SAD – Srednji Istok: Koga i kada podržati i podržavati!?
Politika SAD na Srednjem Istoku podrazumijeva diferenciran odnos prema državama. Jedan stav je zajednički – do promjena mora doći.
Američka politika na Srednjem Istoku i podrška Izraelu su sastavni dio srednjeistočne jednačine. Administracija predsjednika Obame smatra da će sa promjenama na Srednjem Istoku, kada te promjene puste korijena i očvrsnu, prosvjednici energiju usmjeriti na nove mogućnosti, a ne trošiti je na ispoljavanje anti-američkih i anti-izraelskih osjećanja i pogleda. U više zemalja Srednjeg Istoka u toku su brojni prosvjedi. Prosvjednici traže političke i ekonomske reforme, zahtijevaju više demokratije i poštivanja ljudskih prava. Prosvjedi su uslijedili nakon egipatskih, okončanih ostavkom predsjednika Hosnija Mubaraka koji se na toj funkciji održavao 30 godina. Aktuelna zbivanja u regionu su istovremeno i prilika i prepreka ostvarivanju odnosa Sjedinjenih Država sa tim državama i promjena koje Sjedinjene Države smatraju nužnim i dobro došlim u arapskom dijelu svijeta. No, krenimo redom. Bijela kuća je na početku prosvjeda u Egiptu reagirala sudržano. Na kraju, američki predsjednik Barack Obama je podržao promjenu vlasti: Nakon njih, progovorili su i drugi širom Srednjeg Istoka. Bijela kuća je pred odlukom kako odgovoriti na te glasove i koga podržati. U Bahrainu, policija je silom išla na mirne prosvjede. U dva dana ubijena su dvojica prosvjednika. U Yemenu sukobi studenata, vladinih pristalica i policije. Prosvjednici traže ostavku predsjednika Ali Abdulaha Saleha, koji je već odustao od re-izbora. U Libiji prosjednici su tražili odlazak Moamara Gadhafija, libijskog predsjednika pune 42 godine. U Iranu, na ulicama Teherana, sukobi policije i prosvjednika, uglavnom šiita. Prosvjedi su najveći od 2009. godine kada su mnogi Iranci izlaskom na ulice osporavali re-izbor Mahmouda Ahmadinejada za predsjednika. Na scene iz Teherana predsjednik Obama je reagirao riječima: James Phillips, analitičar Fondacije Heritage kaže da je gospodin Obama trebao ići i korak dalje: Politika Sjedinjenih Država na Srednjem Istoku podrazumijeva diferenciran odnos prema pojedinim državama. No jedno je zajedničko, istakla je američka državna tajnica Hillary Clinton: Za Jamesa Zogbi-ja, analitičara Arapsko-američkog instututa, odnos Bijele kuće nije izbalansiran: Ta podrška izazivala je nezadovoljstvo naroda tih zemalja prema Sjedinjenim Državama, takođe kaže gospodin Zogbi i dodaje da ni vladari koji se uspije održati na vlasti neće biti nimalo zadovoljni eventualnom američkom podrškom prosvjednicima. Uz to, Sjedinjene Države gube kredibilitet u arapskom svijetu i zbog blagonaklonog odnosa prema Izraelu i zastoja u izraelsko-palestinskom mirovnom procesu: - ističe kao primjer gospodin Zogbi. Američka politika na Srednjem Istoku i podrška Izraelu su sastavni dio srednjeistočne jednačine. Administracija predsjednika Obame smatra da će sa promjenama na Srednjem Istoku, kada te promjene puste korijena i očvrsnu, prosvjednici energiju usmjeriti na nove mogućnosti, a ne trošiti je na ispoljavanje anti-američkih i anti-izraelskih osjećanja i pogleda. Upravo sada, bez obzira na to kako se Sjedinjene Države određivale, protesti na Srednjem Istoku motivirani su, podsticani, tim novim mogućnostima za koje prosvjednici vjeruju da su im na dohvat ruke.