Protiv-raketni štit u Evropi: Poptisan sporazum sa Češkom, ostaje Poljska
Ispitivanja češkoj javnog mnjenja pokazuju da se dvije trećine stanovnika Češke protivi postavljanju štita raketne odbrane i da sporazu
Jučer je u Pragu, kao što jepoznato, poptisan početni sporazum SAD i Češke Repubike, kojim Češka odobrava raspoređivanje jednog dijela planiranogameričkogsistema raketne odbrane u istočnoj Evropi. Poljska tek treba udovoljiti američkim zahtjevima za raspoređivanjem drugog dijelaraketnog sistema. Sporazum su potpisali američka državna tajnica Condoleeza Rice i češki ministar vanjskih poslova KarelSchwarzenberg. Tom prilikom je gospođa Rice istakla, što potvrđuje idanašnje testiranje raketa u Iranu, da je osnovna funkcija sistem zašititi američke saveznike od država od prijetnji što, porednekoliko drugih zemalja, mogu doći i iz Irana: «Što se Irana tiče, mi se, kao i našisaveznici i prijatelji, suočavamosa sve većom i sve ozbiljnijom prijetnjom raketnog napada. I to u trenucima kada još uvijek nismo sigurni koliko je veliki iranski apetit za nuklearnom tehnologijom.» SAD planiraju postaviti radarski sistem u Češkoj dovoljan za usmjeravanje 10 raketapresretača kojebi bile postavljene u Poljskoj. Poljska, međutim, još nije dala suglasnost.Varšava vrši pritisak na Washington dapomogne modernizirati poljski sistem zračne odbrane. Taj dio procesa po svoj prilicinaslijediće naredni predsjednik SAD. Tim povodom gospođa Rice je istakla: «Teško mi je povjerovati daamerički predsjendik, bilo ko to da bude, neće željeti da ima mogućnosti sposobnost da brani našu teritoriju i teritoriju naših saveznika.» Ispitivanja češkoj javnogmnjenja pokazuju da se dvije trećine stanovnika Češke protivi postavljanju štita raketne odbrane i da sporazummožda neće biti ratificiranu parlamentu te zemlje. I Rusija se protivi i upozorava da će biti primorana da na američko-češki sporazum reagira, kakoje rečeno,vojno-tehničkimmetodama. Detalji nisu saoštavani, osim ocjena da se instaliranjem američkoganti-raketnog sistema podrivaevropsku sigurnost i slabe ruske raketne sposobnosti. Gennady Gudkov, član sigurnosnog odbora Dume, donjeg doma ruskogparlamenta kaže: «Pitanje narušavanja sadašnjeg povjerenja jepitanje budućihodnosa izmeđuRusije i SAD. Iu takvoj politici nema pobjednika, obje strane su gubitnici." Američki zvaničnici istrajavaju na tvrdnjama da instaliranje štita nije usmjereno protiv Rusije, a ovdašnji kritičari takvog korakakažu da se nezna da li ćesistem biti efikasan. Joseph Cirincione, predsjednik fondaPloughshares, vašingtonske fondacije čiji je cilj spriječavanje nuklearnog sukoba ukazuje na slijedeće: «To je uveliko zakompliciraloevropske odnose, američko-evropske odnose, američko-ruske odnose, i prema mom mišljenju, sve to nizbog čega. Potencijalne prijetnje izIrana su godinama daleko od realizacije, a možda se nikada neće ni biti ostvarljive. Ipresretači koje SADžele postaviti još ne rade. Stoga smo zaista godinama uranili, bilo da se tiče potrebe za postavkomsistema , biloda se radi o opipljivim dokazimao postojanju oružja za koje bi protiv-štit trebalo trebalo postaviti.» U administraciji sadašnjegameričkog predsjednika, predsjednika George Busha, očito je da ne misle tako inastoje finalizirati sporazume o raketnom štitu prije nego gospodin Bush napusti Bijelukuću u januaru iduće godine.