Prava manjina u Hrvatskoj: od Ustavnog zakona do Akcijskog plana trebalo je šest godina
Puna provedba zajamčenih manjinskih prava jedan je od uvjeta za otvaranje Poglavlja 23. o pravosuđu i ljudskim pravima u pregovorima Hr
Prošlog tjedna na okruglom stolu kojegje u Zagrebu organizirao Centar za mir iz Vukovara raspravljalo se o provedbiUstavnog zakona o pravima nacionalnihmanjina. Ustavni zakon regulira posebna prava 22 nacionalne manjine u Hrvatskojod kojih je najveća srpska. Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina donesenje 2002. godine a njegova provedba počela je početkom 2003. Međutim ni šestgodina nakon njegova donošenja taj ustavni zakon u praksi nije doživio punuprimjenu. Puna provedba zajamčenih manjinskih prava jedan je od uvjeta zaotvaranje Poglavlja 23. o pravosuđu i ljudskim pravima u pregovorima Hrvatske sEuropskom unijom. Zato je potkraj lipnjaove godine vlade je u Bruxelles uputila Akcijski plan za provedbu Ustavnog zakonao pravima nacionalnih manjina. Zašto cak nakon šest godina nakon donošenjaustavnog zakona Hrvatskoj treba akcijski plan za provedbu tog zakona, odnosnoznaci li to da se u minulih šest godinaustavni zakon i nije bas providio. Upitali smo potpredsjednika u vladiRepublike Hrvatske Slobodana Uzelca koji je u vladu ušao kao predstavnikSDSS-a. : "Ovaj akcijski plan donesen je kao stose donosi i sličnim drugim situacijama -kad smo ocijenili da taj dokument, u odnosu na kojeg se odnosi taj akcijski plan,ne živi, da se nije njim postiglo ono sto se željelo. Može se raditi o ustavnomzakonu, Može se raditi o zakonu. Može se raditi o nečem trećem, mislim da jetako bilo i sada. Akcijski plantreba oživotvoriti duh i slovo ovog ustavnog zakona o pravimanacionalnih manjina. Mi smo na njemu radili dugo, radilo ga je nadležnoministarstvo u suradnji s odgovarajućim vladinim uredima. Ja sam u jednoj faziuključio u taj rad, nezadovoljan njime, pogotovo njegovim nedovoljnom akcionoscu,ako to tako mogu reci. On je u jednoj dobroj mjeri, takav kakav je u početkuponuđen, zapravo samo ponavljao opća mjesta iz ustavnog zakona, nijediferencirao pojedine nacionalne manjine u odnosu na važna pitanja a to je morao raditi, da bi sada imao tuakcijsku dimenziju“. Jedan od najvećih problema kada sumanjinska prava u pitanju je zapošljavanje predstavnika manjina u pravosuđu,tijelima državne uprave, te tijelima lokalne i područne uprave. Akcijski plan načelnokonstatira da se pripadnicima manjina mora osigurati da se u navedenim tijelimazapošljavaju razmjerno svom udjelu u strukturi stanovništva sto im jamciustavni zakon. Ako se na natječaj jave dva kandidata s istim uvjetima ustavnizakon o ustavnim manjinama nalaze da prednost pri zapošljavanju dobijepripadnik nacionalne manjine. Međutim da bi konzumirao to pravo mora sedeklarirati kao pripadnik nacionalne manjine sto mnoge u Hrvatskoj pogotovo pripadnicisrpske manjine izbjegavaju učiniti iz straha da bi im nacionalno određivanje mogloštetiti. Međutim akcijski plan poslan u lipnju ne nudi konkretnemjere kako taj problem rješavati,pogotovo u povratničkim sredinama pogođenim ratom gdje se pripadnici srpskemanjine iznimno teško zapošljavaju u sudovima i tijelima lokalne uprave isamouprave. Iako akcijski plan poslan u Brisel konstatira da je ukupno 55lokalnih jedinica u Hrvatskoj u ravnopravnoj službenoj upotrebi manjinski jeziki pismo u stvarnosti i nije tako. UHrvatskoj se dvojezični natpisi na ulazu u mjesta mogu vidjeti samo u nekimsredinama. U Istri se na ulazu u mjesta mogu vidjeti dvojezični natpisi natalijanskom i hrvatskom. Ponegdje u istočnojSlavoniji natpisi na madžarskom i hrvatskom ili u daruvarskom području dvojezični natpisi na hrvatskom i češkom. Međutimna ulazu u mjesta u Hrvatskoj gdje Srbi žive u značajnom postotku, pa cak i uonima cine većinu, kao u područjima istočneSlavonije nemoguće je vidjeti natpis mjesta ispisan na cirilicnom pismu. : "Načelno govoreći, najviše je u tomakcijskom planu posla u odnosu prava srpske nacionalne manjine. Najviše naravnozbog toga sto je riječ o novonastaloj nacionalnoj manjini koja je najbrojnija,manjini u odnosu na koju ima najviše posla.“ Uz srpsku posebno je teška pozicijaromske manjine. Vlada je donijela nacionalni program za Rome iakcijski plan desetljeća za uključivanje Roma u društvu u razdoblju od 2005.do 2015. kojim se pokušava ju poboljšati uvjeti zivljenja Roma u Hrvatskoj nasvim područjima. Uvedena je besplatna pravna pomoć za Rome. Promoviraju seprava Roma, tradicija i jezik, prate pojave nasilja nad njima, nasilja Roma naddrugima i nasilja unutar same romske zajednice. Poseban naglasak u tome programu stavljen je na uključivanjeromske djece u sustav obrazovanja. Generalno govoreći oko60 stranica akcijskog plana o provedbi ustavnog zakona o pravima nacionalnihmanjina poslanih u lipnju u Bruxelles nema sasvim preciznih mjera koje bi trebaledovesti do potpune primjene ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina.