Hoh - Amerika ostaje blizak partner BiH
Za Glas Amerike o izborima u BiH govori Christopher Hoh, direktor ureda za južnu i istočnu Evropu u State departmentu, koji se osvrće i
U zvaničnoj reakciji State departmenta se pozdravljaju tek održani izbori u BiH, naglašava se voljnost američke vlade da surađuje s novom vlasti. Međutim, dodaje se da su oni iskazali i dobru i lošu stranu bh realnosti. O tome govori Christopher Hoh, direktor ureda za južnu i istočnu Evropu u State departmentu, koji se osvrće i na pitanje ustavnih promjena u BiH, pitanje Kosova, te proširenja EU. S gospodinom Hohom razgovarala Amra Alirejsović. Izbori su pokazali i dobre i loše strane. Dobra strana je da je odziv birača bio veći nego na prošlim izborima, više mladih ljudi je glasalo, i mislim da je to pozitivan trend, a nisu zabilježeni ni značajniji incidenti. Sve je to veoma pozitivno. Međutim istina je da su etnički faktori imali ulogu u ovim izborima i to nije baš najbolja stvar za BiH. Zemlja se mora pokrenuti van tog okvira i doseći tačku na kojoj normalna politička pitanja, kao što su progresivne nasuprot konzervativnih snaga, imaju ulogu u definiranju politike. Uvjeren sam da možemo surađivati s bilo kojom vladom koja bude izabrana. BiH se suočava s mnogo važnih izazova po pitanju razvoja ekonomske i regulatorne strukture koja bi zemlju mogla jasno staviti na put ka Evropi. Kao što je to bilo i u prošlosti, Sjedinjene države su tu da budu blizak partner BiH i mi ćemo s njom surađivati. Nadam se da će pregovori o formiranju koalicija biti završeni relativno brzo, kako bi se nakon toga svi mogli prihvatiti posla. Iskreno, mislim da ljudi u BiH upravo čekaju na takvu vrstu ekonomsklog progresa, to je ono što očekuju od svoje vlade i Sjedinjene države u tome žele pomoći, kaže gospodin Hoh. On naglašava da će izabrani članovi predsjedništva morati zajednički rješavati pitanja, jer, kako kaže, imaju odgovornost kao lideri zemlje, da krenu koracima naprijed. Naš stav je odavno jasan: mi ne govorimo o ponovnom pregovaranju o svim tim unutrašnjim aranžmanima. Ako u BiH o tome postoji konsensus, mi ćemo surađivati s narodom te zemlje. Ali najvažnija pitanja su, ponovno naglašavam, ekonomska. Haris Silajdžić i Milorad Dodik su ljudi s kojima sam ja i moje kolege godinama radili, i ne sumnjam u to da s njima možemo surađivati, i ne sumnjam u to da i oni mogu surađivati, ako to doista žele, kaže Christopher Hoh. Sjedinjene države su bile najveći zagovornik ustavnih promjena u BiH. Gospodina Hoha smo upitali šta ovi izbori znače za budućnost ustavnih promjena i na koji će način Amerika sada u njih biti uključena? Pitanje je koja će nova vlada doći na vlast i koji će biti njeni prioriteti. Zasigurno postoji prostor za poboljšanje Daytona, i ukoliko se bh lideri žele pokrenuti naprijed po tom pitanju, mi ćemo s njima surađivati. Uvijek smo bili uz njih, i uvijek ćemo i biti. Ako oni sada kažu: želimo se fokusirati na neke druge stvari, to je njihova odluka. Mi smatramo da je to veoma važno pitanje i spremni smo raditi s narodom BiH, ukoliko i kada bude spreman, kaže gospodin Hoh. Upitali smo ga i kako vidi Bosnu nakon zatvaranja ureda OHR-a i kako vidi buduću američku angažiranost u toj zemlji. Odluka je donesena da se Ured visokog predstavnika zatvori u junu. To će se razmotriti i potvrditi naredne godine, te ćemo vidjeti kako će se stvari razvijati. Ali mislim da bi to bio veoma dobar znak napretka, kada bi mogli reći da BiH više nije potreban taj nivo međunarodne supervizije. Nadamo se da ćete imati novu vladu koja je doista spremna pokrenuti zemlju naprijed u pozitivnom pravcu, i ispuniti ono na šta narod već dugo čeka. Proces pregovora o stabilizaciji i pridruživanju s Evropskom Unijom doista može staviti BiH veoma jasno na put ka Evropi. Ako se krene naprijed, a to je moguće ako za to postoji politička volja, onda vam ne treba OHR. I to je dobar, pozitivan razvoj događaja. Ali to opet sve zavisi od onoga šta će novi lideri uraditi. Sjedinjene države su uveliko angažirane u BiH najmanje od 1994. Ne samo ja, koji sam 3 godine živio u Bosni, već generalno mi u Washigntonu, osjećamo specijalnu povezanost s BiH, jer smo imali toliku centralnu ulogu u uspostavi moderne države. Dok je važno za BiH da krene s procesom pregovora o stabilizaciji i pridruživanju, i bude uključena s EU, to ne znači da će je Sjedinjene države napustiti. Naprotiv, mi ćemo surađivati s našim bh i evropskim partnerima, kako bi pomogli da se taj proces pokrene, kaže Chris Hoh. Upitali smo ga na koji način bi se konačni status Kosova mogao odraziti ne zemlje regiona? Narodu Kosova je potrebna jasnoća, ali ne samo njima već i svim njihovim susjedima, osobito Srbiji. Srbijanski politički razvoj je izopačen zbog nerješenog pitanja Kosova. I za Makedoniju i Crnu Goru to je važan faktor koji se prelijeva preko granica. Vjerujem da ćemo ove godine postići neku vrstu rješenja kosovskog statusa, što bi bilo od koristi za sve zemlje regiona i omogućilo im da zatvore poglavlje 90-tih godina i ostave ga iza sebe. Mislim da to kretanje ka EU čini mnogo vjerovatnijim. U razgovoru s Christopherom Hohom smo se dotakli i pitanja proširenja EU, osobito nakon primitka Rumunije i Bugarske 1. januara. Upitali smo ga kakav je stav Sjedinjenih država po pitanju proširenja EU. Smatramo da je veoma važno za zemlje regiona da se pripreme za pridruženje EU. Postoji mnogo faktora koji će utjecati na vrijeme primitka. Nije pitanje u kojem se pravcu kreću sve zemlje regiona, uključujući i BiH, već je pitanje kojom brzinom se kreću. Većina odgovora na to pitanje dolazi od stanovnika regiona, a ne EU. Mislim da je sasvim moguće za sve zemlje regiona da se pokrenu relativno brzo ako mogu stvoriti političku volju kod kuće. I ako to učine, mislim da ćemo vidjeti veliki napredak. Nema razloga da BiH veoma brzo ne potpiše sporazum o pridruživanju. Pitanja policijske reforme, na primjer, se moraju prije toga riješiti, ali sve je to pitanje političke volje, a ne tehničkih priprema.