Tko će, na kraju, uopće biti zaposlen? (23/2/04) - 2004-02-23
Nakon radničkih, u inozemstvo se sve češće sele i 'intelektualna' zanimanja. Ovaj problem postaje jedna od najpotentnijih izbornih tema!
Odljev radnih mjesta iz Sjedinjenih Država u inozemstvo jedna je od ključnih tema u borbi za demokratsku predsjedničku nominaciju između senatora Johna Kerrya i Johna Edwardsa. Za Davida Bevarda iz Galesburga u Illinoisu, briga za radna mjesta nije apstraktno pitanje. Trideset je godina radio u kompaniji Maytag, a sada bi uskoro mogao ponovno u potragu za poslom, iako je blizu mirovini. "Uvijek smo vjerovali da ćemo, ako budemo radišni, ako se budemo pridržavali pravila i proizvodili kvalitetne proizvode, na kraju biti nagrađeni. Umjesto toga, Maytag je prebacio 1.600 radnih mjesta iz našeg grada u Meksiko i Južnu Koreju" - kaže David Bevarda. Prošlih tridesetak godina, američke su firme u inozemstvo u pravilu selile radna mjesta nekvalificiranih, polukvalificiranih i kvalificiranih radnika, "blue-collar" uposlenika. Danas, zbog razvoja interneta i dominacije engleskog jezika u inozemstvu, se sve češće "izvoze" i radna mjesta fakultetski obrazovanih uposlenika. Gospodin Bevard održao je govor na nedavnom skupu u organizaciji najjače američke sindikalne udruge AFL-CIO. Ta je udruga nedavno podržala predsjedničku kandidaturu senatora Johna Kerrya. Pitanje odljeva radnih mjesta u inozemstvo nametnulo se kao vrlo važno u demokratskoj predizbornoj kampanji. Najjači protukandidat senatoru Kerryu, senator John Edwards često u svojim govorima ističe pitanje zatvaranja američkih radnih mjesta. "U potrazi za jeftinijom radnom snagom, preko milijun radnih mjesta prebacili smo u inozemstvo. Bijela je kuća nedavno ustvrdila da je to zapravo dobro za nas. Na kojem planetu oni žive?" - upitao se senator Edwards. Gubitak radnih mjesta moglo bi se pokazati kao slaba točka u predizbornoj kampanji predsjednika Busha. Tvrdnja da je odljev radnih mjesta u inozemstvo dobar za američko gospodarstvo došla je iz njegovog Vijeća ekonomskih savjetnika. Jack Pitney, politički znanstvenik s koledža Claremont-McKenna u Los Angelesu, kaže da je ta izjava "velik politički propust Bijele kuće": "Sa stajališta čiste ekonomije, mogli bismo reći da je ta tvrdnja točna. No, na političkoj sceni prilično je štetna. Jasno je da će je demokrati pokušati iskoristiti." Demokrati optužuju predsjednika Busha da je odgovoran za gubitak dva milijuna i 700 tisuća radnih mjesta otkako je 2001. stupio na dužnost. No, predsjednik odgovara da će velika smanjenja poreza - koje je u nekoliko navrata porkenula vlada - pomoći u otvaranju novih radnih mjesta: "Ukoliko vas zanima otvaranje novih radnih mjesta, trebate se okrenuti potrebama onih koji radna mjesta otvaraju - biznisu. Zato smo uveli smanjenja poreza da bi pomogli ne samo pojedincima, već i cijelom poslovnom sektoru." Glasači na demokratskim lokalnim stranačkim izborima ističu zapošljavanje i gospodarsku situaciju kao pitanja koja su im vrlo važna, na temelju kojih će se odlučiti za koga će glasati. Većina stručnjaka vjeruje da će ta pitanja biti bitna i za ishod predsjedničkih izbora u studenom. William Schneider je analitičar Instituta American Enterprise ovdje u Washingtonu: "Jedno od pitanja koje najviše zanima glasače nije rat u Iraku, već pitanje odljeva radnih mjesta u inozemstvo. Činjenica da je izgubljeno preko dva milijuna radnih mjesta predsjednikova je slaba točka." Međutim, mnogi stručnjaci vjeruju da će Amerikanci i dalje pokazivati veliko zanimanje za nacionalnu sigurnost, što bi na izborima išlo u prilog predsjedniku Bushu.