Senat razmatra 'širenje' predsjednikovih ovlasti
Arlen Specter: 'Ključno pitanje za nas glasi: može li predsjednik svojevoljno odlučivati koje će zakone poštivati a koje ne'
Dnevnik Christian Science Monitor koji izlazi u Bostonu piše o debati u Kongresu o ovlastima predsjednika države. 'Što bi trebao Kongres učiniti u slučaju da predsjednik odbija primijeniti neki zakon, ili neki njegov dio koji smatra protu-ustavnim' – pita se autor u podnaslovu članka. Pitanje zanima i brojne senatore iz obje stranke koji su kritični glede strategije Bijele kuće u ratu protiv terorizma. Od definicije torture pa do prisluškivanja telefonskih poziva, Bijela kuća smatra da joj Ustav u situaciji koja je nastala nakon terorističkih napada na New York i Washington daje šire ovlasti. Predsjednik Bush se služi ustavom predviđenom tradicijom da prilikom potpisivanja nekog novog zakona objavi 'predsjedničku uredbu' koja sadrži njegovu, odnosno vladinu interpretaciju određene zakonske odredbe. 'Na temelju takve prakse, predsjednik smatra da ima ovlasti narediti elektronsko prisluškivanje na teritoriju Sjedinjenih Država, te da ne treba tražiti sudski nalog - iako jedan zakon iz 1978 godine to izričito zabranjuje' - piše list iz Bostona. 'Ključno pitanje za nas glasi: može li predsjednik svojevoljno odlučivati koje će zakone poštivati a koje ne' – izjavio je republikanski senator Arlen Specter, predsjedatelj Odbora za pravosuđe, pred jučerašnji početak svjedočenja o ovoj temi u Senatu Sjedinjenih Država. ****** Dnevnik USA Today piše o tome kako kućevlasništvo – jedno od temelja 'američkog sna' – postaje nedostižna stvar za dobar dio mlađe generacije. U posljednjih šest godina cijena prosječne obiteljske kuće više je nego udvostručena u barem trideset glavnih metro-područja širom Amerike. U sedam najpoželjnijih urbanih destinacija, prosječna obiteljska kuća košta više od pola milijuna dolara. USA Today navodi primjer izvjesne Cortney Henderson koja ima doktorat iz biomedicine i radi kao znanstvenica na Sveučilištu Kalifornije u San Diegu. Na otplatu hipotekarnog zajma za netom kupljenu kuću odlazi joj oko 70 posto njezine bruto godišnjeg dohotka. 'Kako će izgledati naši budući gradovi, ako u njima više neće moći živjeti oni koji u njima rade – medicinske sestre, vatrogasci, knjižničarke, policajci..' – pita se autor članka. Srednja klasa u pravilu odlazi živjeti što dalje od centra grada, gdje si može priuštiti obiteljski dom, no to povećava gužve u prometu, jer većina radnih mjesta je još uvijek u središtu grada – piše USA Today.