Znanstvenci upozoravaju da vlada SAD mora poduzeti hitne mjere protiv globalnog zatopljavanja
Tom Karl: "Prosječna temperatura u SAD porasla je za jedan i pol stupanj Fahrenheita u zadnjih 50 godina. Sve više kiše dolazi u vidu m
Nekolikonajviših američkih vladinih klimatologa objavilo je ovih dana novo izvješće ukojemu se upozorava da će posljedice globalnog zatopljavanja biti još teže akoadministracija predsjednika Obame vrlo brzo ne poduzme neke korake. Više – uprilogu Kate Woodsome. Godinama znanstvenici govore otopljenju leda u polarnim područjima i o opasnosti od rastuće razine oceana imora na udaljene tropske otoke. No, u novom izvješću Nacionalnog programa zaglobalna klimatska istraživanja te opasnosti postaju mnogo bliže. "Klimatske promjene se zbivaju SADA i unašem vlastitom dvorištu. One se odražavaju na stvari koje su ljudima vrlovažne" - izjavila je nedavno Jane Lubchenco, direktoricaNacionalne uprave za oceane i atmosferu. Ona kaže da izvješće donosi znanstvenedokaze koji će informirati kreatore odgovarajuće politike. Izvješće - kompilacija rada više od trideset znanstvenika u 13 agencijaameričke vlade – opisuje promjene vezane uz klimatske prilike koje se zbivaju usamim Sjedinjenim Državama. Autor izvješća Tom Karl je rekao: "Prosječna temperatura u SjedinjenimDržavama porasla je za jedan i pol stupanj Fahrenheita u zadnjih 50 godina. Sveviše kiše dolazi u vidu munjevitih proloma oblaka koji dovode do poplava. Sveje manje zimskih oborina, bilo u snijegu ili u kiši." Izvješće, izrađeno na zahtjev Bijelekuće, koristi klimatske modele za prognoziranje posljedica ukoliko se ne poduzmukoraci za smanjenje ispuštanja ugljičnog dioksida, za koji mnogi znanstvenicikažu da izaziva globalno zatopljavanje. Prognoziraju se sve učestalijismrtonosni vrući valovi, kao i sve veći broj slučajeva astme i bolesti koje seprenose vodom ili putem glodavaca i insekata. Jerry Melillo, jedan od autoraizvješća i direktor Centra za ekosustave pri Laboratoriju za biologiju mora, uMassachusettsu, kaže da su američke obale pod velikom opasnošću od rastućerazine oceana i sve jačih uragana: "Vitalnidijelovi energetske i transportne infrastrukture naći će se ugroženi povišenjemrazine mora i s time povezanim olujnim udarima." Uizvješću se kaže da najteže posljedice mogu biti izbjegnute ukoliko se poduzmebrza akcija na smanjenju količine plinova koji zadržavaju toplinu. No, nisu sviuvjereni argumentima izvješća. William Gray, počasni profesor Katedre zaatmosfersku znanost Sveučilišta Colorado, jedan je od skeptika. On kaže da nekiznanstvenici stavljaju prevelik naglasak na ulogu stakleničkih plinova uklimatskim promjenama: "Nemanačina da bi oni mogli zagrijati tako na način na koji modeli pokazuju da točine." Gray kaže da je povišenje temperaturaizazvano prirodnim fluktuacijama u razini slanosti oceana. On smatra da će seza 10, 20 godina znati mnogo više i da će se onda shvatiti da su današnjetvrdnje bile uveliko pretjerane. Znanstvenici nisu jedini koji raspravljaju oklimatskim promjenama. Američki Kongres razmatra zakone kojima bi se pozabaviloovim problemom. A, međunarodni pregovarači iz 182 zemlje rade na smjernicama zaborbu protiv globalnog zatopljavanja. Oni do prosinca trebaju izraditi plankoji će zamijeniti Protokol iz Kyota o ispuštanju stakleničkih plinova. Tada ćetaj plan biti predstavljen na konferenciji Ujedinjenih naroda, u Kopenhagenu.