Cijena ruske podrške (1/10/01) - 2001-10-01
Moskva želi slobodne ruke u Čečeniji i Srednjoj Aziji, kraj širenju NATO-a, odustajanje od američkog anti-raketnog sustava te članstvo 
U ratu protiv globalnog terorizma, Sjedinjene Države mogu računati na podršku Rusije. Moskva je odlučila da ne postavlja prepreke američkom ulasku u Središnju Aziju, a mnogi veterani sovjetsko-afganistanskog rata nude pomoć Americi. Međutim, ruska suradnja i pomoć imaju cijenu. Rusija, kao i druge zemlje, misli na svoj nacionalni interes – koji obuhvaća i situaciju u Srednjoj Aziji. Predsjednik Vladimir Putin obećao je da će na niz načina podržati američki rat protiv terorizma. Zauzvrat, Moskva očekuje mnoge ustupke. O čemu se radi, objašnjava Vladimir Socor, stručnjak za Rusiju pri , kojoj je sjedište u Munchenu, u Njemačkoj. Moskva želi slobodne ruke u Čečeniji. Želi da se obustavi širenje NATO saveza. Moskva također želi da Washington odustane od planova za gradnju novog anti-raketnog obrambenog sustava. Uz sve to, Rusija – iako ima vrlo protekcionističke trgovinske zakone – želi postati članica Svjetske trgovinske organizacije. To je tek početak, upozorava Vladimir Socor. Njega vrlo zabrinjava dodatno širenje ruske sfere utjecaja na Kavkazu, pogotovo u Gruziji. "Moskva vrlo jasno želi stvoriti razlog za rat u Gruziji. Ona – potpuno krivo – optužuje Gruziju za pomaganje čečenskih pobunjenika i drugih međunarodnih terorista, koji se bore protiv Rusije. Radi se o blatantnoj laži ruske propagande, kojoj je cilj ponovno podjarmiti Gruziju." Vladimir Socor kaže da je na Kavkazu, Gruzija za Zapad od ključne važnosti. Radi se o važnoj prometnici, kojom prolaze i naftovodi i plinovodi. Rusija u Gruziji ima tri vojne baze. Nedavno je najavila mogućnost slanja dodatnih snaga u tu zemlju. Sjeverno od Gruzije je naftom bogati Azerbejdžan, još jedna prilično nestabilna država koja je prije bila dio Sovjetskog saveza. Stručnjak za Srednju Aziju, Yefin Dikii kaže da bi Rusija mogla iskoristiti rat protiv terorizma kao izliku za pripajanje Azerbejdžana. Uzbekistan je nakon izbijanja krize polovinom prošlog mjeseca, Sjedinjenim Državama odmah ponudio svoja vojna postrojenja. Philip Griffin, koji radi za Međunarodnu zakladu za razvoj izbornih sustava, vratio se nedavno iz Srednje Azije, u kojoj je živio posljednje dvije godine. "Uzbekistan je najmnogoljudnija i vojno najspremnija država u regiji. Tamošnja se vlada nastojala distancirati od Moskve. Čini mi se da je uzbečki predsjednik Islam Karimov odlučan u takvoj politici." Tadžikistan, koji graniči s Afganistanom, čvrsto je pod utjecajem Moskve, koja tamo ima oko 20 tisuća vojnika. Ova zemlja pomaže Sjeverni savez, oporbenu koaliciju afganistanskih skupina koje su protiv talibana. Nakon kraćeg razmišljanja, Moskva je nedavno priopćila da Sjedinjene Države mogu koristiti Tadžikistan kao bazu za zračne napade na Talibane. Globalna anti-teroristička kampanja pruža Moskvi i totalitarnim režimima Srednje Azije mogućnost da se obračunaju s oporbom, koju će optužiti za terorizam. Takva bi politika međutim mogla dovesti do novog vala terorizma, upozoravaju neovisni stručnjaci iz regije. Ljudi bi se mogli još više okrenuti islamskog fundamentalizmu. U vladajućoj koaliciji u Tadžikistanu nalazi se i jedna islamska stranka. Gospodin Griffin upozorava da američke snage, ako dođu u Tadžikistan, moraju biti svjesne nestabilnosti na lokalnoj političkoj sceni. "Američka će vlada pogriješiti ako se odluči za kratkotrajni angažman u Tadžikistanu, samo zbog toga da postigne svoje ciljeve u susjednom Afganistanu. Jer, kad oni budu ostvareni, Washington se vjerojatno namjerava odmah povući iz regije. Po mom mišljenju, to će dodatno destabilizirati situaciju u tom dijelu svijeta." Philip Griffin upozorava da svaki rat ima i svoje šire posljedice, koje često znaju iznenaditi. Rat protiv terorizma neće biti iznimka.