Podijeljena mišljenja o povratku tradicionalne latinske mise
Kevin Irwin: "Misa uvedena nakon Drugog vatikanskog koncila je misa komunikacije i interakcije s vjernicima. Tradicionalna, latinska mi
Vatikan je najavio da ukida ograničenje služenja tradicionalne mise na latinskom - takozvane tridentinske mise - koja je bila uobičajena prije Drugog vatikanskog koncila, odnosno do prije 40 godina. Ova odluka Pape Benedikta potaknula je debate među američkim katolicima. Nedjeljom i blagdanima od katolika se očekuje da odlaze na misu, ritual molitvi i čitanja Biblije koji slavi i potvrđuje njihovu vjeru u Isusa Krista kao sina Božjeg. Misna proslava završava s euharistijskim obredom. Papa Benedikt prošlog je mjeseca izrazio zabrinutost nekim bogoslužnim obredima, tvrdeći da je njihov karakter postao previše slavljenički te da su time nestali elementi svečanosti i štovanja koje bi misa trebala sadržavati. Otac Paul deLadurantaye, koji je odgovoran za vjersko obrazovanje i svete obrede u katoličkoj nadbiskupiji u Arlingtonu, savezna država Virginija, kaže: "Nije tajna da je šezdesetih godina prošlog stoljeća, nakon Drugog vatikanskog koncila, u misama bilo nedopuštenih prerada i dodataka. Na misni se obred počelo gledati kao na osobno vlasništvo samih svećenika, koji bi s njom činili što im je drago. Čuo sam o slučajevima gdje se misa služila uz pizzu i pivo, ili za stolom umjesto oltarom i sa svećenikom bez obavezne svećeničke odore." Otac deLadurantaye naglašava da je drugim vatikanskim koncilom misa modernizirana, postala je opušteniji obred na materinjem jeziku župljana. Iza te odluke Koncila bila je želja da se poveća angažman vjernika koji nazoče misi. No, odluka Pape Benedikta od 7. srpnja ove godine daje svećenicima više slobode u održavanju misa kakve su bile česte prije Drugog vatikanskog koncila. Papina odluka, kaže otac deLadurantaye, omogućava dvije stvari: traži od progresivnijih svećenika da isprave bilo kakvu zloupotrebu jezika u misi na materinjem jeziku vjernika, a u isto vrijeme odgovara potrebama konzervativnijih župljana za tradicionalnom misom na latinskom. "Papa je svjestan da postoji određeni postotak vjernika koji u tradicionalnom načinu služenja mise nalaze svoju duhovnost. Papa poziva svećenike i biskupe da se upitaju: 'Jesam li dovoljno velikodušan prema svojim vjernicima i da li dajem sve od sebe kako bih ispunio njihove opravdane težnje?' - kaže naš sugovornik. Američki su bogoslovi navodno pokazali snažan interes za liturgiju na latinskom. No, crkveni promatrači predviđaju da će, barem za sada, većina vjernika radije pohađati “modernu” misu zato što većina njih, kao i svećenika, ne poznaju latinski tekst. Monsignor Kevin Irwin, dekan teološkog fakulteta na Katoličkom sveučilištu u Washingtonu, kaže da postoje jaki razlozi za zadržavanje mise na materinjem jeziku. To objašnjava činjenicom da u tradicionalnom obredu, na primjer, svećenik služi misu leđima okrenut vjernicima: "Misa uvedena nakon Drugog vatikanskog koncila je misa komunikacije i interakcije s vjernicima. Tradicionalna, latinska misa u centar pažnje stavlja svećenika. Centar je na oltaru i komunikaciji oko njega." No, po riječima oca deLadurantaye, kao i samog Pape, obred se za većinu vjernika neće promijeniti. Međutim, pristaše moderne mise izrazili su zabrinutost zbog ove Papine odluke jer bi ona mogla odvratiti američke vjernike - posebice mlade ljude - od odlaska na nedjeljnu misu, na koju inače, prema anketama, odlazi samo 35 posto katolika. Na to pak tradicionalisti odgovaraju tvrdnjom da mlađa generacija katolika naginje ka mističnim izrazima vjere. Stoga se nadaju da će mladi ipak radije odabrati misu na latinskom.