Jesu li Sjedinjene Države spremne za predsjednika afro-američkog podrijetla?
Larry Sabato: "Nemojmo biti naivni. Još uvijek postoje rasne predrasude, ne samo na Jugu. To je za Obamu problem. Ako govori o rasnim p
Utrka za Bijelu kuću prisutna je na svim američkimtelevizijskim postajama, u novinama, a privukla je i medjunarodnu pažnju. Ovi su izbori povijesni budući da je senatorBarack Obama prvi Amerikanac afričkog podrijetla koji je osvojio predsjedničkunominaciju jedne od dvije vodeće stranke u Sjedinjenim Državama. Jeffrey Young izvješćuje o tome je li Amerikaspremna za predsjednika afro američkog podrijetla. Izbori4. studenog biti će kao nijedni do sada. Po prvi puta, kandidat jedne od dvije vodeće stranke, senator BarackObama, je Amerikanac afričkog podrijetla. Uz izbor sljedećeg predsjednika, neki će Amerikanci na ovim izborimabiti sučeljeni sa svojim pogledima na pitanje rase. Profesor Larry Sabato sa Sveučilišta Virginijekaže da će boja kože senatora Obame neizbježno biti čimbenik na ovim izborima: "Nemojmo biti naivni. Još uvijek postoje rasne predrasude, i to ne samo na jugu ili u saveznimdržavama uz granicu. Mislim da je to zaObamu stvaran problem, i da on nije lako rješiv. Što više on govori o pitanju rase, to ljudi otome više razmišljaju. S druge strane,ako se o tom pitanju ne govori, moglo bi postati još i veći problem." Nominacija Baracka Obame probila jeogromnu barijeru. No, on nije prva osobaafro- američkog podrijetla da se natječe za Bijelu kuću. 1972. godine, demokratska kongresnica izsavezne države New York, Shirley Chisholm, natjecala se, ali nije dobila,nominaciju, svoje stranke. 1968, kada jeona postala prva žena afro-američkog podrijetla, koja je izabrana u Zastupničkidom američkog Kongresa, Sjedinjene Države izlazile su iz dugogodišnje borbe zagradjanska prava i protesta kojima je cilj bio okončanje segregacije idiskriminacije na jugu zemlje. Taj je pokret kulminirao u travnju 1968. ubojstvom borca za gradjanska prava, Dr. Martina Luthera Kinga Jr. Diljem Sjedinjenih Država, ljutnja i frustracijacrnačke zajednice rezultirala je uličnim nemirima. Šesnaest godina kasnije,1984. godine, Jesse Jackson poveo je kampanju za nominaciju Demokratskastranke. Na primarnim stranačkimizborima privukao je oko tri i pol milijuna glasača. U svom drugom pokušaju, četiri godine kasnije,dobio je dvostruko toliko glasova na primarnim stranačkim izborima. BarackObama se glasačima predstavlja kao potpuno drugačiji kandidat - kaže ThomasMann, stručnjak sa washingtonske Brooking Institution. "Obama predstavlja noviju generaciju manjinskihkandidata. On ne potječe iz generacijeboraca za gradjanska prava. On nenapada, i, zapravo, ne natječe se kao afro-amerikanac. On se natječe kao Barack Obama." Uz afro američke, Obama je privukao pristašeiz bijelačke, latino i azijatske zajednice. Unio je energiju medju mlade ljude, kakvu nije viđena još od 1972, kadaje dobna granica za glasovanje spuštena na 18 godina. Naizgled se čini da će ovako široka podrškaza Obamu biti plodonosna na dan izbora. No, stručnjakinja Vesla Weaver sa SveučilištaVirginije kaže da treba biti opezan. Naprethodnim izborima, dodaje ona, kandidati afro-američkog podrijetla znali subiti neugodno iznenadjeni. "Mislim da dosta ljudi udje na izborno mjesto, glasa za jednog kandidata, a kada izadju kažu da su glasali za drugog. A to se, velikim dijelom dogadja, zbog rasnihpredrasuda" - kaže Vesla Weaver. Primjer su izbori za guvernera Californije 1982. godine. Prema anketama glasačakoji su izlazili sa birališta, činilo se da gradonačelnik Los Angelesa, TomBradley vodi. No, kad su glasovi izbrojani, on je izgubio. 1989.godine na izborima za guvernera Virginije, kandidat afro američkog podrijetla,Douglas Wilder, imao je prednost od 10 posto u predizbornim ispitivanjimajavnog mnijenja. Naposljetku je izboredobio sa prednošću od manje od jednog postotka glasova. Politički analitičariovakav fenomen nazivaju , i dodaju da je on još uvijek faktor naizborima.