Po prvi puta od Velike depresije, štednja Amerikanaca pala u minus
CSM: Za gospodarstvo u kojemu malopotrošnja čini 2/3 ekonomske aktivnosti, perspektiva da potrošači stegnu novčanike nije ružičasta
Po prvi puta od Velike depresije, tridesetih godina prošlog stoljeća, Amerikanci su tijekom prošle godine više novaca izvadili sa štednje, nego što su na nju stavili, piše bostonski "Christian Science Monitor". Premda građani rade jednako mnogo kao i ranije, njihove plaće zaostaju za inflacijom, što za ekonomiju koju potiče potrošnja nije dobra vijest. Premda stručnjaci, kako piše bostonski dnevnik, ne očekuju recesiju, trend koji pritišće potrošače s dvije strane – relativno smanjenje plaća i povećanje troškova za energiju, kao i kamatnih stopa – nije ružičast za potrošačku stranu. Naime, čak dvije trećine američke ekonomske aktivnosti čini malopotrošnja, a ti će potrošači, kako izgleda, morati malo stisnuti novčanike. Najtiražniji američki dnevni list "USA Today" piše da će zahtjev Bijele kuće za dodatnim sredstvima za plaćanje ratova u Iraku i Afganistanu ustvari iznositi 120 milijardi dolara, što će ukupnu potrošnju od rujna 2001. na te ratove dovesti na 440 milijardi dolara. Iznose se i neke druge brojke: rat u Iraku dnevno košta 150 milijuna dolara, a onaj u Afganistanu oko 27 milijuna dolara dnevno. Ovaj list podsjeća kako je svojedobno ekonomski savjetnik Bijele kuće Lawrence Lindsay prognozirao da će Irak ukupno koštati oko 200 milijardi dolara. Njegovu je prognozu opovrgao tadašnji direktor za proračun u Bijeloj kući, ustvrdivši da neće biti više od 60 milijardi dolara. Lindsay je kratko nakon toga podnio ostavku, a današnje brojke su uveliko premašile njegove procjene. Uzeti zajedno – piše USA Today – ratovi u Iraku i Afganistanu već stižu Korejski rat koji je – preračunato u današnje dolare – koštao 445 milijardi dolara. Samo Drugi svjetski rat i Vijetnamski rat bili su za Ameriku skuplji.