Courtney Angela Brkic: 'Kamena polja: jedan epitaf živima' (24/10/04) - 2004-10-23
Knjiga je djelomično autoričina ispovijed iz vremena dok je radila kao forenzičar na iskapanju masovnih grobnica u BIH devedesetih godi
Nova knjiga Courtney Angele Brkic "Kamena polja: jedan epitaf živima", djelomično je njena ispovijed iz vremena dok je radila kao forenzičar na iskapanju masovnih grobnica u Bosni i Hercegovini devedesetih godina, a djelomično je to priča o njenoj baki iz Hercegovine prije, za vrijeme i nakon Drugog svjetskog rata. Obje priče teku paralelno i obje prožima osjećaj smrti i gubitka. Baka Courtney Brkic, Anđelka, kao mlada Hercegovka udaje se za svog susjeda Marijana i s njime ima dva sina - Berislava i Zorana. Dok su dječaci još mali Marijan umire od trbušnog tifusa, a Anđelka seli s djecom iz Hercegovine u Sarajevo, gdje su, kako se to uobičavalo reći "Bošnjaci, Srbi, Hrvati, Židovi, Česi i Nijemci živjeli jedni uz druge". Tu je upoznala sefardskog Židova Josefa Fincija iz utjecajne i bogate obitelji u kojeg se zaljubila. Znala je da bi ona kao katolkinja i tome obudovjela majka dvoje djece bila neprihvatljiva za vrlo kompaktnu zajednicu sefardskih Židova. Imala je s njime strasan odnos. On je bio dobar prema njenim sinovima, koji su ga voljeli, iako nisu cijelu stvar u potpunosti razumijevali. Ostatak priče je tužan i zastrašujuće banalan. Nijemci okupiraju Sarajevo i izdvoje židove. Anđelka uspijeva na neko vrijeme sakriti Josefa, međutim, susjedi ga prijave nacistima. Odvedu ga u logor i nakon toga ga nikad više nije vidjela. Poput srebreničkih udovica ona si ne može priznati strašnu istinu i tvrdoglavo čeka njegov povratak. Na kraju saznaje da je likvidiran u Jasenovcu. Autorica knjige kaže kako je oduvijek osjećala da mora ispričati tu priču koju je čula od svog oca Berislava koji se šezdesetih godina doselio u Sjedinjene Države. Kaže da ono što priču njene obitelji povezuje sa srebreničkim masakrom jest fenomen nestalih. "Za mene to je bila gotovo opsesija. Taj začarani krug jedino se može zatvoriti tako da se nađu ostaci osoba koje se smatraju nestalima. U mojoj obitelji postoji povijest nestalih iz doba Drugog svjetskog rata. Uz partnera moje bake Josefa koji je netragom nestao tu je i suprug od tete mog oca Ljubice koji je nestao na Križnom putu. Dakle, dva posve različita slučaja, ali tu je ta ideja o ljudima koji jednostavno nestaju. To je nešto što me gotovo proganjalo". Upravo taj element alterniranja dvije priče dao je Kamenim poljima dimenziju koja nadilazi posljednji val balkanskih etničkog nasilja i – kako je napisao jedan kritičar – književno djelo "koje nas mami u bolnu i krasnu dubinu bliske i daleke prošlosti". U paralelnom segmentu knjige autorica opisuje svoj rad kao forenzičar na iskapanju masovnih grobnica u kojima su zakopane žrtve srebreničkog masakra. Kroz cijeli niz reminiscencija na svoje djetinjstvo, ona preispituje i odnos prema svom podrijetlu i kulturi iz koje potječe njezin otac Berislav. U sljedećem ulomku donosimo dio gdje autorica opisuje svoje dvije vremešne tete koje žive u Zagrebu. Courtney Angela Brkic rođena je u okolici Washingtona, a njezin otac Berislav, koji je uz svoju majku Anđelku središnji lik knjige, bio je prije umirovljenja dugogodišnji novinar i urednik u tadašnjoj Jugoslavenskoj redakciji Glasa Amerike. Knjigu "Kamena polja: jedan epitaf živima" objavila je izdavačka kuća Farrar, Straus and Giroux iz New Yorka.