Izložba robota u Nacionalnom muzeju američke povijesti
Carlene Stephens: "Roboti imaju dugu povijest i oni točno pristaju u spektar naših interesa, od industrije, pa do inovacija i izuma"
Robotske tehnologije nalaze primjene u industriji, u istraživanju svemira, u medicini i sustavima osiguranja. Kustosica Carlene Stephens se nada da će ti novo poklonjeni roboti podsjetiti posjetitelje koliko je važna uloga znanosti i tehnologije u svakodnevnom životu. Nacionalni muzej američke povijesti, u Washingtonu, mjesto je gdje su izložena blaga američkog života i kulture. Ovdje se može vidjeti 'zvijezdama osut stijeg', dvjesto godina stara američka zastava koja je inspirirala nacionalnu himnu. Uz to i: poznati šešir predsjednika Lincolna, kao i neobično zakrivljenu trubu legende jaza Dizzieja Gillespieja. A, ovih dana, vidjet ćete i puno robota ... štoviše danomice sve više ... kao ilustraciju snažne privlačne moći ovih kiber-mehaničkih slugu. C3PO iz Ratova zvijezda glavna je atrakcija, uz sama ulazna vrata muzeja. Kustosica za robote Carlene Stephens kaže da posjetitelji vole zlaćanog, vitkog androida, premda je on samo filmski rekvizit, a ne pravi robot, jer predstavlja nešto mnogo više: "Roboti imaju dugu povijest, a, s obzirom da smo mi povijesni muzej, oni točno pristaju u spektar naših interesa, od industrije, pa do inovacija i izuma." Među favoritima kustosice Stephens je 450 godina stara drvena izrezbarena figura iz Njemačke. Stephens kaže da je taj vrlo detaljno ukrašen predmet, visine tek 40-tak centimetara, ustvari prototip robota iz mehaničkog doba: "Izgleda poput malenog kipa nekog redovnika, a valja se po podu, simulira hodanje, simulira 'mea culpu' i podizanje do usana i ljubljenje križa. Svo vrijeme dok se valja po podu, oči mu se pokreću s jedne strane na drugu." Diljem svijeta, više od 6 milijuna robota radi na tvorničkim trakama, sklapajući različite proizvode, i obavlja razne vojne dužnosti. Među robotima u muzeju je PackBot, čistač mina kojim se daljinski upravlja, a u operacijama praćenja i nadgledanja nekog područja, u Afganistanu, koriste ga američke kopnene vojne postrojbe. Dio postave čini i zbirka samohodnih vozila – dakle, vozila bez vozača -, poput prerađenog Volkswagena, nazvanog Stanley. Stephens kaže da je 2005. taj robotski automobil u utrci dugoj više od 200 kilometara, u pustinji Mojave, u južnoj Kaliforniji, osvojio nagradu od 2 milijuna dolara u natjecanju DARPA Challenge. Stanley umnogome predstavlja – kaže ona – budućnost vožnje, kao i simbol prave bujice izuma i inovacija. Ta bujica rezultira i nizom novih darova muzeju iz podružja mobilne robotike. Bruce Hall, predsjednik kalifornijske kompanije Velodyne, donio je u Smithsonian bogat izbor elektroničkih senzora i uređaja za detekciju prepreka, koje je izumio njegov brat Dave, a našli su uporabu u robotskim vozilima koja su sudjelovala u utrkama DARPA Challenge. Pokazuje nam napravu koja se zove HDL-64: "HDL sadrži 64 lasera, dakle očitava oko 2 i pol milijuna točaka u sekundi – misli se na točke udaljenosti! – oko vozila. To nam pruža potpuno saznanje o svemu što se nalazi ili zbiva oko vozila, na temelju čega možemo donijeti inteligentne navigacijske odluke." Hall kaže da su inženjeri Velodynea u međuvremenu smanjili HDL-64 na veličinu šalice kave, smanjivši i njegovu veličinu i cijenu koštanja: "Slijedeći korak je još manji senzor koji će biti dostupan svim sutomobilima i svim tipovima vozila kojima želimo upravljati. Vjerujemo da ćete na koncu vidjeti takvu napravu na svakom vozilu u svijetu." Što će poboljšati sigurnosne karakteristike vozila i rezultirati, vjeruju braća Hall, naširoko rasprostranjenim robotskim automobilima i kamionima. Zanimljiv poklon muzeju dolazi i iz Robotičkog centra Nacionalnog laboratorija Sandia. Poklon-paket mini-robota, među kojima je i MARV, minijaturno autonomno robotsko vozilo, donio je Barry Spletzer, netom umirovljeni znanstvenik tog centra. "To je bio tako majušan projekt, ne samo veličinom, nego i obujmom, da nismo mislili da će išta iz toga proizaći. Isprva smo samo htjeli vidjeti koliko malešne robote možemo napraviti. Na koncu, napravili smo najmanjeg robota u svijetu, robota koji može najviše skočiti, te nit kooperativnih robota, 'swarm', koji zajedno obavljaju neki zadatak. Sve su to nova dostignuća u tehnologiji u zadnjih desetak, petnaest godina" - kaže Barry Spletzer. Te robotske tehnologije nalaze primjene u industriji, u istraživanju svemira, u medicini, te i sustavima osiguranja. Kustosica Carlene Stephens se nada da će ti novo poklonjeni roboti podsjetiti posjetitelje koliko je važna uloga znanosti i tehnologije u svakodnevnom životu.