EU i dalje podijeljena oko pregovora s Hrvatskom (13/12/04) - 2004-12-13
Ministri vanjskih poslova na današnjem sastanku odluku ostavili svojim šefovima
Dobra ilustracija kako se pripremaju značajne europske odluke slučaj je datuma otvaranja hrvatskih pregovora o članstvu. 25 država podijeljeno je da li pregovore otvoriti na proljeće bez uvjeta, ili i dalje insistirati na punoj suradnji s den Haagom. Budući da je kod ovakvih odluka svaka, pa i najmanja članica, u poziciji da vetom stopira bilo koju odluku (drugi slučan slučaj je prijetnja nove članice Cipra da će vetom zaustaviti početak turskih pregovora) podijeljenost nije razriješena svima prihvatljivim aranžmanom te će ministri vanjskih poslova konačnicu prepustiti čelnicima. Kako sada stvari stoje, Hrvatska će dobiti uvjetovani datum što znači da će čelnici odlučiti o otpočinjanju pregovora ili u ožujku ili u travnju uz ogradu da pregovore otvara puna suradnja s den Haagom. Odluku neće donijeti Vijeće, revidiran prijedlog zaključaka spominje samo ocjenu pune suradnje što znači da se o tome mogu očitovati članice, ako treba samo e-mail-ovima ili telefonom, ali s pogledom na glavnu tužiteljicu. Austrija, Njemačka, Irska, Francuska, Mađarska, Slovačka i Slovenija nisu dovoljno snažne da bi se izborile za svoju verziju bezuvjetnog otvaranja pregovora – kao što, s druge strane, niti Velika Britanija, Danska, Švedska, Nizozemska i iznenađujuće (ukoliko je vjerovati informaciji slovenskog šefa diplomacije) Italija ne žele odustati od vezivanja suradnje s Haagom s otvaranjem pregovora. U novoj, rafiniranoj verziji prijedloga zaključaka pripremljenih za lidere ne spominje se ime bjegunca, već samo puna suradnja, što se može čitati i kroz mogućnost da još nisu objavljene sve haaške optužnice. Da li početak u ožujku ili travnju također je bez dogovora, travanj bi više dogovarao radi tehničkih razloga, tvrde izvori u Ministarskom vijeću. Do tog datuma europska Komisija mora predložiti okvir u kojem će pregovarati, potom se o pregovaračkoj platformi izjašnjavaju i usaglašavaju članice. Hrvatsku će – pretpostavlja se - dohvatiti novi, tvrđi uvjeti pregovaranja oblikovani temeljem iskustava prošlih proširenja, prvenstveno namjera da se napredak u pregovorima uvjetuje tek provedbom ispregovaranoga. Slovenac Dimitrij Rupel bio je pun podrške za južnog susjeda, "naša je jedina poruka Hrvatskoj poruka dobrodošlice", izjavio je ministar. Preokret u izjavama koje su ne tako davno bile ocjena da Hrvatskoj nije mjesto u Uniji lako se objašnjava, Sloveniji je u ovoj fazi u interesu otvaranje pregovora. Tek s pregovorima u toku ona može insistirati na ustupcima višim od nekakvog pravičnog rješenja. U tome je i jednostavan odgovor zašto Slovenija prije ulaska u Uniju nije pokazala spremnost za sporazumno skidanje sporova s dobrosusjedskog dnevnog reda.