Jesu li bijelci pri upisu na fakultet rasno diskriminirani? (16/1/03) - 2003-01-16
Vrhovni sud će u travnju presuditi o upisnoj politici Sveučilišta Michigan, koja daje izvjesnu prednost pripadnicima manjinskih skupina
Američko Ministarstvo pravosuđa će Vrhovnom sudu Sjedinjenih Država podnijeti žalbu vezanu za kriterije upisa na Sveučilište Michigan, jednog od najuglednijih državnih sveučilišta u zemlji. Upisna politika tog sveučilišta daje izvjesnu prednost pripadnicima manjinskih skupina, primjerice crncima ili mladima južnoameričkog podrijetla. Radi se o praksi tzv. afirmativne akcije, koja daje određenu pripadnicima manjina, prilikom upisa na fakultet il zaposlenja u javnom službi. Ovaj slučaj za Glas Amerike komentira Steve Weirmel, profesor pravnog fakulteta na Svučilištu American, ovdje u Washingtonu. Vrhovni će sud razmatrati dva slučaja. U prvom, radi o upisu na posdiplomski strudij prava, u drugom o upisu na prvu godinu fakulteta. U prvom slučaju savezni žalbeni sud je presudio da nije bilo kršenja zakona, dok je u drugom savezni okružni sud presudio da je upisna politika neustavna – jer predstavlja rasnu diskriminaciju. Zbog čega je došlo do razmimioližanje u sudskim odlukama, upitali smo našeg sugovornika? : Vrhovni Sud je 1978 godine presudio da je korištenje rase kao kriterija za upis na fakultet u skladu s ustavom. Međutim zabranio je korištenje rasnih kvota – odnosno definiranje točno određenog broja studenata iz manjinske skupine koji moraju biti primljeni. Od tada su američka sveučilišta često prekrajala svoje upisne kriterije, tražeći način da postignu rasnu raznolikost, a da pri tome ne prekrše odredbe ustava. Kako je Vrhovni sud do sada odlučivao u ovakim slučajevima? : Sud se bavio afirmativnom akcijom u oko 12 slučajeva, u zadnjih 25 godina. Svega jedan od njih bio je vezan za visoko obrazovanje. Kada je afirmativna akcija u pitanju, sud je odlučivao u nizu slučajeva u sferi zapošljavanja i dodjeli ugovora za obavljanje poslova za vladu. Sud je tu zauzeo prilično oštar stav protiv korištenja rasnog faktora. Glavna dilema glasi: da li postoji razumno opravdanje za korištenje rasnog kriterija u cilju postizanja većeg rasnog pluralizma u visoko-obrazovnim ustanovama? Profesor Wermiel smatra da će Vrhovni Sud u travnju – kada bude odlučivao o tom slučaju – presuditi da su upisni kriteriji Sveučilišta Michigan protu-ustavni. Međutim, ipak će se ostaviti otvorena vrata za izvjesno korištenje rase kao kriterija pri upisu na fakultet – smatra ovaj američki pravni stručnjak.