Osvrt na 2003: Amerika i Irak (30/12/03) - 2003-12-29
Bijela je kuća upozoravala na činjenicu da Saddam Hussein posjeduje oružja za masovno uništavanje; to oružje međutim u Iraku još uvijek
Dok su se Sjedinjene Države na početku 2003. godine pripremale za rat s Irakom, administracija predsjednika Busha je u prvi plan isticala odbijanje Saddama Husseina da se odrekne oružja za masovno uništavanje. No, ni nakon nekoliko mjeseci traganja – to oružje u Iraku nije pronađeno. Kako izvještava Nick Simeone, na ulasku u 2004. godinu jedno od najkontroverznijih i najprijepornijih pitanja iračkog rata ostaje – jesu li Sjedinjene Države i Britanija bile potpuno u pravu kad su tvrdile da iračko oružje za masovno uništavanje predstavlja opasnost ogromnih razmjera. S ulaskom u 2004. godinu, rat u Iraku će ući u svoj deseti mjesec. Uspjelo se pronaći i zarobiti Saddama Husseina, ali se nije uspjelo u pronalaženju bar dijela od – kako su Washington i London tvrdili – stotina tona kemijskih i bioloških bojnih otrova u Saddamovom arsenalu. Mjesec dana prije početka invazije, državni tajnik Colin Powell je Ujedinjenim narodima na sljedeći način obrazlagao problem Iraka: “Nema nikakve sumnje da Saddam Hussein raspolaže biološkim oružjem, te da ga može vrlo brzo proizvesti u još većim količinama; on raspolaže i sredstvima za primjenu tih bojnih otrova na način koji može izazvati masovno umiranje i razaranje." No, kad je predsjednik Bush, sedam mjeseci kasnije, održao govor u Ujedinjenim narodima, na malo je drukčiji način govorio o toj temi: "Diljem Srednjeg istoka, ljudi su sigurniji jer je s vlasti uklonjen nepredvidljivi agresor. Diljem svijeta, zemlje su sigurnije jer je uklonjen saveznik terorizma.” Usporedo s izvještajima o smanjenju intenziteta potrage za oružjem masovnog uništavanja, američka administracija sve se više usredotočuje na zamjenu diktature Saddama Husseina demokratskim sustavom, te na borbu protiv terorizma u Iraku. "Rat protiv terorizma se vodi na više frontova. Irak je među vidljivim frontama. Od velikog je značaja to da ljudi doživljavaju Irak u širem kontekstu – kontekstu rata koji će trajati” - rekao je predsjednik Bush. Kritičari su tijekom ove godine uporno ponavljali da je izbjegavanje administracije da govori o oružju masovnog uništavanja - dodatno potkrijepljuje tvrdnju da su Sjedinjene Države i Britanija uoči rata preuveličali opasnost od iračkog oružja. To smatra i Daryl Kimball iz Udruge za kontrolu naoružanja. “Sada je jasno da Irak nije predstavljao neposrednu opasnost – kako je to tvrdila Busheva administracija. Sve vrijeme smo, zajedno sa sve većim brojem drugih ljudi, vjerovali da administracija gradi slučaj potrebe pokretanja rata na temelju netočnog tumačenja obavještajnih podataka, te se pozivajući na nevjerodostojne obavještajne informacije.” U Iraku se sada nalazi oko 130 tisuća američkih vojnika. Više od 460 ih je poginulo otkako je rat počeo u ožujku. Prema mišljenju profesora Sveučilišta American Alana Lichtmana, cijena rata – mjerena životima i financijskim troškovima – mogla bi početi utjecati na razmišljanje glasača koji će u studenom 2004.godine glasati na predsjedničkim izborima. ... Za sada – prema najnovijoj anketi Washington Posta i televizije ABC – oko 60 posto Amerikanaca odobrava politiku predsjednika Busha prema Iraku.