Europa i Rusija
Mnogi europski analitičari vjeruju da će Gruzija i Ukrajina biti vrlo važne za budućnost Europske unije - Iako  vlada mišljenje da su o
Sa sve većim razlikamaizmeđu Zapada i Rusije u vezi s Gruzijom, Europska unija se nametnula kaoglavni mirovni posrednik u rješavanju ove krize. Mnogi europski analitičari smatraju daće Gruzija i Ukrajina biti vrlo važne za budućnost Europske unije. Kriza u Gruziji nastala je kada je ruska vojska početkom prošlog mjesecaušla u Južnu Osetiju i Abhaziju, dvije separatističke regije na teritorijuGruzije. Prethodno, gruzijske su snage izvršile napad na separatiste, u – kakose čini – želji da ove regije budu vraćene pod njezin suverenitet. No, ruska jevojska bila jača. Nakon nekoliko posjeta Moskvi i Tbilisiju primirje je ukolovozu ugovorio francuski predsjednik Nicolas Sarkozy, čija zemljapredsjedava Europskom unijom. Prije par dana, opet se vratio u regiju kako biosigurao da Moskva sporazum u potpunosti poštuje. U isto vrijeme, u Bruxellesu su se s predsjednikom Ukrajinesusreli čelnici svih članica Unije.Rezultat tih razgovora bio je europska ponuda Kijevu da s Unijom zaključisporazum o partnerstvu. No, primijećeno je da Europska Unija Ukrajini nijeponudila i punopravno članstvo. Francuski predsjednik Sarkozy izjavio je da je partnerstvo u ovom trenutku'jedino što Unija Ukrajini može ponuditi'. I Ukrajina i Gruzija žele ućii u NATO savez i u Europsku uniju. Međutim, Moskva ih smatra dijelom svojesfere utjecaja. Europa je podijeljena uvezi s intenzitetom budućih veza s te dvije bivše sovjetske republike. Neke sezemlje zbog toga ne žele konfrontirati s Rusijom, druge pak smatraju da jenajvažnije što misle Gruzija i Ukrajina, a ne Moskva. Nije inače samo Europskaunija podijeljena. NATO savez je na svom summitu u travnju odlučio da Ukrajinii Gruziji ne ponudi akcijski plan koji – nakon provedenih reformi – vodik članstvu. Članstvo je obećano, ali ne s konkretnim datumom. Znači, slično kao i u slučaju Europskeunije. Andrew Wilson, stručnjak za Rusiju i Istočnu Europu, koji radi une-vladinom Europskom vijeću za međunarodne odnose, kaže da je Europska unijaipak sve bliže odluci da i Gruzija i Ukrajina imaju pravo na članstvo – ukolikoto žele. "Neke članice Unije,koje su također i članice NATO saveza, shvatile su da je u travnju učinjenapogreška. NATO je trebao ponuditi Gruziji i Ukrajini provedbu svog Akcijskogplana. Odbijanjem da se to učini Moskvije odaslan pogrešan signal... da Europi i NATO savezu nije stalo... Iako neke drugezemlje misle suprotno, smatram da ju ovom trenutku imamo više pristašapribližavanja Gruzije i Ukrajine NATO-u i Europskoj uniji". Analitičari razlog za europsku opreznost vide u činjenici da se Unija opskrbljuje ruskim prirodnim plinom – kojipredstavlja oko četvrtinu ukupnih potreba kontinenta. Čelnici Unije su zbogtoga – tvrde neki analitičari – i odustali od sankcija protiv Moskve, usprkosčinjenici što se Rusija još nije u potpunosti povukla iz Gruzije. AmandaAkcakoca iz Centra za europsku politiku u Bruxellesu kaže da Unija u ovomtrenutku ne može mnogo utjecati na Moskvu. "Kratkoročno, čak idugoročno gledano, Europska unija neće imati mnogo utjecaja na ruske odluke. Moskvatu drži većinu karata, zbog toga je i Unija vrlo blago reagirala na ruskuakciju u Gruziji. Čak kada bi Unija i bila jedinstvenija, ostaje činjenica daje niz njezinih članica ovisan o ruskim energentima". Amanda Akcakoca smatra, međutim, da je preuranjeno govoriti onekom novom hladnom ratu. "Jedina sličnost s hladnim ratom je u tomešto su preko Europe i tada išli kanali komunikacije između Zapada i Rusije. ToEuropa i sada čini". Međutim, analitičari naglašavaju da Unija mora jasno reći kakve veze želiimati s Ukrajinom i Gruzijom, odnosno koliko daleko na istok se želi širiti. Idok neki stručnjaci smatraju da takvo širenje vodi k sukobu s Rusijom, AndrewWilson misli da je najbolji put -olabaviti strateške veze s Rusijom, a pojačati veze s njezinim bivšimsatelitima, poput Gruzije i Ukrajine. "Rusiju treba držati na distanci. Njezinimfirmama i poslovnim ljudima treba nametnuti oštriju kontrolu, kada posluju naZapadu. U isto vrijeme – to je možda najvažnije – s ruskim susjedima u istočnojEuropi treba ojačati veze". "Iako u Europi vlada mišljenje da su - kada jeRusija u pitanju – opcije ograničene, Europa je u odnosu na Rusiju mnogosnažnija nego što to i sama misli" – kaže Andrew Wilson iz Europskog vijeća zameđunarodne odnose. Europa mora prestrukturirati svoje energetske potencijale, kakone bi bila toliko ovisna o Moskvi, kaže ovaj stručnjak.