos ekonomskoj situaciji, ona sugerira studentima da na tržište rada izađu s pozitivnim stavom, koji je -uvjerena je – skoro isto toliko važan potencijalnim poslodavcima kao i akademske kvalifikacije: "Traže se osobe koje dobro surađuju i komuniciraju. Traže se ambiciozni ljudi. Stoga našim studentima ponavljamo da je najvažnije da budu dobro pripremljeni za ono što ih čeka." Prema nedavnom izvješću američke vlade, financijski sektor u posljednje dvije godine izgubio je 700 tisuća radnih mjesta. Međutim, Bijela kuća tvrdi da bi se taj trend mogao uskoro preokrenuti. Kakvi god da bili kratkoročni ekonomski izgledi u zemlji, jedno je sigurno: energija i pozitivna orijentacija su resursi kojih u Americi ima u izobilju.