Izazovi javne diplomacije (17/5/02) - 2002-05-17
Može li se politika američke vlade međunarodnoj javnosti marketinški "prodati" poput nekog komercijalnog proizvoda?
Od napada na Sjedinjene Države 11. rujna prošle godine, administracija predsjednika Busha pokušava proširiti i redefinirati tzv. javnu diplomaciju, kroz koju pokušava američku politiku objasniti međunarodnoj javnosti. Nastojanja da se Sjedinjene Države predstave kao zemlja koja je naklonjena muslimanima u središtu su američke javne diplomacije - pogotovo u trenutku kada na Srednjem istoku i dalje traje nasilje, a na globalnom se planu ovija kampanja protiv terorizma, predvođena Washingtonom. Charlotte Beers je tijekom trideset godina duge karijere postala jedan od vodećih američkih stručnjaka za odnose s javnošću. Prošle godine, državni tajnik Colin Powell odabrao ju je za dotajnicu za javnu diplomaciju. Dobro poznata u profesionalnim krugovima po svojim marketinškim kampanjama za komercijalne proizvode, gospođa Beers suočila se s izazovom druge vrste, kada je tri tjedna nakon napada od 11. rujna stupila na novu dužnost. Javna diplomacija, kako je definira gospođa Beers, usredotočena je na dva prioriteta – objasniti američku politiku međunarodnoj javnosti i jasno pokazati da rat protiv terorizma nije usmjeren protiv muslimana, niti protiv islama. Gospođa Beers održala je ovoga tjedna ovdje u Washingtonu govor na jednom forumu posvećenom odnosima Sjedinjenih Država s muslimanima. U svojem je nastupu pokušala opovrgnuti – kako je rekla - percepciju da se prema muslimanima u Sjedinjenim Državama postupa loše. "Broj muslimana u ovoj zemlji kreće se – prema procjenama – između tri i šest milijuna. Očito je da svoju vjeru mogu prakticirati slobodno. Stopa preobraćenih među muslimanima iznosi čak 20 posto. U Americi ima 1.200 džamija – svaka je ljepša od one druge." U skladu s tezom gospođe Beers, jedan od njenih web sajtova naslovljen “Islam u Americi” sadržava razgovore s američkim muslimanima, koji ističu da su u Americi slobodniji prakticirati svoju vjeru, nego što bi to bilo u mnogim pretežito muslimanskim zemljama. Strategija gospođe Beers odražava uvjerenje predsjednika Busha da je vjera, i to bilo koja vjera, vrlo korisna u svim aspektima života. Gospodin Bush često Islam opisuje kao vjeru mira, što je učinio i u govoru u Washingtonu, samo nekoliko dana nakon terorističkih napada od 11. rujna: "Vjera terora nije prava vjera islama. Islam nije teror, islam je mir. Teroristi ne predstavljaju mir, već zlo i rat. Kada mislimo na islam, mislimo na vjeru koja donosi utjehu milijardi ljudi diljem svijeta." Ipak, neki kritičari američke javne diplomacije kažu da u njoj ne bi trebalo stavljati naglasak na islam. Daniel Pipes, jedan od najpoznatijih američkih komentatora srednjoistočnih pitanja, kaže da nije najvažnije da li islam cvate u Sjedinjenim Državama. Prema njemu, američka vlada vodi rat ideja i trebala bi se svrstati uz umjerene muslimane, istupajući protiv militantnog islama. "Protiv militantnog islama treba se boriti. Mislim da američka vlada to ne može. Radi se o svjetovnoj vladi, gotovo potpuno ne-muslimanskog sastava, koja nije u poziciji da vodi raspravu s militantnim islamom. No, možemo surađivati s umjerenim muslimanima, koji mogu istupati protiv militantnog islama." Nakon napada od 11. rujna, administracija je počela blisko surađivati s nizom muslimanskih vlada u okviru svoje kampanje protiv terorizma. No, neki kritičari javne diplomacije pitaju je li moguće iskoristiti metode marketinga da bi se međunarodnoj javnosti Sjedinjene Države i njihovi principi “prodali” poput nekog komercijalnog proizvoda.