Američki poduzetnici i zakonodavci komentiraju presude čelnicima Enrona
Sudske presude Kennethu Layu i Jeffreyu Skillingu predstavljaju svojevrsno upozorenje – korupcija se neće tolerirati, a krivci će završ
Pet godina nakon dva najveća bankrota u američkoj povijesti - zbog pronevjera i drugih malverzacija - nedavno su proglašena krivima dva vodeća dužnosnika energetske tvrtke Enron. Kako izvješćuje Barry Wood, presude protiv Kena Laya i Jeffreya Skillinga predstavljaju svojevrsni kraj 'razdoblja neumjerenosti i laži' – u kojem je ugled američkog biznisa bio ozbiljno narušen. Kada je Enron 2001. godine bankrotirao, bez posla su ostale tisuće ljudi. Tisuće su ostale i bez mirovina, a vrijednost dionica ovog energetskog diva pala je ne nulu. Tijekom suđenja u Houstonu, Enronovi glavni menadžeri - Ken Lay i Jeffrey Skilling – prebacivali su odgovornost za malverzacije i kolaps tvrtke na druge. Nisu priznali niti činjenicu da su sustavno godinama lagali o financijskom stanju tvrtke - u namjeri da povećaju vrijednost dionica Enrona. Dvanaest članova porote nije povjerovalo njihovoj obrani i proglasili su ih krivima. Mort Zuckermann, njujorški investitor u nekretnine i izdavač tjednika US News and World Report, pozdravlja odluku porote: "Ovi su ljudi bili umiješani u pohlepne i prevarantske transakcije, kako bi svoju tvrtku prikazali u boljem svijetlu. Drago mi je da su bili na kraju uhvaćeni." Kenneth Lay i Jeffrey Skilling nisu prvi poslovni čelnici koji su posljednjih godina osuđeni za malverzacije i laganje istražiteljima. 2005. godine Bernard Ebbers osuđen je na 25 godina zatvora za pronevjeru 11 milijardi dolara, što je dovelo do propasti telelekonmunikacijske tvrtke WorldCom. Dennis Kozlowski osuđen je na kaznu od 25 godina zatvora, za krađu 150 milijuna dolara od tvrtke Tyco kojoj se nalazio na čelu. Američki je Kongres usvojio oštri zakon o borbi protiv kriminala na poslovnoj sceni. Riječ je o 'Zakonu Serbanes-Oxley' - nazvanom po senatoru i kongresmenu koji su mu bili sponzori. Ova je mjera usvojena 2002. godine kako bi se – među ostalim - spriječilo da tvrtke lažu o svojem financijskom stanju. Prema tom zakonu, šefovi tvrtki osobno su odgovorni za financijska izvješća o poslovanju. Republikanski kongresnik Michael Oxley iz države Ohio izjavio je za Bloombeg News da taj zakon pomaže u borbi protiv korupcije: "Naš je zakon u stvari baziran na dvije stvari: trasparentnosti i odgovornosti. Što više informacija javnost ima na raspolaganju - to je bolje. Mislim da bi danas bilo jako teško izvesti pronevjeru kao što je bila ova u Enronu." Drugi autor zakona, demokratski senator Paul Serbanes iz države Maryland, kaže da se poslovan praksa u posljednje tri godine popravila. No, on je još uvijek zabrinut za opći ugled američkog financijskog tržišta: "Mislim da su se standardi poslovanja na korporacijskoj sceni jako popravili. Ljudi su svjesni važnosti poštene prakse u knjigovodstvu. Ako su financijska izvješća vjerodostojna i točna, ulagači će lakše investirati svoj novac u američka financijska tržišta. Bez njih, naša bi ekonomija doživjela težak udarac." Kritičari pak tvrde da je zakon Sarbanes-Oxley prestrog, te da američkim tvrtkama nameće dodatni sloj birokracije koja usporava donošenje izvršnih odluka. Stručnjaci kažu da sudske presude Kennethu Layu, Jeffreyu Skillingu, Kozlowskom i Ebbersu predstavljaju svojevrsno upozorenje – korupcija se neće tolerirati, a krivci će završiti u zatvoru.