Rasno pitanje - jedno od dominantnih pitanja američke političke scene (21/12/02) - 2002-12-21
Ostavka senatora Trenta Lotta, zbog izjave koju su mnogi shvatili kao podršku rasnoj segregaciji, pokazuje da je rasa u Americi još uvi
Republikanci su s olakšanjem dočekali odluku senatora Trenta Lotta da odstupi s dužnosti čelnika republikanaca u Senatu. Senator Lott nije uspio preživjeti buru kritika, koja se digla nakon što je početkom mjeseca izjavio da bi zemlja danas bila u boljem stanju, da je na predsjedničkim izborima 1948. pobijedio senator Strom Thurmond, koji se zalagao za rasnu segregaciju. Kontroverza oko senatora Lotta najnoviji je primjer važnosti rasnih pitanja u američkoj politici. Povjesničari i politički stručnjaci kažu da je lavina kritika koja se sručila na senatora Lotta još jednom dokazala da je rasa vrlo važan čimbenik na američkoj političkoj sceni. "Rasa je uvijek bila i danas je pitanje koje se nameće nad svim drugim što radimo u ovoj zemlji – bilo s političkog, moralnog, kulturnog ili ekonomskog aspekta", objašnjava Alan Lichtman, profesor američke povijesti na sveučilištu American ovdje u Washingtonu. Jer, dodaje on "upravo je rasno pitanje dovelo do građanskog rata, katastrofe koja je još desetljećima nakon njega oblikovala američku politiku. Također, upravo je rasna problematika dovela do pokreta za građanska prava, u drugoj polovini 20. stoljeća." Rasa je - kaže ovaj američki povjesničar, "i danas prijelomno pitanje u našoj politici. Ukoliko želite naći pitanje koje najviše dijeli republikance i demokrate – to je rasa." Te su podjele bile posebno duboke tijekom šezdesetih godina, u kongresnim debatama oko građanskih prava američkih crnaca. Trent Lott otvorio je ovoga mjeseca neke od tih starih rana, rekavši da bi "zemlja bila u boljem stanju da je na predsjedničkim izborima 1948. pobijedio senator Strom Thurmond". Strom Thurmond se na tim izborima zalagao za rasnu segregaciju, ali je kasnije - tijekom svog višedesetljeća dugog mandata u Senatu Sjedinjenih Država - usvojio umjereniji stav o tom pitanju. Izjava senatora Lotta pretvorila se u veliku nepriliku za Bijelu kuću i republikanske zakonodavce, koji su se nadali da će iskoristiti svoje uspjehe na kongresnim izborima u studenome za promicanje svojih konzervativnih ciljeva, uključujući i nova smanjenja poreza. Mnogi republikanci strahuju da će kontroverza oko senatora Lotta ugroziti njihove napore da zadobiju podršku nebjelačkih glasača na sljedećim izborima. Stephen Wayne, profesor političkih znanosti na sveučilištu Georgetown ovdje u Washingtonu, o tome kaže: "Republikanci u Senatu, pa i neki republikanci općenito, naravno, obraćaju pozornost na statistike, iz kojih se vidi važnost sve većeg broja Amerikanaca latinoameričkog podrijetla u biračkom tijelu. Ukoliko republikanci steknu reputaciju da nisu posebno prijemčivi za manjinske skupine, za one kojima treba pomoć, bit će im vrlo teško da u budućnosti budu većinska stranka. Radi se, dakle, o budućnosti Republikanske stranke." Republikanci su dobili više glasova bijelaca od demokrata na zadnjih devet predsjedničkih izbora. S druge strane, demokrati su vremenom dobivali sve više crnačkih glasova i danas ih dobivaju između 80 i 90 posto. Demokrati također bolje prolaze s Amerikancima latinoameričkog podrijetla, iako je za predsjednika Busha glasalo 31 posto njih na prošlim predsjedničkim izborima. Republikanci shvaćaju da moraju privući ne-bjelačke glasače, pogotovo one latinoameričkog podrijetla. Prema procjenama američkog Ureda za statistiku, bijelci do sredine stoljeća više neće biti većina u Sjedinjenim Državama.