Jerusalem: Suživot opterećen tenzijama će trajati
U Kuranu se Jerusalem ne spominje, ali muslimani vjeruju da je al-Aqsa džamija iz koje prorok Muhamed pošao na noćni put u raj
„Kada Jevrjeji ... kada kršćani... kada muslimani.... budu molili i iskreno propovijedali svako svoju vjeru.... Jerusalem će biti grad ljubavi, grad milosti, grad tolerancije, grad mira. Sve do tada biće vrlo teško, jer se oni koji se bore bore za političku moć. Bore se za kamen, ne za čovjeka. Nadam se da će se jednog dana boriti za čovjekovu dušu, a ne za stijenje i imovinu.“ Završne pripreme za puštanje u saobraćaj lake gradske željeznice u Jerusalemu su u toku. Kako smo informirali u jučerašnjem prvom dijelu serijala od tri izvještaja, Jevreji se nadaju da će na taj način još čvršće povezati u jedan grad Zapadni Jerusalem i Istočni Jerusalem, koji je izraelska armija okupirala u Arapsko-izraelskom ratu 1967. godine. Za Palestince je to još jedan korak definitivnog oduzimanja tla koje smatraju svojim, tla na kojem se nalazi džamija al-Aqsa, za islam treće najsvetije mjesto. Trasom kojom se nekada protezala visoka ograda od bodljikave žice koja je dijelila Istočni Jerusalem, svojevremeno pod jordanskom kontrolom, i izraelski Zapadni Jerusalem sada se protežu tramvajske tračnice. Povezivaće Jevrjejima većinski naseljene dijelove Istočnog Jerusalema za zapadnim dijelom tog grada, zaustavljajući se i u nekim arapskim kvartovima između. Mohamed Dajani, Palestinac čiji korijeni sežu duboko u prošlost Jerusalema, o gradu govori kao o gradu mira: U Kuranu se Jerusalem ne spominje imenom, ali muslimani vjeruju da je jerusalemska džamija al-Aqsa džamija iz koje prorok Muhamed pošao na noćni put u raj. Islamski zavojevači su u sedmom stoljeću naše ere od kršćana preuzeli kontrolu nad Jerusalemom i smatraju ga, kao i kršćani i Jevreji, prostorom na kojem je uobličena njihova vjera. Gospodin Dajani može posjetiti al-Aqsu i moliti u njoj. Mnogi Palestinci koji žive iza izraelskih barijera to ne mogu. To ograničenje je trn u oku muslimanskih vjerskih lidera u Jerusalemu, a izraelsku kontrolu nad Istočnim Jerusalemom smatraju svetogrđem i bezakonjem. Ističu da bi muslimansko tlo trebalo biti pod kontrolom muslimana. Sheikh Muhammad Hussein, jerusalemski veliki muftija kaže: Za posljednje 44 godine, koliko je proteklo od izraelske okupacije Istočnog Jerusalema, mnogo toga se promijenilo. Ipak, Jerusalem je još uvijek grad za koji se bore tri velike religije. Gospodin Dajani smtara da ne bi moralo biti tako: Arapi i Jevrjeji su na ulicama Jerusalema, susreću se i mimoilaze. Sasvim je izvjesno da će sadašnji suživot, opterećen tenzijama, potrajati. Koliko dugo, teško je reći.