Hrvatska razmatra nove oblike sudjelovanja u akcijama NATO saveza (27/2/04) - 2004-02-27
RH će sudjelovati u "područnim timovima" u obnovi Afganistana koji okupljaju inžinjere, građevinske radnike, pregovarače i policajce
Hrvatska razmatra nove vidove participacije u akcijama NATO saveza. Usporedno s odlaskom novih pripadnika hrvatskih oružanih snaga u Afganistan, nakon razgovora ministra vanjskih poslova RH Miomira Žužula u NATO savezu objavljeno je da će Hrvatska ući u konkretne pregovore o participaciji u tzv. provincijalnim timovima za rekonstrukciju, kombiniranim ekipama kakve danas djeluju u Afganistanu a sutradan će vjerojatno u Iraku i koje, osim vojnika, okupljaju stručnjake raznih profila – inženjerce, građevinske radnike, pregovarače i policajce. U Afganistanu trenutno djeluje 11 ovakvih timova, pet američkih i šest iz drugih članica NATO saveza. Usprkos financijskim i ustavnim ograničenjima Hrvatska je spremna otvoriti ovo pitanje jer kao sudionik ovakve multinacionalne, multidisciplinarne skupine može ponuditi praktično iskustvo i znanje - izjavio hrvatski ministar vanjskih poslova. Miomir Žužul se susreo sa zamjenikom glavnog tajnika NATO saveza Alessandrom Minutom Rizzijem a potom je na radnom doručku s veleposlanicima tzv. Vilniuske skupine razgovarao o koordinaciji budućih aktivnosti. "U interesu nam je da grupa ostane i poslije proširenja NATO-saveza; proces primanja članova ne smatram završenim, gotova je samo jedna faza jer su ostale još tri države" - izjavio je ministar Žužul. Sa sve bližim istambulskim summitom NATO saveza u lipnju, Hrvatska se nastoji izboriti za snažniju, konkretniju izjavu od NATO—ve općenite "politike otvorenih vrata". Ministar vanjskih poslova Miomir Žužul očekuje da će Hrvatska dobiti preciznu indikaciju vremena u kojem može očekivati ulazak. Realno, Hrvatska će biti spremna za članstvo za dvije godine. Sniženje izdvajanja za obranu u proračunu RH nije izazvalo zabrinutost, pogotovo zbog činjenice da se - upotrijebe li se za raspored proračunskih sredstava NATO-vi kriteriji i u iznose odobrene obrani dodaju iznosi vojnih mirovina i troškovi mirovnih operacija - izdvajanje za obranu bilo bi mjereno sa 2.4 do 2.5 posto nacionalnog dohotka umjesto sa službenih 1.9 posto.