Dan porezne slobode u Hrvatskoj - svake godine sve kasnije
Institut Adriatic izračunao je na temelju procjene svih poreza, doprinosa i proračunskog manjka u bruto društvenom proizvodu Hrvatske d
InstitutAdriatic iz Rijeke, nezavisni think-tank koji promiče slobodnotržišnuekonomiju, izračunao je na temelju procjene svih poreza, doprinosa iproračunskog manjka u bruto društvenom proizvodu Hrvatske da građani radeisključivo za državu sve do 18. lipnja, a tek nakon toga – znači od sutra -počinju raditi za sebe. U usporedbi sdrugim zemljama u Europi, hrvatski građani zadržavu rade znatno duže. izInstituta Adriatic kaže da je životni standard Hrvata nizak upravo zbog rastrošne države. : Visok porez na dodanuvrijednost koji opterećuje građane... Visoki porez na dobit i visok porez nadohodak... Kada promatramo regiju, recimo poreza na dobit od 20 posto – to jenajviša stopa u jugoistočnoj Europi. Porez na dohodak koji je 45 posto, to je gotovo najviša stopa u cijelojIstočnoj Europi. Uz to, prevelike su državnesubvencije za tvrtke koje posluju s gubicima. Nataša Srdoč navodi podatke Međunarodnog monetarnog fonda. : Hrvatski fond za privatizacijujoš uvijek ima 850 kompanija, a čak je 87 njih u većinskom vlasništvudržave. Naša sugovornica smatra da je posebnoštetan previsok porez na dodanu vrijednost, koji je u Europi viši jedinu uDanskoj i Švedskoj – gdje je 25 posto, a u Hrvatskoj je 22 posto. : Posebno u ovoj godiniekonomske krize, vlade brojnih zemalja nastoje ublažiti negativne posljedicekrize, smanjene ekonomske aktivnosti, tako što smanjuju porez na dodanuvrijednost. Recimo, Britanija je snizilasvoj porez na dodanu vrijednost sa 17.5 na 15 posto. Finska je smanjila porezna dodanu vrijednost za hranu sa 17 na 12 posto. U isto vrijeme, hrvatska vladanije napravila apsolutno ništa kako bi smanjila porezni teret svojimgrađanima.