Borba protiv klimatskih promjena: Otvorena međunarodna konferencija u Kopenhagenu
Na najvećem skupu te vrste do sada   predstavnici više od preko 190 zemalja svijeta će pokušati postići novi sporrazum o ograničavanju
Međunarodnakonferencija o klimatskim promjenama,najveći skup te vrste do sada, otvorena je danas u Kopenhagenu, glavnomgladu Danske, uz učešće predstavnika iz preko 190 zemalja svijeta koji ćepokušati postići novi sporazum o ograničavanju globalnog zagrijavanja zemljineatmosfere. Konferencija će trajati dva tjedna. Domaćin konferencije, danski premijer Lars Lokke Rasmussen je rekao dabi se mogao postići globalni sporazum koji bi zamijenio protokol izKjota koji ističe 2012. godine. On je dodao da će se više od 100svjetskih lidera, uključujući i američkog predsjednika Baracka Obamu,slijedeće sedmice pridružiti konferenciji. Bijela kuća je procijenila da će američko prisustvo konferenciji na najvišem nivou biti mnogo produktivnije na kraju skupa u Kopenhagenu. Yvode Boer, visoki zvaničnik i prvi čovjek agencije Ujedinjenih nacija u čijoj sunedležnosti napori na ograničavanju emisije štetnih plinova i uopće napori nasprečavanju pogoršanja klimatskih uvjeta, pozvao je bogate i razvijene zemlje da pomognusiromašnim izdvajajući 30 milijadri dolara za te namjene. On je istakao da je formiranjehitnog fonda od strane bogatih država, što inače podržava i Evropska unija, nužnost koja ne trpi odlaganje. Razgovorikoji su prethodili samitu nisu rezultirali konsenzusom o tome koliko biekonomski najbogatije zemlje trebalo da finansijski pomognu siromašnim zemljamada razvijaju ekološki čište industrije. Zemljeu razvoju takođe traže da se bogate države obavežu na procentualno većesmanjenje ispuštanja štetnih plinova u atmosferu nego što je to ranijih godinabilo predviđano i utvrđivano. Jedanod primjera spremnosti zemalja u razvoju da znatnije ograniče emisiju je JužnaAfrika. Njen predstavnik je jučer izjavio da je ta zemlja spremna smanjitiispuštanje plinova za 34 procenta do 2020. godine, a do 2025. čak za 42 odsto,ali ako bude na međunarodnom nivou postignut dogovor i osigurana odgovarajuća finansijska podrška.I Kina je predložila vlastito smanjenje količine ispuštenih plinova za 45procenata u odnosnu na nivo iz 2005. godine, a Indija od 20 do 25 odsto. Evropska unija je spremna preuzeti obavezu da reducira emisiju za 20 procenata, odnosno i više ako se na značajna smanjenja obavežu i druge zemlje. Predsjednik SAD Barack Obama, očekujući i ishod rasprava i izjašnjavanja uKongresu o ograničavanju emisije plinova, za sada je ponudio kao američkuobavezu, redukciju emisije od 17 procenata u odnosu na količinu plinova ispuštenih2005. godine. Može se desiti da saglasnosti Kongresa ne bude potrebna da bi regulativa koju predlaže američka federalna vlada stupila na snagu. Naime, danas je vladina Agencija za zaštitu okoline plinove koje stvaraju efekat staklene bašte proglasila prijetnjom po javno zdravlje i okolinu, ističući da nauka više nego vjerodostojno i ubjedljivo dokazuje da su ti plinovi sada na nivou bez presedana, upravo zahvaljući čovjekovim aktivnostima i nebrizi za okolinu.