Dvadeset godina od rumunjske revolucije - korupcija rasprostranjena, građani razočarani
Za razliku od susjednih zemalja, Rumunjska tranzicija ka demokraciji bila je nasilna
Rumunjska revolucija bila je revolucija naroda za razliku od događanja u Poljskoj, Mađarskoj, Istočnoj Njemačkoj, Čehoslovačkoj i Bugarskoj koje mnogi povjesničari smatraju revolucijama koje su organizirale političke elite. Daniel Nelson, autor šest knjiga o događajima u regiji, kaže da je narodnu pobunu potaknuo jedan mađarski protestantski pastor u Temišvaru, gdje živi znatna mađarska manjina. Matthias Reub, washingtonski dopisnik njemačkog lista Frankfurter Allgemeine Zeitung, naziva rumunjsku revoluciju najuzbudljivijim i najopasnijim dijelom čudesne 1989. godine. Neki događaji iz prosinca 1989. godine još uvijek nisu razjašnjeni. Naime, borbe su se rasplamsale nakon Ceaucescuovog pogubljenja i nije jasno što se točno događalo. Matthias Reub vjeruje da je krvoproliće štetilo izgledima za uspostavu demokracije. Rumunjski novinar i politički komentator Andrei Brezianu slaže se s takvom ocjenom. Profesor na Katoličkom sveučilištu ovdje u Washingtonu, Andrei Brezianu je 1989. godine radio u rumunjskom servisu Glasa Amerika. On kaže da Rumunji nisu dobivali informacije iz domaćih medija o nemirima koji su vodili ka zbacivanju Ceaucescua na Badnjak. Na Zapadu, Nicolae Ceaucescua se nije smatrao odveć brutalnim diktatorom zbog toga što se 1968., nakon invazije Varšavskog pakta na Čehoslovačku, distancirao od Moskve. Andrei Brezianu slaže se s povjesničarima koji rumunjsko iskustvo iz 1989. godine uspoređuju s Francuskom revolucijom 1789. i Oktobarskom revolucijom 1917. godine. No u političkom smislu Rumunjska danas i dalje zaostaje za svojim susjedima – kaže Brezianu. Unatoč tome, Rumunjska je danas članica NATO-a i Europske unije. Prošlog ponedjeljka je predsjednik Traian Besesu prisegnuo na drugi mandat s obećanjem da će provesti reforme. No njegove reizbor djelomično je zasjenjen optužbama o izbornim prevarama.