Zapadni Balkan - napredak i izazovi
Na pretresu o Zapadnom Balkanu u podkomitetu za Evropu Predstavničkog doma američkog Kongresa, stanje u regionu dvadeset godina posle Dejtona razmotreno je sa dva suprotstavljena stanovišta.
Vizija slobodne i mirne Evrope danas je ugrožena više nego ikad od početka hladnog rata, poručio je na početku pretresa u Kongresu , zamenik pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju. On je rekao da su ruska agresija u Ukrajini i teror Islamske države dramatično skrenuli pažnju na geostrateški značaj zapadnog Balkana. Ji je, medjutim, ocenio, da Balkan u celini napreduje, podsećajući na prijem Hrvatske u EU, rad Srbije i Kosova na normalizaicji odnosa i zaključenje sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju izmedju Bosne i Hercegovine i Evropske Unije. Ji i ostali učesnici pretresa su, medjutim, podsetili na preostale izazove uključujući usporeni ekonomski rast, problem sistemske borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i reforme pravosudja. Bosna je pomenuta kao jedna od najsiromašnijih zemalja Evrope, koja zaostaje za ostatkom regiona po tempu potrebnih reformi. Predsedavajući podkomiteta za Evropu, kongresmen bio je skeptičan prema ocenama administracije da se situacija na Balkanu popravlja. Hojt Ji se složio da, sa izuzetkom Hrvatske, progres na Balkanu nije tako brz kako bi svi želeli, ali da napredak jeste načinjen, i dodao: Potpredsednik Nemačkog Maršalovog fonda, takodje je zastupao tezu da Balkan napreduje, podsedajući da, posle ratova 1990-ih, zemlje regiona ubrzano obnavljaju veze na različitim nivoima, dok su nedvomisleno orijentisane prema EU. On je posebno podsetio na dijalog koji Beograd vodi sa Prištinom. Vejvoda je dodao da je usporeni ekonomski rast u regionu posledica svetske finansijke krize, i da su za slabe balkanske ekonomije ključne - direktne strane investicije. Iako je ocenio da u regionu postoji liderstvo, on je podvukao značaj zapadne podrške civilnom sektoru. Takodje je dodao da bi pozivnica Crnoj Gori da se pridruži NATO-u uputila pozitivan signal i ojačala stabilnost u regionu. Predsednik albansko-američke gradjanske lige, , upozorio je da je razvoj Kosova zakočen zbog blokade u medjunarodnim institucijama i izostanka liberalizacije viznog režima, te pozvao EU da izvrši veći pritisak u pogledu priznavanja njegove nezavisnosti. „ Diogvardi je takodje izneo ocenu da je albanska manjina diskriminisana u Makedoniji, i založio se za ideju federalizacije Makedonije. Što se tiče BiH, upitan da prokomentariše ideju Saveza nezavisnih socijaldemokrata o raspisivanju referenduma o nezavisnosti u Republici Srpskoj, predstavnik Stejt Departmenta Hojt Ji je naglasio da SAD podržavaju teritorijalni integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine kao celovite zemlje. Dileme iznete na pretresu sumirao je kongresmen , koji je rekao da situaciju na Balkanu želi da doživljava kao čašu koja je polu-puna, a ne polu-prazna.