Superdelegati bi mogli odlučiti demokratsku predsjedničku utrku
80 posto delegata za nacionalnu konvenciju Demokratske stranke izabiru njezini glasači, po saveznim državama, a preostalih 20 posto su 
Promatrači američke političke scene smatraju da bi izborno natjecanje za predsjedničku nominaciju Demokratske stranke, između senatora Baracka Obame i senatorice Hillary Clinton, moglo biti odlučeno 4. ožujka, na stranačkim izborima u dvije velike savezne države – Teksasu i Ohiou. Ako Barack Obama i Hillary Clinton i nakon toga budu izjednačeni – ključnu bi ulogu na nacionalnoj konvenciji Demokratske stranke mogli odigrati tzv. superdelegati. Na stranačkim izborima koji se već drugi mjesec održavaju širom Sjedinjenih Država dosad su pobijeđivali različiti kandidati – kod republikanaca John McCain ili Mike Huckabee a kod demokrata, Hillary Clinton ili Barack Obama. Međutim, za konačnu je pobjedu najvažniji broj delegata iz svake od saveznih država. Da bi jedan od kandidata dobio predsjedničku nominaciju Demokratske stranke, mora prikupiti 2025 delegata. U ovom trenutku senator iz Illinoisa Barack Obama ima neznatnu prednost pred senatoricom Clinton. Međutim, moguće je da krajem lipnja – kada će biti gotova sva stranačka izjašnjavanja, u svih 50 saveznih država – niti Obama a niti Clinton neće imati dovoljan broj delegata iz jednostavnog razloga zbog toga što će u tom smislu biti izjednačeni. Tada na scenu stupaju takozvani superdelegati – petina od svih izabranih delegata. Osamdeset posto delegata za nacionalnu konvenciju Demokratske stranke izabiru njezini glasači, po saveznim državama. Preostalih 20 posto delegata – superdelegata - su delegati zahvaljujući svojim funkcijama. To su kongresmeni, senatori, guverneri saveznih država te viši stranački dužnosnici. "Položaji superdelegati otvoreni su za stranačke čelnike odnosno za političare koji su izabrani na javnu dužnost. Regularni delegati izravno su na stranačkim izjašnjavanjima izabrani od građana, i oni imaju obvezu podržati kandidaturu onog političara zbog čije su pobjede i došli na nacionalnu konvenciju. Superdelegati nemaju tu obvezu, mogu glasati za koga žele". Kaže Stephen Wayne, politolog koji predaje na washingtonskom sveučilištu Georgetown. Iako su se neki od demokratskih superdelegata već izjasnili ili za Baracka Obamu ili za Hillary Clinton, većina ih se nije opredijelila. Njih već tjednima intenzivno kontaktiraju izborni stožeri oba kandidata. Jedan od tih 'neopredjeljenih' superdelegata je senator Ben Cardin iz savezne države Maryland. "Ovo su vrlo uzbudljivi izbori. Naša stranka ima dva odlična kandidata. I jedan i drugi bili bi izvrsni predsjednici države. Za moj glas zainteresirana su oba kandidata, ali i moji birači iz Marylanda, koji se stalno raspitaju koga ću podržati. Obično im kažem – 'gledajte, imamo dva izvrsna kandidata, meni će biti po volji i jedan i drugi'. U svakom slučaju, bit ću za osobu koju stranka nominira". Politički analitičar Stuart Rothenberg kaže da superdelegati naravno imaju svoje favorite, no također im je važno da stranka izabere kandidata koji ima najviše šanse za pobjedu, na nacionalnim izborima za predsjednika države u studenom. Neki već sada upozoravaju da bi Demokratska stranka mogla biti opasno podijeljena u slučaju da superdelegati na nacionalnoj konvenciji odigraju ključnu ulogu te izaberu za predsjedničkog kandidata političara koji nije dobio većinu glasova građana, na stranačkim izjašnjavanjima po saveznim državama. Kada su u pitanju superdelegati, pretpostavka je da bi senatorica Hillary Clinton mogla imati od njih više koristi – jer se smatra predstavnicom stranačkog establishmenta. Međutim, Lary Sabato sa Sveučilišta Virginije sumnja da će se vrh Demokratske stranke usuditi da na ovaj način poništi glasove građana. 'To je veliki plus u korist Baracka Obame' – kaže ovaj politički analitičar.