Sve više Amerikanaca nezadovoljno vladinom vanjskom politikom
Nekoliko nedavno provedenih anketa pokazalo je da je većina Amerikanaca nezadovoljna prilično lošim imidžom koji njihova zemlja uživa u
Ubrzo po završetku hladnog rata, istraživanja javnog mnijenja pokazivala su da Amerikance sve manje zanimaju svjetski problemi i vanjska politika. No, teroristički napadi na Washington i New York, prije šest godina, navijestili su promjenu. Osjećaj ranjivosti pred terorističkom prijetnjom doveo je i do toga da prosječni Amerikanac s više pozornosti prati zbivanja u inozemstvu. Intervencije u Afganistanu i Iraku – koje su poduzete u okviru općeg rata protiv globalnog terorizma – imale su podršku većine Amerikanaca. No, tako je bilo početkom ovog desetljeća. Frank Newport iz firme Gallup koja istražuje javno mnijenje kaže da broj Amerikanaca koji su nezadovoljni sadašnjom vanjskom politikom raste. Prema anketi koju je provela ne-vladina organizacija Vijeće za globalna pitanja iz Chicaga, 76 posto ispitanika protivi se ideji da Sjedinjene Države trebaju imati čelnu ulogu u rješavanju svjetskih problema. Ideja da Amerika treba na tom planu više surađivati s drugim zemljama ima sve jaču podršku. Njemačka znanstvena organizacija Fond Marshall za Sjedinjene Države provela je anketu u Americi prema kojoj 91 posto ispitanika želi da Washington na planu nacionalne sigurnosti više surađuje sa svojim saveznicima. Steven Kull je direktor Centra za istraživanje javnog mnijenja u vezi vanjske politike pri Sveučilištu Maryland. Prema istraživanju Gallupa, Amerikanci smatraju da terorizam predstavlja glavnu prijetnju njihovoj zemlji. Rat u Iraku se međutim ne smatra dijelom te problematike – kaže Frank Newport. Nedavna anketa tvrtke Harris Poll pokazala je da vojni angažman Amerike u Iraku sada podržava oko 35 posto ispitanika. 2003. godine podržavalo ga je 55 posto. Direktorica firme Harris Poll Regina Corso objašnjava: Mnoge ankete međutim ukazuju na činjenicu da se većina građana Sjedinjenih Država 'hladi' prema ideji da središnje mjesto američke vanjske politike treba biti uspostava demokracije u inozemstvu. Prema anketi njemačkog Fonda Marshall, promociju demokracije na globalnom planu danas podržava 37 posto ispitanika. 2005 godine to je podržavalo 52 posto ispitanika u sličnoj anketi. John Glenn iz Fonda Marshall kaže da je ova promjena očita bez obzira na stranački identitet ispitanika. Međutim, John Glenn kaže da Amerikanci i dalje žele da njihova zemlja bude aktivna na svjetskoj sceni, te da se u vezi toga –pokazuju ankete - slažu i demokrati i republikanci. Steven Kull sa Sveučilišta Maryland kaže da je prosječni Amerikanac razmjerno dobro upućen u svjetske događaje te da situaciju promatra prilično objektivno. Steven Kull kaže da je po tome tipičan sudionik američkih anketa sličan sudionicima anketa u drugim zemljama.