Jedno od glavnih pitanja summita NATO-a mogla bi biti američka politika nakon kongresnih izbora
Čelnici saveza se možda pitaju hoće li republikanski dobitci oslabiti položaj američkog predsejdnika na vanjskopolitičkom planu
Čelnici koji se susreću u Lisabonu možda se pitaju hoće li veliki gubitci stranke predsjednika Obame na kongresnim izborima oslabiti njegov položaj na polju vanjske politike Predsjednik Obama imat će vrlo iscrpljujući raspored tijekom dvodnevnog summita s čelnicima NATO saveza, Europske unije i Rusije u Lisabonu krajem ovog tjedna. Čelnici će na tom summitu razgovarati o napretku NATO-a u Afganistanu, razvoju odnosa s Rusijom i sveukupnoj budućnosti saveza. Jedno od glavnih pitanja na tom summitu možda uopće neće biti na službenom dnevnom redu. Nije riječ o nuklearnom oružju, odnosima super sila ili terorizmu. Riječ je o američkoj politici. Čelnici koji se susreću u Lisabonu možda se pitaju hoće li veliki gubitci stranke predsjednika Obame na kongresnim izborima oslabiti njegov položaj na polju vanjske politike, smatra James Goldgier, profesor političkih znanosti i vanjske politike na Sveučilištu George Washington. "Ono što ćemo imati s obje strane – i od Saveznika i od Rusije - jest da će oni to pokušati dokučiti. Što ti izbori znače za njega? Može li on ostvariti stvari koje pokušava ostvariti". Michael O'Hanlon direktor je Centra za istraživanje pri washingtonskoj Instituciji Brookings.. On smatra da se narušen predsjednikov politički položaj kod kuće neće odraziti na njegov rad na globalnim pitanjima. "S druge strane, on je još uvijek vrhovni zapovjednik najmoćnije zemlje na svijetu, još je uvijek u razumnim granicama vrlo popularan u inozemstvu, a u svijetu još uvijek postoji mnogo posla i aktivnosti koje traže veliku i agresivnu ulogu Sjedinjenih Država ili se te stvari jednostavno neće dogoditi, uključujući Afganistan". Rat u Afganistanu bit će na dnevnom redu. Tamo su snage saveza imale rekordne gubitke tijekom 2010. godine, ali su isto tako uhvatile ili ubile nekoliko talibanskih čelnika i javlja se o postignutom napretku. Američki predsjednik uputio je dodatnih 30 tisuća američkih vojnika u Afganistan, gdje ih je sad ukupno 100 tisuća. Bijela kuća kaže da predsjednik još uvijek namjerava početi s povlačenjem američkih snaga iz Afganistana u srpnju sljedeće godine, međutim, u posljednje vrijeme je naglasak na tome da se obrana zemlje prepusti Afganistancima do 2014. godine. Kanada je nedavno povukla posljednje vojnike iz Afganistana, Nizozemska će to učiniti tijekom sljedeće godine. Ruski predsjednik Dmitrij Medvjedev bit će u Lisabonu da vodi razgovore s čelnicima NATO-a. Posjet ruskog čelnika Portugalu pružit će mogućnost da se poboljšaju odnosi između njegove zemlje i NATO saveza, baš kao i nedavni "novi početak" u američko-ruskim odnosima. Proturaketna obrana bi će jedna od tema za predsjednike Obamu, Medvjedeva i ostale čelnike. Savez želi da bilo koji proturaketni obrambeni sustav zaštiti teritorij svih zemalja članica. Rusija se protivila ranijim planovima NAO-a o proturaketnoj obrani koji je trebao biti razmješten u Poljskoj i Republici Češkoj. Međutim, administracija predsjednika Obame prepravila je svoj prijedlog proturaketne obrane, koncentrirajući se na nuklearnu prijetnju iz Irana. James Goldgeier kaže da se predsjednik Obama nada da će njegov ruski kolega dati neko obećanje o suradnji s NATO savezom po tom pitanju. "To bi bila pobjeda za predsjednika Obamu, ne samo za njegovu sveukupnu politiku i ne samo za politiku NATO-a, već kao i signal Iranu da i Rusija uzima te prijetnje ozbiljno i želi biti dio proturaketne obrane". Čelnici saveza razgovarat će i o novom strateškom konceptu koji bi trebao biti smjernica misiji NATO-a. Najvjerojatnije će taj novi dokument, kao i prethodni, objaviti da će napad na bilo koju članicu saveza biti smatran napadom na savez u cjelini. Ali novi strateški koncept će najvjerojatnije NATO učiniti fleksibilnijim tako da može odgovoriti na nove izazove, kao što su napadi iz kibernetskog prostora i prijetnje terorizma. Prije povratka predsjednika Obame u Washington on će se susresti i s čelnicima Europske unije. Očekuje se da će se razgovori voditi o ekonomskim pitanjima, kao što je američko-europska suradnja na monetarnom planu, te trgovina, razvoj, sigurnost i druga vanjskopolitička pitanja.