Bugarska i Rumunjska sve bliže NATO savezu? (26/3/02) - 2002-03-26
Važnost područja Crnog mora u ratu protiv globalnog terorizma sve veća - tvrdi američki tisak
Sastanak čelnika deset zemalja članica Vilniuske skupine završen je preporukom da se na summitu NATO-a u studenom u članstvo saveza primi što je moguće veći broj kandidata za učlanjenje. Za prijem što je moguće većeg broja zemalja zalažu se i Sjedinjene Države - navodi se u izvještajima američkih listova, koje je prelistao Žorž Crmarić. Nakon 11. rujna dvije su balkanske države izbile u prvi plan kao kandidati za prijem u NATO. Strateški značaj Crnomorskog područja naglo je porastao, a time i uloga Bugarske i Rumunjske, u ratu protiv medjunarodnog terorizma. Prema pisanju , tijekom studenog i prosinca iz bugarskih su zrakoplovnih baza svakodnevno uzlijetali američki avioni-tankeri, koji su u zraku punili gorivom lovce-bombardere angažirane u misijama u Afganistanu. Jedna bugarska zrakoplovna baza na obali Crnog mora postala je, de facto, američka baza u kojoj je stacionirano oko 200 Amerikanaca. Kao i Bugarska, i Rumunjska je bezuvjetno otvorila svoj zračni prostor za američke vojne zrakoplove. Dvadesetak ih svakodnevno prelijeće Rumunjsku na putu za Afganistan, ili na povratku iz akcije. Prema pisanju , pomorska luka Constanca uskoro će postati jedna od glavnih baza u kojima će se smjenjivati američke postrojbe na putu za Balkan, a možda i druga područja. Te bi dvije zemlje trebale imati posebnu ulogu i u eventualnom ratu protiv Iraka. To je potvrdio i bugarski šef diplomacije Solomon Pasi, koji je washingtonskom listu rekao da će njegova zemlja biti “savršen saveznik” u podršci eventualnim operacijama protiv Iraka. Kao i , i u izvještaju iz Bukurešta navodi da su se Rumunjska i Bugarska sada uvrstile među najizglednije buduće članice NATO-saveza. Zemlje koje bi na summitu u Pragu u studenom mogle biti primljene u članstvo su Slovenija, Estonija, Latvija i Litva, a možda i Slovačka – ovisno o tome hoće li nacionalistički nastrojeni Vladimir Mečiar, nakon izbora, i dalje ostati izvan vlasti. Sada se toj skupini zemalja sve više približavaju Bugarska i Rumunjska koje premošćuju prazninu između Mađarske i Turske na južnom krilu NATO-a. Što se Hrvatske, Albanije i Makedonije tiče, i zaključuju da u ovom krugu te tri zemlje imaju slabe izglede da budu razmatrane za članstvo. Drugi washingtonski dnevnik, u izvještaju iz Bukurešta navodi da se popis budućih članica NATO-a kreće između 3 i 7. Za razliku od ostalih listova, govori o 9 kandidata za prijem, pri čemu izostavlja Hrvatsku, a za Albaniju i Makedoniju tvrdi da u ovom krugu nemaju izgleda za članstvo u NATO savezu.