Posljedice godine dana zastoja u BiH
Kakve su posljedice neformiranja vlasti u BiH godinu dana nakon izbora?
Milijarda eura novca u Parlamentu BiH, obustavljen aranžman sa MMF-om, jedina zemlja bez predstavnika u Vijeću Evrope - neke su od posljedica neformiranja vlasti u BiH godinu dana nakon izbora. Prije godinu dana građani Bosne i Hercegovine(BiH) birali su novu vlast na Općim izborima. Godinu dana kasnije, nije formirana vlast na svim nivoima u BiH. Čeka se na formiranje Vijeća ministara i Vlade Federacije BiH. Do tada, na funkcijama su, u tehničkom mandatu, ministri iz prethodnog saziva vlasti. U blokadi je i Parlament BiH. Evo nekih od posljedica. Sjednica Doma naroda Parlamenta BiH bila je hitno sazvana za 24. juni, ali nije održana jer su je bojkotovali delegati iz Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) i Hrvatske demokratske zajednice (HDZ). Na ovoj su sjednici trebali biti imenovani članovi bh. delegacije u Parlamentu Vijeća Evrope. Evropska komisija je u maju objavila Mišljenje o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji. Tu su iznijeli 14 prioriteta koje ova zemlja treba ispuniti. Između ostalog, navode da je potrebna reforma pravosuđa, te da će “Bosna i Hercegovina morati temeljito poboljšati svoj zakonodavni i institucionalni okvir“ , kao i da je potrebno “pravilno funkcionisanje Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje“. Najviše zakonodavno tijelo održalo je svega dvije sjednice za deset mjeseci od konstituisanja. Zastupnički i Dom naroda Parlamenta BiH nisu usvojili nijedan zakon. Nisu formirane parlamentarne komisije, a bez njih se ne mogu održavati sjednice niti usvajati zakoni. Predsjedavajući oba ova doma, Denis Zvizdić i Bakir Izetbegović navode da u Parlamentu i Predsjedništvu čeka određen broj sporazuma i ugovora u vrijednosti oko milijardu eura. Najviše blokiranog novca u Parlamentu je novac od kredita za infrastrukturne projekte, a oni najvažniji odnose se na izgradnju puteva. Predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić izjavio je 10. septembra da je na čekanju niz „finansijskih sporazuma za putnu i komunalnu infrastrukturu na teritoriji cijele BiH, ukupne vrijednosti 772 miliona eura.“ Vijeće ministara je u januaru uputilo Nacrt zakona o budžetu institucija BiH Predsjedništvu BiH, ali on još nije usvojen u Parlamentu. To znači - nema dodatnih sredstava ni novih zapošljavanja. Na primjer, Zoran Galić, direktor Granične policije BiH, nedavno je izjavio kako Granična policija nema dovoljno ljudi da se suoči „sa izazovom ilegalnih prelazaka velikog broja migranata iz pravca Srbije i Crne Gore“, te da im fali oko 1000 ljudi za pokrivanje granice. Vijeće ministara BiH donijelo je Odluku o privremenom finansiranju institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period oktobar - decembar 2019. godine u iznosu 237.500.000 KM, što predstavlja četvrtinu sredstava odobrenih za finansiranje institucija BiH. U okviru programa sa MMF-om Bosni i Hercegovini je 2018. godine trebalo biti isplaćeno 118 miliona eura, a uplaćeno je 39 miliona eura. Ove godine je, BiH trebala povući 158 miliona eura, a kako je aranžman u blokadi, ostala je bez ovih sredstava. Tako je BiH ostala uskraćena za 237 miliona eura od aranžmana sa MMF-om. “MMF čeka da se formiraju vlada Federacije BiH i Vijeće ministara da se ponovo angažuje u pogledu eventualnog pokretanja tekućeg ili pregovora o novom programu”, navodi se u odgovoru Misije MMF-a u BiH za Radio Slobodna Evropa. Denis Zvizdić na čelu je i izvršne i zakonodavne vlasti. Trenutno je predsjedavajući Vijeća ministara BiH, a ujedno i Predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamenta BiH. Ministri Adil Osmanović, Dragan Mektić i Mirko Šarović ujedno su i zastupnici u Parlamentu, a ministar Igor Crnadak je i delegat u Narodnoj Skupštini Republike Srpske. Član Predsjedništva BiH Milorad Dodik je protiv usvajanja i slanja Godišnjeg akcionog plana za NATO, što je uslov druga dva člana Predsjedništva Šefika Džaferovića i Željke Komšića da podrže izbor novog mandatara za Vijeće ministara. Parlamentarci iz SNSD-a, stranke čiji je predsjednik Milorad Dodik, tako odbijaju učestvovati u radu Parlamenta BiH sve dok Predsjedništvo ne imenuje Zorana Tegeltiju za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.