Nasljeđe rata između Sjevera i Juga živo i nakon 150 godina
Jedno od glavnih pitanja suvremene američke politike - odnos savezne i lokalnih vlasti - vuče korijene izravno iz Građanskog rata
Kevin Levin: "Svaki put kad Amerikanci raspravljaju o tome koja prava imaju savezne države, o odnosu između federalne vlasti i vlasti pojedinačne savezne države - što je ponovno jedna od gorućih rasprava - u stvari svaki put kad raspravljamo ne samo o odnosu rasa, nego i o samoj ideji toga što znači biti Amerikanac, što znači multirasno raznoliko društvo, mi raspravljamo o izravnom nasljeđu Građanskog rata." Ovaj mjesec, 12. travnja, obilježava se 150 obljetnica početka sukoba koji je gotovo rascijepio Sjedinjene Države - Građanskog rata. Jedanaest južnih država otcijepilo se od Unije, uspostavivši Konfederaciju američkih država i zarekavši se da će zadržati svoj ekonomski sustav temeljen na poljoprivredi i ropstvu. Nakon četiri godine krvavih bitaka, konfederacijske snage su priznale poraz. Taj rat i danas ima značenje za mnoge Amerikance, i, na izvjestan način, zemlja još uvijek zacjeljuje rane od te podjele. Šesto-dvadeset tisuća Amerikanaca poginulo je tijekom Građanskog rata. To je ekvivalentno gubitku 2 posto populacije, kaže Ray Brown, iz Povijesnog parka-bojišnice u Manassasu, mjestu gdje se vodila jedna od prvih bitaka: "Možete zamisliti kakve je to posljedice imalo diljem zemlje. To je bilo tako emocionalno pitanje da se prenosilo iz jedne generacije u drugu, sve do danas, 150 godina kasnije." Danas je u tom memorijalnom parku malo traga emocionalnim posljedicama prošlosti, ali se vidi želja za povezivanjem s njom. Marianne Lee je svoju djecu dovela ovamo na lekciju iz povijesti: "Mislim da je jako važno da se sjećamo tog rata, jer je on ono što čini našu uniju - rastali smo se, ali smo se ipak uspjeli natrag spojiti." "Ako želite ponovno stvoriti zemlju nakon strašnog građanskog rata, jedan od načina je da nađete uzajamnost žrtava na obje strane" - kaže povjesničar David Blight, jedan od vodećih stručnjaka za Građanski rat, podsjećajući da se upravo to dogodilo na 50. obljtnici rata. Oko 50 tisuća veterana s obiju strana okupilo se u Gettysburgu, mjestu gdje se vodila najkrvavija bitka. "Mi smo ustvari prigušili rasprave o uzrocima rata, o njegovim rezultatima i posljedicama, i umjesto toga se koncentrirali na odavanje poštovanja vojnicima jedne i druge strane" - kaže David Blight. Pedeset godina kasnije, za obilježavanja stote obljetnice rata, Amerikanci su i dalje ignorirali ta ista pitanja, kaže Kevin Levin. Ovaj nastavnik povijesti iz Charlottesvillea, u Virginiji, održava vrlo popularan blog, nazvan Civil War Memory. "Dominantna interpretacija iz ranih šezdesetih godina prošlog stoljeća naglašavala je hrabrost vojnika i Unije i Konfederacije, te na motiv pomirbe. Amerikace je više zanimalo da rat pamte kao nešto što je naciju ujedinilo, a ne podijelilo" - kaže Kevin Levin. Zadnjih nekoliko godina, pojačan je znanstveno-istraživački rad povjesničara među kojima je i David Blight. "Ne želimo žrtvovati vojnu povijest. To treba shvatiti. Ali, ovaj put, priču o emancipaciji treba staviti u središte naracije, jer je to stvarno preobrazilo Sjedinjene Države, a ne bitke. Istinska preobrazba nacije bio je proces kojim je 4 milijuna robova bilo oslobođeno, što je zahtijevalo i promjenu našeg ustava" - kaže Blight. Trinaestim amandmanom ustava ropstvo je zauvijek ukinuto. Četrnaesti je amandman zajamčio državljanstvo svakome tko je rođen u Sjedinjenim Državama, kao i jednaku zaštitu svih državljana. A, petnaesti je amandman svim državljanima zajamčio pravo glasovanja. No, trebalo je doći do pokreta za građanska prava, stotinu godina kasnije, da bi se vladu prisililo da i ispuni ta obećanja. Danas, kad je u Bijeloj kući Amerikanac afričkog podrijetla, prešao se vrlo dugi put, ali je nasljeđe Građanskog rata još uvijek predmet rasprava. "Svaki put kad Amerikanci raspravljaju o tome koja prava imaju savezne države, o odnosu između federalne vlasti i vlasti pojedinačne savezne države - što je ponovno jedna od gorućih rasprava - u stvari svaki put kad raspravljamo ne samo o odnosu rasa, nego i o samoj ideji toga što znači biti Amerikanac, što znači multirasno raznoliko društvo, mi raspravljamo o izravnom nasljeđu Građanskog rata." A to je, kaže bloger Kevin Levin, jedan od razloga zašto su Amerikanci još uvijek fascinirani tim ratom: "Čak i ako ne znamo mnogo o tom periodu, on nas drži u čvrstom emocionalnom zagrljaju. Mislim da to objašnjava zašto još uvijek o tome moramo razgovarati, jer se još mučimo s mnogima od pitanja koja su proizašla iz tog rata." Dok će se obilježavati ova 150. obljetnica, tijekom slijedeće četiri godine, bit će mnogo prilika za rasprave o nasljeđu - i lekcijama! - Građanskog rata.