Američki predsjednik ponovo u Evropi: Jak dolar je interes i SAD i svjetske ekonomije
O američkoj posvećenosti snazi domaće valute gospodin Bush će, kako je rekao, razgovarati tokom susreta sa liderima EU,  Njemačke, Brit
Za manje od mjesec dana nakon što se vratio sa srednjeistočne turneje, predsjendik SAD George Bush odlazi Evropu. U kratkoj izjavi pred odlazak gospodin Bush je izrazio zabrinutost u vezi ekonomije i rastućih cijena energije. Govoreći reporterima ispred Bijele kuće u Washingtonu, on je jutros rekao da je jak dolar u interesu SAD i globalne ekonomije, te istakao da je američko tržište jedno od najlikvidnijih na svijetu i da će se dugogodišnje zdravlje američke ekonomije odraziti na vrijednost dolara. O američkoj posvećenosti snazi domaće valute gospodin Bussh će, kako je rekao, razgovarati sa evropskim liderima tokom sedmicu dana dugog puta po starom kontinentu, tokom susreta sa liderima Evropske unije i svojim domaćinima u glavni gradovima ključnih američkih saveznika - Njemačke, Britanije, Italije i Francuske: Sadašnji odlazak u Evropu može se nazvati oproštajnom turnejom predsjednika Busha. Kako se bliži kraj njegovom predsjednikovanju , on želi obići evropske prijestonice i još jednom naglasiti važnost dobrih trans-atlantskih odnosa. Te su veze dugo vremena bile zategnute, uglavnom zbog rata u Iraku. Tenzije su se podigle početkom invazije na Irak, rasle su i tek u posljednjih par godina nešto se smirile. Od početka drugog mandata predsjednika Busha, Bijela kuća pokušava poboljšati odnose sa Evropljanima. Predsjednikova poruka je jednostavna - više je toga što nas ujedinjuje od onog što nas dijeli: «Savezništvo Evrope i Sjeverne Amerike je temeljni stub sigurnosti. Naša robustna trgovina jedan je od motora svjetske ekonomije. Naši primjeri ekonomske i političke slobode daje nadu milionima ljudi kojima je dosta represije i siromaštva.» Za 12 mjeseci, nakon druge inauguracije, gospodin Bush je tri puta posjetio Evropu. U februaru 2005. godine on je, kao prvi američki predsjednik, posjetio briselsko sjedište Evropske unije i tom prilikom, između ostalog, rekao:. «Naše snažno prijateljstvo je ključno za mir i prosperitet diljem svijeta. Nikakva trenutna debata , nikakva prolazna neslaganja, nikakva sila na svijetu nas nikada neće podijeliti.» U to vrijeme cilj je bio promijeniti ton, ublažiti gorčinu rata, kaže John K. Glenn, čelnik Programa za vanjsku politiku pri Marshallovom fondu: «Svjedoci smo u posljednjih nekoliko godina nečemu što možemo nazvati džentlmenskim dogovorom da se ne priča o Iraku. Umjesto toga, trans-atlantski odnosi su fokusirani na neku vrstu globalne agende, na zajednički izazovi koji su pred nama. A ta je lista zaista povelika. Na toj listi su Iran, uspon Kine i Rusije i ekonomija, posebno trgovina.Kada je u pitanju Iran, predsjednik Bush je prihvatio evropsku diplomatsku inicijativu koju predvode Njemačka, Francuska i Britanija, ističe gospodin Glenn: «SAD i Evropa rijetko da imaju neke ogromne razlike, kakve su na primjer pitanje Iraka. Bilo je prigovora oko nedostatka kosultacija i koordinacije, kada je upitanju Srednji Istok. No, osim toga, američko-evropski odnosi su već dugo manje više funkcionalni i prilično uspješni.» Posljednjih godina drugog mandata predsjednik Bush se sastaje i razgovara s novom grupom evropskih lidera koji su signalizirali da imaju dobru volju surađivati s Washingtonom. Angela Merkel i Nicholas Sarkozy, lideri Njemačke i Francuske, unijeli su ogromnu promjenu, naglašava novinar i analitičar Centra za strateške i međunarodne studije: «Tijekom izborne kampanje za predsjednika Francuske Sarkozyja su zvali, Amerikanac. I on nije krio da želi poboljšati odnose, zapravo ne samo da ih želi popraviti, nego i da se divi Sjedinjenim Američkim Državama. Cijela klima u Evropi je postala mnogo više pro-američkom i sve se više se među običnim ljudima osjeća naklonost prema Americi.» Poboljšanje imidža SAD, prema ispitivanju javnog mnijenja u Evropi, nije veliko, ali je stvarno. To je, kažu stručnjaci, posebno rezultat skore promjene u Bijeloj kući, odnosno novembarskog biranja narednog američkog predsjendika. Gospodin Dale dodaje da je poboljšanje također rezultat sve većeg shvatanja da se dvije strane međusobno trebaju: «Odnos između Evrope i SAD biće apsolutno ključ za rješavanje problema 21. stoljeća. Gdje to Amerikanci mogu tražiti saveznike osim u Evropi? To mora biti Evropa.» Gospodin Dale zaključuje da, usprkos nekim fundamentalnim problemima, Amerikanci i Evropljani dijele one osnovne vrijednosti - vladavinu zakona, demokraciju, i slobodu, te ističe da je ta povezanost jedinstvena u cijelom svijetu.