Rusija prije i poslije propasti komunizma (11/6/03) - 2003-06-10
Razgovor s vodećim američkom stručnjakom za post-sovjetsku ekonomiju Johnom Hardtom
Više od trideset godina, kada bi neki član američkog Kongresa trebao informacije o gospodarstvu Sovjetskog Saveza, a, kasnije, Rusije, on ili ona bi se obratili Johnu Hardtu. Sada 82-godišnji John Hardt odlazi u mirovinu s radnog mjesta specijalista za post-sovjetsku ekonomiju u Kongresnom istraživačkom centru, dijelu Kongresne knjižnice. Za Glas Amerike, razgovarali smo s gospodinom Hardtom o Rusiji prije propasti komunizma i danas. John Hardt kaže da malen broj ljudi zna da je pravi razlog zašto je Lenjin kolektivizirao poljoprivredu to što se smatralo da je to najučinkovitiji način dopremanja hrane s farmi u gradove. Danas, dok se trudi oporaviti od 80 godina komunizma, Rusija se još uvijek bori sa štetom izazvanom kolektivizacijom farmi i pokušava uspostaviti pouzdan sustav posjeda nad zemljom. "Seljak, odnosno danas farmer, kaže: 'Gajim neke sumnje u privatno vlasništvo'. On, i svi drugi koji tako misle, lišili bi se svojih sumnji kada bi imali jamstva da njihovo pravo na zemlju neće biti osporeno," kaže nam gospodin Hardt. John Hardt je uvjeren da se post-komunistička Rusija kreće ka privatnoj poljoprivredi unatoč deset godina opiranja i javnosti i političara. Kako kaže, javnost, koja još uvijek nema povjerenja u vladu, treba uvjeriti da vladavina zakona i njihova provedba imaju solidne temelje. "Ne radi se samo o vlasništvu; tu je i pitanje pristupa tržištu. Radi se o čitavom pravnom sustavu koji mora pratiti pitanje vlasništva. Je li to lagano pitanje? Bojim se da ne. No, je li cilj ostvarivanja privatnog vlasništva dovoljno važan za učinkovitost čitave zemlje? Mislim da da," rekao je. Razgovaramo u uredu Johna Hardta, koji, sjedeći iza gomile stručnih knjiga i studija, kaže da je konsolidacija zemlje u velika obradiva polja poželjna stvar, jer čini uzgoj i žetvu uroda mnogo efikasnijima. Problem, ističe on, leži u kolektivnom, umjesto privatnom, vlasništvu farmi. On uglavnom podržava ruskog predsjednika Vladimira Putina i kaže da vjeruje da je ruski čelnik odlučan pogurati Rusiju prema zapadnom modelu i učiniti njezinu ekonomiju konkurentnijom. "On pokušava razbiti monopole, osigurati konkurenciju, niže troškove i slično - recimo, u elektroenergetskom sustavu, željeznici, naftovodu ... kako bi postali konkurentni sa svijetom. Je li u tome uspio? Zasigurno, još ne. No, i sama činjenica da se na tome radi jest vrlo važno postignuće," rekao je. Kako kaže John Hardt, rusko čelništvo donekle napreduje u stvaranju učinkovite vlade i profesionalnog sudstva, te uspostave vladavine zakona. Kontrola vladine potrošnje je gotovo dostigla zapadne standarde, a to je, kaže gospodin Hardt, vrlo važno. U funkcionirajućem slobodnom tržištu, u demokratskom sustavu, valja samo pogledati državni proračun - on će točno pokazati koliko je zdrava ekonomija te zemlje.