Kongresna knjižnica u Washingtonu izlaže 'Rodni list Amerike'
John Hessler: "Ovaj zemljovid iz 1507. po prvi put prikazuje Južnu Ameriku koja je odvojena od Azije, te pokazuje Tihi ocean. Ono što j
Amerikanci slave prinovu u glavnom gradu Washingtonu – prinovu koja je stara 500 godina. Više – u prilogu Paula Sisca. Preko puta zgrade Kongresa, Capitola, nalazi se Kongresna knjižnica. Tisuće građana i posjetitelja glavnog grada svakog dana koriste ogromne fondove ove knjižnice. Uz milijune knjiga i dokumenata, tu je i više od 5 milijuna zemljovida, 75 tisuća atlasa, te više od 500 globusa. Ovih je dana svečanošću u Knjižnici obilježen dolazak – kako je nazvan – 'krunskog dragulja' ogromne zbirke. To je veliki zemljovid svijeta izrađen prije pet stotina godina. Kartograf John Hessler objašnjava značaj zemljovida koji je 1507. godine izradio Martin Waldseemueller: "Ovaj zemljovid zovemo 'Rodni list Amerike' iz više razloga, ali ponajprije stoga što je to prvi puta da se Amerika pojavila na nekoj zemljopisnoj karti." Naziv Amerika otisnut je na južnoj kopnenoj masi, u lijevom donjem dijelu karte. Znanstvenicima taj zemljovid otvara mnoga značajna pitanja. "Ovaj zemljovid po prvi put prikazuje kontinent Južne Amerike odvojen od Azije, te pokazuje Tihi ocean. Ono što je kod toga najvažnije – i što nam je još uvijek tajna, koja znanstvenike najviše uzbuđuje u vezi s ovom kartom – činjenica je da Tihi ocean u to vrijeme još nije bio otkriven" - kaže John Hessler. U popratnoj publikaciji, zasluga za davanje imena kontinentima pripisuje se kartografu koji je 1507. izradio zemljovid. "On je Ameriku nazvao Amerika. Naziv se prvi put pojavljuje u maloj knjižici tiskanoj prije točno 500 godina, 2. svibnja 1507. Sam zemljovid je vjerojatno isto tako bio otisnut u to vrijeme. U knjižici, kartograf daje obrazloženje da je Ameriku nazvao po Amerigu Vespucciju, istraživaču koji je otkrio Južnu Ameriku" - objašnjava naš sugovornik. Od 12 drvenih blokova, koje je izradio Waldseemueller, originalno je otisnuto više od tisuću primjeraka zemljovida. No, ovaj koji se sada nalazi u Kongresnoj knjižnici jedini je primjerak za koji se zna da postoji. Začuđujuće, on je kompletan i u odličnom stanju. Zemljovid će biti izložen u stalnoj postavi krajem godine.