Cilj terorističkog napada na hotel Marriott u Islamabadu - pakistanska politička elita
Christine Fair: "Napadači su željeli zaoštriti debatu o mogućem udaljavanju Pakistana od Sjedinjenih Država. Napad je bio sredstvo prit
U terorističkom napaduna hotel Marriott u Islamabadu u Pakistanu prošle je subote poginulo 60ljudi. Iako je riječ o objektu izameričkog hotelskog lanca, analitičari smatraju da su teroristi željeliugroziti sam Pakistan. Hotel Islamabad Marriott nije bio samoomiljena destinacija stranaca u Pakistanu već i svojevrsni simbol lokalnepolitičke, poslovne i vojne elite. Stručnjakinja za Pakistan Christine Fair, koja radi u američkom think-tankuRAND Corporation, kaže da je prošlotjedni teroristički napad bio jasna porukanovom pakistanskom predsjedniku Asifu Aliju Zardariju: "Iako je napad prestravio Zapadnjakekoji u njemu odsjedaju, pravi je cilj napada bila pakistanska elita. Napadači su željeli zaoštriti debatu omogućem udaljavanju Pakistana od Sjedinjenih Država. Napad je bio sredstvo pritiska na lokalnu elitu da donese odluku tevrste." SjedinjeneDržave naime već neko vrijeme vrše pritisak na vladu Pakistana da se oštrijepostavi prema islamskim ekstremistima koji djeluju u planinskim područjima uzgranicu s Afganistanom. Oni često ulazena teritorij Afganistana i napadaju postrojbe NATO saveza. Sjedinjene Države već godina održavajubliske veze s pakistanskim vrhom, pogotovo kada je u pitanju borba protivterorizma. Nadaju se da će se suradnjanastaviti i s novim predsjednikom Zardarijem, koji je nedavno zamijenio PervezaMušarafa koji je podnio ostavku. Međutim, ta suradnja nije popularna u narodu. Pogotovo je to slučaj nakon nedavnih američkih napada na nekelokacije u Pakistanu, za koje se sumnjalo da su uporišta talibana ial-Qaide. Pakistanske islamističke struje– koje simpatiziraju al-Qaidu, ali nisu njihov dio – zato su intenzivirale napadena vlast, kako bi je prisilile da se odrekne savezništva s Amerikom. Smatra se međutim da u pakistanskimsigurnosnim službama kao i u pakistanskoj vojsci postoje elementi naklonjeniislamističkim ekstremistima. ChristineFair zato kaže – 'ekstremisti u ovom slučaju napadaju na ljude koji su ih svedonedavno pomagali, ako ih ne pomažu i sada.' Farzana Shaikh, stručnjakinja za Pakistan u Kraljevskom institutu zameđunarodne odnose u Londonu, kaže međutim da nije posve jasno koliko su dubokenavodne veze između pakistanske vojske i militanata: "Neki misle da su se ekstremneislamističke skupine - koje su u prošlosti uživale zaštitu određenih dijelovavojske i nekih elemenata u obavještajnim službama – sada osamostalile. Drugi pak misle da i dalje postoje vrlobliske veze između pakistanskih obavještajnih službi i militantnihskupina. To misle i neki ljudi izameričke administracije." Zasada nije jasno hoće li se Pakistan nakon prošlotjednog terorističkog napada nahotel u Islamabadu distancirati od Amerike, što bi očito teroristiželjeli. Možda će nakon napada vezeAmerike i Pakistana ojačati. Mnogoovisi o javnom mnijenju u Pakistanu, kaže Christine Fair. "Možda će se pokazati da su seekstremisti preračunali. Najviše ovisio tome kako će napade interpretirati pakistanski mediji. To će biti kritično. Konkretnije, sve ovisi o sadržaju članakakoje će u medije plasirati pakistanska obavještajna služba" - kaže ova američka stručnjakinja za Pakistan. Analitičarise slažu da konačni arbitar o budućem smjeru pakistanske vanjske politike nećebiti predsjednik države, već pakistanske oružane snage, kao što je to često bioslučaj i u prošlosti.