Troškovi zdravstvene skrbi u razvijenim zemljama rastu brže od ekonomije
Ovi su troškovi sve veći zbog produženog životnog vijeka stanovnika razvijenih zemalja. Potrošnja na zdravstvenu skrb najveća je pojedi
Produžen životnivijek jedan je od velikih uspjeha našeg doba, ali, on dolazi uz priličnucijenu. Troškovi zdravstvene skrbi u razvijenim zemljama rastu bržim tempom odekonomije, pa, kako kažu stručnjaci, osiguravanje kvalitetne zdravstvene skrbipostaje jedan od najvećih izazova današnjice. Američki Ured za popis stanovništvanavodi da je broj stanovnika starijih od 65 godina najveći u pisanoj povijesti.Ali, s produženjem očekivane životne dobi, koju donose medicinska i tehnološkadostignuća, rastu i očekivanja pacijenata od usluga zdravstvene skrbi, štoprenapreže sisteme zdravstvene skrbi diljem svijeta. Zamjenik američkogministra zdravstva Joxel Garcia kaže: "Svjetskostanovništvo sada broji više od šest i pol milijardi ljudi, a očekujemo da ćetaj broj rasti. Velik dio te populacije je starije dobi – ljudi stariji od 65godina." CIA-jina publikacija "The WorldFactbook" u svibnju ove godine pokazuje da je 22 posto stanovnika Japanastarije od 65 godina; Zapadna Europa je odmah iza – svaki peti talijanski injemački građanin je stariji od 65 godina. S 18 posto, Bugarska i Hrvatskapredvode Istočnu Europu po postotku vremešne populacije. S 12 i pol posto,Sjedinjene Države imaju najmanji broj starijih osoba među razvijenim zemljama.Starenje populacije samo po sebi je velik uspjeh – to znači da ljudi živedulje. Ali, troškovi zdravstvene skrbi vrtoglavo rastu. Potrošnja nazdravstvenu skrb najveća je pojedinačna komponenta američke potrošnje – više odtroškova za stanovanje ili prehranu. Dr. Garcia kaže da rastući troškovizdravstvene skrbi predstavljaju izazov diljem svijeta: "Toje postalo ogromno pitanje za sve zemlje u smislu formuliranja zdravstvenepolitike, programa i načina provođenja promjena." Godišnja zdravstvena potrošnja uzemljama Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj – među kojima su neke odnajbogatijih zemalja u svijetu - za dva posto nadmašuje stopu ekonomskog rasta,ostavljajući sve manje novca za druge troškove. Američka Središnja bankaizvješćuje da četvrtina savezne potrošnje u Sjedinjenim Državama odlazi nazdravstvene programe. Do 2050, na to će odlaziti gotovo pola potrošnje izsaveznog proračuna. Londonska konzultantska tvrtka McKinsey procjenjuje da ćedo 2100. Britanija trošiti 66 posto svog bruto nacionalnog dohotka nazdravstvenu skrb ukoliko ne obuzda tu potrošnju. Pomoćnik ministra zdravstvaGarcia ističe da se ne radi samo o skupim hi-tech medicinskim procedurama kojipodižu troškove zdravstvene skrbi; on kaže da je osobna odgovornost pojedinacaza održavanje vlastitog zdravlja ključ sniženja troškova zdravstvene skrbi: "Mnogoljudi u svijetu misli da uvijek postoji lijek, procedura, kirurški zahvat ilineki drugi oblik liječenja koji će im pomoći kad nastupi bolest. No, svi moramopostati puno odgovorniji u održavanju svog zdravlja boljom prehranom,tjelovježbom, smanjenje pušenja i slično." Zdravstveno prosvjećivanje, različitiprogrami održavanja zdravlja koje pružaju poslodavci, te prevencija igrajuogromnu ulogu u općem smanjenju potrošnje u zdravstvu, kaže dr. Garcia.