Američki tisak o trans-atlantskom sporu o Međunarodnom kaznenom sudu (22/8/02) - 2002-08-22
"ICC sigurno neće povesti istragu protiv vojnika iz europskih zemalja koji su mirno promatrali genocid u BiH, kao niti protiv komunisti
Američki tisak komentira američko-europski spor o jurisdikciji stalnog Međunarodnog kaznenog suda, kada su u pitanju američki građani. Amerika se protivi osnivanju tog suda, jer je zabrinuta da bi njezini vojnici - koji se nalaze širom svijeta, često u mirovnim i humanitarnim misijama - mogli biti žrtve politički motiviranih sudskih progona, od strane naddržavnih organa koji nisu odgovorni nikome. Zbog toga su Sjedinjene Države zemljama koje žele ući u NATO savez – među kojima je i Hrvatska - ponudile sklapanje bilateralnog sporazuma, koji američkim državljanima jamči pravni imunitet pred međunarodnim kaznenim sudom. Europska je unija državama kandidatima savjetovala da ne potpisuju takav bilateralan sporazum. "Radi se o upravo suludo nerelevantnom sporu" – smatra William Pfaff, komentator dnevnika . “Kao prvo, Amerikanci neće počiniti ratne zločine u državama članicama NATO saveza. Čak kad bi ih i počinili, za zločine će biti nadležni američki sudovi. Međunarodni kazneni sud uopće ne bi imao priliku da nametne svoju sudsku nadležnost” – smatra William Pfaff. Državama kandidatima, i za NATO i za Europsku Uniju, ovaj spor uopće ne treba a niti si ga mogu priuštiti. William Pfaff navodi riječi jednog visokog hrvatskog dužnosnika koji je rekao da se od “Hrvatske ne može očekivati da međunarodnom sudu izručuje vlastite građane, ali da od toga poštedi državljane neke druge zemlje.” S druge strane, iako u potpunosti nerelevantan, spor se vrlo ozbilno shvaća i u Washingtonu i u Briselu. “Za vladu Georgea Busha, ovaj sud je prava opsesija. Za Europsku uniju, načelo univerzalne sudske nadležnosti je princip koji u svakom slučaju treba obraniti” – objašnjava komentator . Međutim, William Pfaff ipak smatra da bi ovaj “konflikt u čijem je središtu politička moć i utjecaj” mogao više štetiti Americi nego Europi. “Ako se Europi nametne jedan takav izbor, Europa bi mogla dići ruke od NATO saveza” – smatra on. “Izgleda da u Washingtonu ne shvaćaju da Sjedinjenim Državama NATO zapravo vrlo treba. Bez njega, Amerika je ograničena tek na Zapadnu hemisferu i na Pacifik. S druge strane, Europskoj Uniji NATO više toliko ne treba - kad ga ne bi bilo, ona bi mogla i bez njega. A i državama kandidatima, Europska je Unija potrebnija od NATO saveza” – smatra William Pfaff. Dnevnik o ovoj temi objavljuje komentar kolumnistice Maggie Gallagher, koja kritizira aroganciju Europske Unije. “Zapovjed Unije zemljama kandidatima da s Amerikom ne sklapaju bilateralni sporazum predstavlja ostatak europske kolonijalne prošlosti, kada se očekivalo da metropola koloniju uči normama civiliziranog ponašanja” – smatra ova američka novinarka čije komentare donose deseci listova u Sjedinjenim Državama. Ona smatra da je Međunarodni kazneni sud ustanova čije postojanje kao i buduća djelatnost nije u skladu sa zakonom. “Tužitelji tog suda neće biti odgovorni niti jednoj demokratskoj instituciji. Zbog toga će optužnice biti arbitrarne i političke. Posve prirodno, sud neće povesti istragu protiv vojnika iz europskih zemalja koji su mirno promatrali odvijanje genocida u bivšoj Jugoslaviji i Ruandi. Sud sasvim sigurno neće istraživati djelatnost komunističkih političara, i što su sve oni činili dok su bili na vlasti” – piše Maggie Gallagher. No, Europska unije nije uznemirena neograničenim ovlastima međunarodnih tužitelja– nastavlja gospođa Gallagher. “Izuzev Britanije, demokratske tradicije u Europi nisu osobito jake. Birokratska elita koja se smjestila u Briselu dobro je nadomjestila europsku aristokraciju, koja je uvijek arogantno smatrala da uopće nije važno što smatraju takozvani obični ljudi – glavno je što misli kulturno superiorna elita!”, piše Maggie Gallagher. Upravo je ovakav ‘snobovski’ pristup problemu karakterističan za spor oko Međunarodnog kaznenog suda – smatra američka novinarka. “Za europsku elitu, svaki izraz domoljublja predstavlja – šovinizam. Iako izbjegava da se angažira na rješavanju svjetskih kriza, europska elita želi da joj se udjeli uloga globalnog moralnog suca. Ako joj to i uspije, zašto i ne bi?" - pita se kolumnistica .