Kakve će biti posljedice objavljivanja povjerljivih dokumenata američke vlade?
Neki analitičari vjeruju da su aktivnosti WikiLeaksa važne za transparentnost no ima i onih koji vjeruju da je WikiLeaks ugrozio živote
Kako bi izbjegao cenzuru WikiLeaks je objavio dokumente u tri jurisdikcije, Sjedinjenim Državama, Njemačkoj i Britaniji WikiLeaks je organizacija koja na Internetu objavljuje tajne dokumente. To radi jer joj je – kažu njezini članovi - stalo do transparentnosti i javne odgovornosti. Kad je WikiLeaks prije par dana objavio 75 tisuća dokumenata američke kopnene vojske i marinaca o proteklih šest godina rata u Afganistanu, vlade Sjedinjenih Država, Britanije i Pakistana bile su vrlo ozlojeđene. Na Internet stranicama WikiLeaks stoji da je ta organizacija osnovana kako bi potakla dijalog među aktivistima koji su željeli 'iskorijeniti patnje' ljudi širom svijeta. Navodi se, također, da organizacija promiče „principijelno curenje“ povjerljivih dokumenata. Utemeljitelj Julian Assange sebe vidi kao informacijskog aktivista čiji je glavni cilj prenošenje povjerljivih informacija u javnu domenu. Kako kaže, za njega radi mali broj preopterećenih djelatnika, njih oko 800 koji ne rade puno radno vrijeme, te tisuće pristaša: "Najviše se bojimo da ćemo prebrzo postati uspješni te da se nećemo odgovarajuće pobrinuti za materijal koji nam pristiže. To je trenutno naš najveći problem." WikiLeaks je neprofitna organizacija, a Julian Assange kaže da je u proteklih nekoliko mjeseci njegovoj organizaciji počela pristizati ogromna financijska podrška: "Od građana smo dobili oko milijun dolara. Zato imamo izrazitu neovisnost, što veće organizacije teško mogu ostvariti. Mi smo, naravno, odgovorni javnosti jer od nje dolazi novac, a ne od oglašivača ili zaklada." Simon Schneider koji radi na novoj Internet tehnologiji za poboljšavanje globalne sigurnosti kaže da je zaštita izvora informacije najveća prednost WikiLeaksa: "Činjenica da je njihovo objavljivanje dokumenata toliko kontroverzno i da toliko ljudi priča o tome pokazuje da se WikiLeaks dotiče vrlo, vrlo osjetljivih pitanja. Oni potiču raspravu o tome što treba biti privatno, a što javno, i mislim da je o tome važno razgovarati." No bivši obavještajni analitičar Bob Ayers nije siguran da je to što radi WikiLeaks dobro: "Činjenica da imamo skupinu amatera lijeve političke orijentacije koji pokušavaju procjenjivati obavještajne materijale ne ulijeva mi baš veliko povjerenje." Bob Ayers ukazuje na objavu više od 75 tisuća vojnih dokumenata koji se tiču Afganistana: "Informacije koje su objavljene nisu same po sebi prijetnja Sjedinjenih Državama, ali imaju potencijal da budu opasnost po vojnike u Afganistanu, da ugroze trilateralne veze između Afganistana, Pakistana i Sjedinjenih Država, te su određeni rizik za obavještajnu zajednicu, ukoliko se njihovi izvori otkriju." Osnivač WikiLeaks Julian Assange kaže da njegova organizacija ima razvijen proces za identificiranje, pregledavanje i neobjavljivanje informacija – ako je izvor informacije u opasnosti, ili bilo tko tko se dovodi u vezu s dokumentima. Upravo zbog toga, kaže on, WikiLeaks nije objavio oko 15 tisuća dokumenata o Afganistanu, koji su mu također bili na raspolaganju. Najsvježiji objavljeni dokumenti stari su sedam mjeseci i Julian Assange smatra da ne sadrže informacije koje mogu ugroziti vojnike NATO saveza. Bivši obavještajac Bob Ayers se ne slaže: "Činjenica da je materijal star sedam mjeseci je irelevantna. NATO neće promijeniti način na koji njegovi vojnici patroliraju Afganistanom. WikiLeaks je neprijatelju dao informacije koje mu mogu pomoći u planiranju napada." Ayers kaže da će američke vlada morati nešto učiniti oko WikiLeaksa. Naime, po američkom zakonu, objava povjerljivih državnih informacija je kazneno djelo: "Postoji dilema oko toga kako se nositi s Internet stranicama poput WikiLeaksa. Rade li oni za opće dobro? Je li njihova pobuda senzacionalizam? Ugrožavaju li opće dobro? Ugrožavaju li živote svojim postupcima? Na ta pitanja moramo pronaći odgovore u nadolazećim mjesecima." Kako bi izbjegao cenzuru WikiLeaks je objavio dokumente u tri jurisdikcije, Sjedinjenim Državama, Njemačkoj i Britaniji.