Nije lako biti ljevak (18/2/05) - 2005-02-17
Ljevaci češće obolijevaju od niza bolesti, ali ipak opstaju zbog svoje - različitosti
Statistike pokazuju da ljevoruke osobe mnogo češće pate od shizofrenije, alkoholizma, delinkvencije, disleksije, Crohnove bolesti i ulcerativnog colitisa. Oni, isto tako, češće umiru mladi i češće se zadese u nesrećama. S obzirom da teorija evolucije određuje preživljavanje najsposobnijih, kako su ljevaci uopće uspjeli preživjeti? Prema nekim novim teorijama, ono što ljevacima – pa i nekim drugim životinjama – nedostaje u smislu 'najsposobnijih', oni nadoknađuju time što su 'drugačiji'. Znanstvenici u Francuskoj nedavno su se pozabavili fenomenom neproporcionalno velikog broja ljevaka u vrhu pojedinačnih sportova: recimo, John McEnroe u tenisu, ili Oscar de la Hoya u boksu. Francuski znanstvenici smatraju da isti razlozi zbog kojih su mnogi ljevaci uspješni u pojedinačnim sportovima mogu objasniti i mogući bolji uspjeh ljevaka u primitivnim borbama. Nekad davno, kada je izravna borba bila važan dio preživljavanja i zadobijanja partnerica, rijetki ljevaci su možda pobjeđivali mnogo češće od dešnjaka. Objašnjenje: većina ljevaka bila je dobro uvježbana za borbu protiv dešnjaka, (jer su potonji činili ogromnu većinu), dok većina dešnjaka ne bi bila uvježbana za borbu protiv ljevaka. Ljevaci su tako imali ogromnu prednost već samim elementom iznenađenja protivnika. Štoviše, što je više bilo nasilja u njihovim zajednicama, to bi ljevaci imali više šansi za preživljavanje. Potvrda ove hipoteze nađena je u izoliranim primitivnim društvima: u narodu Dioula, u Burkini Faso, gdje je na svakih tisuću osoba otpadalo po samo 0,013 ubojstava, ukupan broj ljevaka u društvu nije premašio 3,4 posto; u narodu Eipo, u Indoneziji, gdje na svakih tisuću stanovnika dolazi po tri ubojstva, 27 posto populacije je ljevoruko. Ljevorukost, kako pokazuju istraživanja, donosi i koristi na intelektualnom planu: neka testiranja pokazuju da više ljevaka ima kvocijent inteligencije iznad 140 nego dešnjaka. Među slavnim ljevorukim misliocima u povijesti bili su, primjerice, Albert Einstein, Isaac Newton, te Benjamin Franklin.