Sarajevo - Evropsko raskrižje i kulturni centar - 2003-12-08
Prema odluci Vijeća Europe, bosanskohercegovačka prijestolnica će postati prvi od "interkulturnih centara Vijeća Europe".
Odluka o tom se očekuje tokom Medjukulturnog foruma, koji u Sarajevu organizira Vijeće Europe, od 10. do 12. decembra. U odvojenim zbivanjima, u Haškom sudu započela rasprava kojom odbrana nekadasnjeg zapovjenika Operativne zone Središnja Bosna Tihomira Blaškica, nastoji dokazati nevinost osudjenog i neutemeljenost kazne izrečene 2000 te godine u visini od 45 godina zatvora. U odluci iz Strazbura se kaže da je riječ o pilot- projektu, čije prvo odredište je upravo Sarajevo, zbog činjenice da je riječ o gradu koji ima svoje mjesto u historiji i predstavlja "europsko raskrižje". Na tom mjestu, uvjereni su u Vijeću Europe, još uvijek ljudi različitih kultura, tradicija i religija žive jedni pored drugih, što, pored ostalog, kvalificira glavi bosanskohercegovački grad za učešće u multikulturnom projektu Vijeća Europe. U zbivanjima od decembra ove, do decembra naredne godine, fokus će biti na dogadjanjima u Sarajevu, od izložbi na temu "Europa u dijalogu", preko "Sarajevske zime", do medjunarodnog filmskog festivala narednog ljeta i novembarskog jaž festivala. Očekuje se da će medjukulturni forum tokom zbivanja u Sarajevu okupiti zajedno akademike, eksperte, religijske vodje, političke čimbenike i umjetnike- razgovaraće se o razlikama, te o pospoješenju dijaloga medju različitim zajednicama. U Hagu je, izvodenjem prvog svjedoka obrane, na sjednici zatvorenoj za javnost, započela rasprava o novim okazima odbrane Tihomira Blasića, bivšeg zapovjednika Operativne zone Središnja Bosna HVO. Tkom naredne dvije sedmice će Žalbenom vijeću biti prezentirano više od 70 novih dokaza odbrane i iskaze dati šest novih svjedoka. Sve to bi, prema braniteljima Blaškića, trebalo dokazat njegovu nevinost i neumješanost u zločine koji su mu stavljeni na teret. Početkom 2000-te Blaškić je proglašen krivim za zločine počinjene u Lašvanskoj dolini i, posebno, za pokolj Bošnjaka u selu Ahmići 1993. godine. Na tim temeljima, sudije su ga tada osudile na 45 godina zatvora. Novi svjedoci odbrane bi trebali, kako je najavljeno, posvjedočiti da je u to vrijeme nad snagama HVO postojala dvostruka linija zapovjedanja, te da osudjenik nije imao kontrolu nad posebnim jedinicama i snagama vojne policije. Medu novim tim dokumentima su i brojni izvještaji hrvatske obavještajne službe, dostupni nakon smrti Franje Tudjmana, koji, prema odbrani, ukazuju da su za zločin u Ahmićima, izveden od strane 4. Bojne vojne policije HVO, umjesto Blaškića, odgovorni Dario Kordich, Ignac Koštroman, Ante Sliškovich, Paško Ljubičić i Vlado Ćosić.