Američka vlada smatra da je Osama bin Laden glavni osumnjičenik (15/9/01) - 2001-09-15
Osama bin Laden, počeo kao anti-sovjetski mudžehedin u Afganistanu, danas mu poticaj daje arapsko-izraelski sukob
Američke vlasti objavljuju da sve više i više dokaza ukazuje da je saudijski ekstremist Osama bin Laden bio umješan u terorističke napade na Svjetski trgovinski centar u New Yorku te Ministarstvo obrane u Washingtonu. Tko je Osama bin laden, vjerojatno najzloglasniji svjetski terorist, te kakve su njegove veze s afganistanskim pokretom Talebana? Teroristički napadi u New Yorku i Washingtonu predstavljaju tragediju za Ameriku, čitav svijet, pa utoliko i za Afganistan – tvrdi Nasir Shansab, američki pisac afganistanskog podrijetla. On smatra da talibanske vlasti u vezi sa statusom Osame bin Ladena trebaju reagirati vrlo brzo. "Ako je on umješan u napade, onda bi ga talibani trebali predati svijetu, a bin Laden treba odgovarati za ono što je učinio. Tragična je činjenica da se Afganistan našao usred ove tragedije, a ne bi trebao biti. Talebani bi trebali prihvatiti činjenicu da su oni prvenstveno odgovorni za boljitak svog naroda, te ne bi smjeli dopustiti da je cijela zemlja taoc jednog čovjeka." Međutim, sam Osama bin Laden odbacuje optužbe o umješanosti u najnovije terorističke napade, a slične su demante objavili i predstavnici Talibana. Medjutim, on sam kaže da podržava izvedene napade, a snimio je i videokasetu u kojoj poziva na sveti rat protiv Sjedinjenih Država, u kojem traži krv i uništenje Amerikanaca. Talibani, sa svoje strane, tvrde da su zauzdali Osamu bin Ladena – kaže Alam Payind, direktor centra za proučavanje Srednjeg istoka na Sveučilištu Ohio State. No, domeće on, čini se da te uzde baš i nisu zategnute. Osama, naime, daje intervjue, prima posjetitelje, a i politička mu stajališta nisu nimalo umjerenija no u prošlosti. Osama bin Laden rođen je 1957, u bogatoj saudijskoj obitelji. S mudžahedinima se borio protiv sovjetske vojske u Afganistanu. No, za vrijeme Zaljevskog rata, 1991. godine, okrenuo se protiv Sjedinjenih Država – šokiran razmještanjem američke vojske u Saudijskoj Arabiji, u kojoj se nalaze islamska sveta mjesta. Od tada, njega i njegove pristaše povezuje se s nizom napada – među njima i bombaški napad na Svjetski trgovinski centar 1993. godine te uništenje dvije američke ambasade u istočnoj Africi, u ljeto 1998. godine. Pitali smo Alama Payinda je li mudro koncentrirati se samo na jednog čovjeka. "Smatram da se ovakva operacija nije mogla provesti uz pomoć male skupine ljudi iz Afganistana. Ćelije ove organizacije nalaze se također i u Alžiru, u Egiptu, u Ujedinjenim emiratima, u Saudijskoj Arabiji. To je vrlo složena organizacija, vrlo profesionalna. Bit će ju vrlo teško razbiti" - odgovorio je ovaj američki stručnjak. On također kaže da srednjeistočni sukob, između Arapa i Izraela, terorizmu daje ogroman zamah. Ograničite taj sukob i ograničili ste terorizam, smatra Alam Payind. "Sukob na Srednjem istoku je više arapsko-izraelski sukob nego islamsko-kršćanski ili islamsko-židovski sukob, ili pak rat civilizacija, kao što bi nas neki željeli uvjeriti. Dok god postoji taj sukob, bit će terorista na obje strane. Po mom mišljenju, napadi u New Yorku i Washingtonu izraz su srednjeistočnih dilema, koje su još uvijek nerješene." Nasir Shansab se slaže s tvrdnjom da sukob najviše pogoduje upravo ekstremistima poput bin Ladena. U nekim je krugovima on već stekao ugled borca protiv nepravde. "On ima reputaciju čovjeka koji se bori za arapske ciljeve, što god oni bili. Postoje bogati Arapi koji nisu zadovoljni sa sadašnjom situacijom u svijetu, pogotovo kada su u pitanju Palestinci. Oni bin Ladenu daju dosta novca. Uz to, tu su i njegovi pristaše koji su se spremni žrtvovati." Thomas Green dužnosnik je američkog Državnog tajništva, koji je radio u Afganistanu i Pakistanu. On upozorava da će terorizam preživjeti i Osamu bin Ladena. "Čak kad bi se izraelsko-palestinski problemi na kraju mirno rješili, još uvijek postoji pokret Taliban, sa svojom terorističkom strukturom i s nekoliko pridruženih pokreta u drugim djelovima svijeta. Oni ne žele mir." Thomas Green ističe da je fenomen svjetskog terorizma dobio vlastitu dinamiku, te da će borba protiv njega zahtjevati mnogo mudrosti i ogromne resurse.