SAD osuđuje objavu dokumenata na WikiLeaksu
Bijela kuća prepustila Državnom tajništvu i Pentagonu da vode veći dio službenog odgovora na WikiLeaksovu objavu dokumenata
Američka državna tajnica Hillary Clinton rekla je da objavljivanje dokumenata ugrožava živote, prijeti nacionalnoj sigurnosti te potkopava američke napore da, zajedno s drugim zemljama, rade na rješavanju problema Sjedinjene Države osudile su objavljivanje više od 250 tisuća povjerljivih američkih diplomatskih poruka na zviždačkoj Internet stranici Wikileaks. No Bijela kuća je objavila da to ne priječi Sjedinjene Države u vođenju vanjske politike i u radu na ostvarenju ključnih regionalnih i globalnih ciljeva. Bijela kuća je prepustila Državnom tajništvu i Ministarstvu obrane da vode veći dio službenog odgovora na WikiLeaks-ovu objavu američkih diplomatskih poruka. Glasnogovornik Bijele kuće Robert Gibbs naglasio je da predsjednik Obama nije uključen u - kako je rekao – proaktivne telefonske pozive svjetskim čelnicima. No nije isključio mogućnost da predsjednik Obama preuzme na sebe odgovor na nastalu situaciju. Upitan zašto predsjednik nije javno izrazio svoje ogorčenje objavom dokumenata Državnog tajništva Gibbs je rekao da curenje dokumenata predsjednik Obama smatra ozbiljnim kršenjem zakona i ozbiljnom prijetnjom pojedincima koji provode ili pomažu provođenje američke vanjske politike. Neki listovi koji su dobili raniji pristup objavljenim dokumentima prenose da je saudijski kralj Abdullah opetovano tražio od Sjedinjenih Država da napadnu Iran kako bi uništili njegov nuklearni program i – citiramo – zmiji odrubili glavu. U dokumentima među ostalim stoji da je jedan viši član kineskog Politbiroa upravljao hackerskim napadom na Googleov kompjutorski sustav. WikiLeaks je, inače, osnovao bivši australijski hacker Julian Assange. Američki vojni obavještajni analitičar Bradley Manning uhićen je ranije ove godine te se nalazi u vojnom zatvoru gdje čeka suđenje zbog navodnog davanja WikiLeaksu video-snimke američkog helikopterskog napada u Iraku te povjerljivih diplomatskih poruka. Američka državna tajnica Hillary Clinton osudila je objavljivanje američkih diplomatskih poruka na Internet stranici Wikileaks. Clinton je rekla novinarima da neće komentirati ili potvrditi sadržaj onoga što je nazvala „navodno ukradenim dokumentima State Departmenta“. Umjesto toga rekla je da Sjedinjene Države duboko žale zbog objave bilo kakvih informacija koje su trebale biti tajne uključujući privatne razgovore s predstavnicima stranih vlada i osobne procjene američkih diplomata u inozemstvu. Za objavu dokumenata Clinton je rekla da je to „više od napada na interese američke vanjske politike“. "Radi se o napadu na međunarodnu zajednicu, na saveze i partnerstva, razgovore i pregovore koji čuvaju globalnu sigurnost i unapređuju ekonomski prosperitet. Uvjerena sam da će partnerstva koja je administracija predsjednika Obame izgradila napornim radom, izdržati ovaj izazov", rekla je Clinton i dodala da objavljivanje dokumenata ugrožava živote, prijeti nacionalnoj sigurnosti te potkopava američke napore da, zajedno s drugim zemljama, rade na rješavanju problema. Dužnosnici administracije predsjednika Obame navode da se poduzimaju agresivne mjere da oni koji su odgovorni za curenje povjerljivih informacija zakonski odgovaraju. Glasnogovornik Bijele kuće Robert Gibbs ocijenio je da se radi o kriminalcima. Američki ministar pravosuđa Eric Holder kazao je da ministarstvo kojem je on na čelu, te Pentagon, istražuju curenje informacija. "Ukoliko otkrijemo one koji su bili uključeni u kršenje američkih zakona i koji su ugrozili imovinu i ljude, oni će biti izvedeni pred lice pravde." Američki ministar pravosuđa nije identificirao mete istrage, ali je nagovijestio da se istražuju WikiLeaks i pojedinci uključeni u uzimanje povjerljivih dokumenata američke vlade. U međuvremenu, Državno tajništvo i Pentagon naložili su postrožavanje procedura kako bi se spriječila buduća curenja povjerljivih i osjetljivih informacija. Primjerice, na svim računalima Pentagona koja su dio povjerljive mreže deaktivirana je operacija „piši“, a ograničen je i broj računala koja mogu biti uporabljena za transfer podataka iz tajne u otvorenu mrežu. Također, naređeno je da se u sva povjerljiva računala ugradi program za praćenje sumnjive, neuobičajene ili nepravilne uporabe. Oko 40 posto računala trenutno nema instaliran takav software.