Cijena benzina: Kada će Washington posegnuti u strateške rezerve? (10/4/02) - 2002-04-10
Ako se manjak nafte na tržištu ne nadoknadi, benzin bi mogao poskupiti za dodatnih pet do deset centi po galonu - tvrdi tržišni analiti
Irak je ovoga tjedna obustavio na trideset dana izvoz svoje nafte u znak prosvjeda protiv izraelske ofenzive na Zapadnoj obali. O značaju iračkog poteza razgovarali smo s Dougom McIntyreom, tržišnim analitičarom pri američkoj Upravi za informacije o energetici. Gospodin McIntyre ocjenjuje da obustava izvoza iračke nafte neće nužno znatnije utjecati na američko tržište. Prema njegovim riječima, svjetska tržišta nisu posebno burno reagirala na irački potez, zbog obećanja organizacije zemalja-izvoznica nafte, OPEC-a, da će održati redovitu opskrbu svijeta naftom. Tradicionalno, OPEC je, dodaje gospodin MacIntyre, izbjegavao korištenje nafte kao političkog oružja, iako je svojim zemljama članicama dozvoljavao da poduzimaju poteze za koje smatraju da su u njihovom interesu. Cijene benzina na američkim crpkama u posljednjih su mjesec dana već značajno porasle. Doug MacIntrye upozorava da se mogu očekivati i daljnja poskupljenja. Do koje mjere ovisit će o tome kako će nedostatak iračke nafte na svjetskom tržištu biti nadoknađen. Jedna od opcija je aktiviranje američkih strateških rezervi nafte. "Odluku o tome treba donijeti predsjednik. Ne mogu govoriti u njegovo ime. No, ukoliko se manjak nafte na tržištu ne nadoknadi, cijena benzina mogla bi otići gore za dodatnih pet do deset centi po galonu, a možda i više. U jednom trenutku, trebat će donijeti odluku, no za sada nema planova o aktiviranju strateških rezervi." Irak – kako se čini – svoju obustavu izvoza nafte nije zamislio kao mjeru usmjerenu isključivo protiv Sjedinjenih Država, već protiv svih svojih klijenata. "Koliko shvaćam, Irak je obustavio sav izvoz u okviru programa nafta za hranu. To će, dakle, pogoditi sve zemlje koje, u skladu s postojećim ugovorima, kupuju naftu od Iraka. Znači, ne radi se o ciljanom embargu, poput embarga iz 1973. i 1974., poznatog kao prvi arapski naftni embargo, već o prekidu ukupnog izvoza" - rekao je Doug McIntyre. Jedna od zemalja koja bi mogla iskoristiti novonastalu situaciju je Rusija. Gospodin MacIntyre ističe da bi Rusiji vjerojatno koristilo povećanje cijena nafte izazvao iračkim potezom. No, prema njegovim riječima, najvažnije su zemlje sada one koje imaju najveći višak proizvodnje, iz kojega mogu nadoknatiti postojeći manjak, kao što su Kuvajt, Saudijska Arabija i Iran. Tu je i pitanje štrajka naftaša u Venecueli, koji bi mogao dodatno otežati situaciju na svjetskim tržištima. "Razvoj događaja u Venecueli svakako treba pažljivo pratiti. Ta je zemlja jedan od vodećih izvora nafte za američko tržište – kako sirove nafte, tako i naftnih derivata. Trenutno su inventari vjerojatno dovoljno visoki da privremeni prestanak proizvodnje nafte neće imati većih posljedica", smatra gospodin McIntyre. Tržišni analitičar Doug McInytre dodaje da bi, kada bi štrajk u Venecueli potrajao, pogotovo u svjetlu iračke obustave izvoza, situacija mogla postati doista “zapaljiva”.