Slabiji sojevi virusa HIV oni su koji pokrenu punu bolest AIDS, sugeriraju istraživanja
Virulentniji sojevi virusa HIV prebrzo ubiju stanicu-domaćina, pa tako i same sebe, prije nego što se stvori dovoljno stanica za izaziv
Znanstvenicima je već par desetljeća poznato da je AIDS uzrokovan virusom HIV. Ono što je još uvijek enigma je odgovor na pitanje: zašto je kod nekih ljudi virus pritajen dugi niz godina i ne uzrokuje simptome AIDSa? Razgovaramo sa doktorom Dominikom Wodarzom, profesorom evolucijske biologije sa državnog sveučilišta Kalifornije u Irvineu. Kaže nam da su inicijalni simptomi osobe zaražene virusom HIV slični gripi. Blagi su i traju samo par tjedana. Osoba nakon toga uđe u fazu asimptomatske bolesti koja može trajati 8 do 10 godina pa i dulje. "Virus HIV je neobičan. Za razliku od mnogih drugih, njegov se genetski materijal mijenja jako brzo. Sve se te promjene nagomilavaju i virus se isto tako mijenja. Ovo svojstvo mu omogućuje da izbjegne obrambene mehanizme imunološkog sustava, ali i djelovanja anti-virusnih lijekova. Uistinu, virus HIV se mijenja na jedan samo njemu svojstven način," kaže dr. Wodarz. A još jedna neobična karakteristika ovog virus je da su upravo sojevi s manjim patogenetskim učinkom oni koji na kraju dovedu do simptoma AIDSa. Naime, virulentni soj će vrlo brzo nakon ulaska u organizam ubiti stanicu koja mu postane dom. Na taj način će i sam stradati i neće se moći stvoriti dovoljno virusnih čestica da zaraze dovoljno stanica kako bi se razvili simptomi bolesti. Dr Wodarz je zaključio da su za razvoj AIDSa odgovorni slabiji sojevi virusa koji se polako razmnožavaju, bez da uništavaju stanice imunološkog sustava. Rezultati njegovih istraživanja ukazuju da je jedan od glavnih preduvjeta za razvijanje ovih slabijih sojeva, zaraza iste stanice s nekoliko virusnih čestica. Njihova međusobna interakcija dovodi do promjena koje rezultiraju slabijim virusom koji će imati dugoročnije posljedice. Ovo novo shvaćanje otvara neke nove pristupe preventive AIDSa. "Govorimo o situaciji u kojoj ne uništavamo virus, nego utječemo na njegovu okolinu tako da ne dozvolimo stvaranje sojeva koji će vremenom uzrokovati AIDS," kaže dr Wodarz. Najveći dio trenutačnih shvaćanja doktora Wodarza temelji se na matematičkim modelima i nešto rezultata prikupljenih tijekom eksperimenata drugih istraživača. On sada intenzivno surađuje sa nekoliko svojih kolega virologa kako bi se izveli novi eksperimenti koji bi ciljano proučili ovaj problem. Trenutačne pretpostavke objavljene su u britanskom časopisu "Proceedings of the Royal Society - Biological Sciences".