Predstojeće suđenje Karadžiću: Šansa za izgradnju budućnosti na činjenicama, a ne na mitovima.
Bosanskohercegovački analitičari se slažu da su suočavanje sa prošlošću, utvrđivanje istine i individualizacija krivice osnova za bolju
Dejtonskim mirovnim sporazumom zaustavljen jerat i uspostavljen mir u BiH. Taj sporazum, međutim, ne sadrži iodredbe o ponovnoj izgradnji povjerenja i pomirenja međunarodima u postratnom društvu. Bosanskohercegovački analitičari se slažu da susuočavanje sa prošlošću, utvrđivanje istine i individualizacija kriviceosnova za bolju budućnost i uspostavljanje pomirenja i povjerenja među ljudimauregionu. Jedan od njih, predsjednik Helsinškog komiteta za ljudska pravaiz Bijeljine Branko Todorović, smatra da se suđenjem pojedincima, na osnovunjihove lične odgovornosti, personalizira krivica i da je to najbolji način uuspostavi povjerenja među narodima na području bivše Jugoslavije. Kao preduslovza trajni mir, prema mišljenju Todorovića, potrebno je i suočavanjesa zločinima koji su navodno počinjeni u ime etničke grupe, odnosno u ime "nas": Profesor na Pravnom fakultetu u Sarajevu Zdravko Grebo kaže dateoriju kolektivne odgovornosti u vršenju ratnih zločina treba potpuno odbacitikao nepravednu i neodrživu. Jedini ispravan način, tvrdi Grebo je,individaulizacija krivice i utvrđivanje istine koja može bitiznačajan korak na putu pomirenja u regionu. U uspostavi pomirenja i povjerenja međunarodima u regionu, analitičari se slažu da veliku ulogu može da ima i civilnodruštvo. Smatraju da političari, vjerske zajednice i mediji moraju da sedistanciraju od politike i ideologije koja je dovela do rata. Iako bi BiH moždamogla biti zemlja koja bi bila primjer kako se može graditi povjerenje,zaključak analitičara je da među političkim i vjerskim elitama još uvijek nepostoji volja da se krene u taj proces. Suđenje Radovanu Karadžiću, koje tekpredstoji, još jedna je od šansi za izgradnju budućnosti na činjenicama, a nemitovima.