CSM: Rat s Irakom mogao bi preoblikovati odnos SAD s Iranom (13/11/02) - 2002-11-13
Bliži li se Teheran, pomoću iračke oporbe u Iranu, američkim planovima o svrgavanju Saddama Husseina?
U američkom tisku pitanje Iraka ponovno zauzima najistaknutije mjesto. ... Christian Science Monitor objavljuje ekskluzivni intervju s čelnikom najveće iračke oporbene skupine u Iranu, ajatolahom Mohammadom Sayedom Bakrijem al-Hakkimom, čiji je Vrhovni savjet islamske revolucije u Iraku, -sa svojih desetak tisuća pripadnika -, najjača naoružana iračka oporbena organizacija. Kako ističe Christian Science Monitor, iz intervjua proizlazi da se ova organizacija sve više bliži pružanju podrške američkim planovima za zbacivanje Saddama Husseina. Doduše, uz neke ograde, - primjerice, "slažemo se s konačnim ciljem, ali ne želimo da nevini pogibaju, ili da dođe u pitanje integritet, neovisnost i infrastruktura Iraka". Poznavaoci prilika, međutim, kako ističe Monitor, reakcije ove organizacije vide kao znak približavanja službenog Irana američkim planovima, koji ajatolaha Mohammada Bakra al-Hakkima koristi kao neslužbeni glas Teherana. Uostalom, piše Monitor, Washington i Teheran dijele neke veće strateške ciljeve u kojima bi mogli međusobno trgovati - recimo, mogućnost da američke specijalne postrojbe koriste iranske vojne baze mogla bi biti uzvraćena uništenjem baza protuiranske milicije u Iraku, a Iran bi, uz to, možda mogao pomoći u iskorjenjivanju islamskih militanata u Iraku koji su povezani s al-Qaidom. A, kad smo već kod Iraka, New York Times piše da su četiri godine, koliko je proteklo otkako su inspektori za naoružanje morali napustiti Irak, značajno promijenile digitalnu tehnologiju koja je na raspolaganju inspektorima. Sada će oni, ako se uspiju vratiti u Irak, biti oboružani tehnološki i tehnički nadmoćnim spravama za detekciju, kao i mnogo jačim pomagačima s neba - komercijalni špijunski sateliti postali su, u međuvremenum, tako snažni da njihove fotografije mogu razlučiti i sitne detalje na zgradama, prozorima, pa i u vozilima. Uz to, tu su i minijaturni senzori koji stalno motre na sastav zraka, vode i tla u potrazi za najsitnijim znacima postojanja oružja masovnog uništavanja. Novi, prenosni detektori mikroba omogućuju momentalno ustanovljavanje prisutnosti čak i tragova smrtonosnih bioloških oružja, poput antraksa, ili kuge. Novi, moćni radarski sustavi, piše Times, doslovce vide kroz tlo postoje li podzemni tuneli ili bunkeri. S druge strane, kako ovaj njujorški list citira neke obavještajne stručnjake, i Irak je imao četiri godine vremena da se usavrši u zavaravanju inspektora. I ne samo to, kako tvrdi američka vojna obavještajna organizacija Defense Intelligence Agency, sva su postrojenja sada veća i naprednija nego što su bila prije Zaljevskog rata. A tada je Irak proizveo oko 20 tisuća litara toksina botulizma, najsmrtonosnijeg spoja poznatog znanosti, kao i oko 12 tisuća litara antraksa - dovoljno da se pobiju svi stanovnici Zemlje, i to nekoliko puta.