'Povijesna pobjeda' zbog koje bi demokrati mogli izgubiti većinu u Kongresu
Reforma zdravstva je razmjerno nepopularna i republikanci su najavili da će na izborima za Kongres demokrati 'snositi posljedice'
Mike Pence: Zastupnički dom nije u vlasništvu predsjednika države. On nije niti imovina Demokratske stranke. Kongres pripada narodu, građanima. A građanima se ne sviđa ideja da država preuzme čitav zdravstveni sustav pod svoje Predsjednik Barack Obama u nedjelju je ostvario povijesnu pobjedu – Kongres Sjedinjenih Država usvojio je njegovu reformu zdravstva. Međutim, ova je pobjeda svojevrstan mač s dvije oštrice. U javnosti, reforma zdravstva je razmjerno nepopularna i oporbena, Republikanska stranka već je najavila da će na jesenskim izborima za Kongres demokrati snositi posljedice. Za razliku od niza njegovih prethodnika, od Nixona do Clintona, Barack Obama uspio je svoju reformu zdravstva 'progurati' kroz Kongres. No, ostaje tek da se vidi hoće li mu to, u političkim smislu, koristiti ili štetiti. Mnogi analitičari američke političke scene slažu se da je usvajanje zakona o reformi zdravstva povijesni događaj. Ross Baker, politolog sa sveučilišta Rutgers u New Jerseyu, kaže: "Riječ je o problematici koja je smatrana relevantnom i prije stotinu godina. Nacionalni program zdravstvenog osiguranja tada je predložio predsjednik Theodore Roosevelt. Nakon njega niz drugih predsjednika, mahom demokrata, zalagao se za reformu zdravstva." Reforma će se implementirati tijekom sljedećih nekoliko godina. Jedno od glavnih postignuća je to što će od sada zdravstveno osiguranje imati i dos ada neosigurani Amerikanci, njih oko 32 milijuna. U sljedećih deset godina, ova će reforma koštati oko bilijun dolara. Financirat će se djelomično povećanjem poreza, a djelomično uštedama i racionalizacijama u zdravstvu. Zakon će također ograničiti ovlasti tvrtki koje nude zdravstveno osiguranje – one više neće moći odbijati potencijalne klijente zbog njihova zdravstvena stanja, a neće moći niti obustavljati osiguranje postojećim klijentima nakon što se oni ozbiljno razbole. Barack Obama je izabran za predsjednika velikim dijelom i zbog toga što je obećao da će reformirati zdravstvo. U prvoj godini njegova mandata, reforma zdravstva bila je prvi prioritet. O opsezima ovog vladinog projekta govori politički analitičar Richard Wolffe: "Reforma je dalekosežna i sveobuhvatna. Ono što je izglasano možda nije sve što su neki očekivali, no reforma će imati ogroman utjecaj na zdravstvo koje je rastući segment američke ekonomije. Osim toga, reformom su ostvareni davnašnji snovi Demokratske stranke." No, izglasana reforma je i potencijalni problem za demokrate. Prema anketama, više se Amerikanaca protivi Obaminoj reformi zdravstva, no što ju podržava. U Kongresu, zakon o reformi nije podržao niti jedan republikanac. Republikanski kongresnik iz Indiane MIke Pence kaže da se predsjednik ovim zakonom 'suprotstavio volji naroda'. Demokratska stranka će zbog toga na izborima u jesen platiti visoku cijenu – prognozira Mike Pence: "Zastupnički dom nije u vlasništvu predsjednika države. On nije niti imovina Demokratske stranke. Kongres pripada narodu, građanima. A građanima se ne sviđa ideja da država preuzme čitav zdravstveni sustav pod svoje." Protivljenje Obaminoj reformi zdravstva mobiliziralo je glasačko tijelo Republikanske stranke, koje je bilo demoralizirano izbornim porazima 2006 i 2008. O tome govori Tom DeFrank, kolumnist lista New York Daily News: "Republikanci se ovako ponašaju jer misle da im to koristi u političkom smislu. Njihova je taktika u posljednjih šest do devet mjeseci zaista i bila uspješna." Analitičari se slažu da je u ovom trenutku stranačka suradnja – o kojoj je za izborne kampanje govorio Barack Obama – gotovo nemoguća. Zbog dubokih podjela koje su posljedica višemjesečnih debata o zdravstvu, Kongres ove godine vjerojatno više neće usvajati značajnije zakonske pakete – recimo onaj o reformi imigracijskog sustava ili zakonodavstvo koje se odnosi na klimatske promjene.