Kongresmeni i senatori 'neuspješni' u 96 posto slučajeva (28/11/04) - 2004-11-27
Od 10.472 zakonska prijedloga podnesenih Kongresu u posljednje dvije godine, zakon je postalo tek 122 u Senatu i 292 u Zastupničkom domu
Američki kongresmeni i senatori u upravo isteklom, 108. sazivu Kongresa Sjedinjenih Država podnijeli su ukupno 10 472 zakonska prijedloga ili rezolucije, od toga 6 842 u Zastupničkom domu i 3 630 u Senatu. No, od tih zakonskih prijedloga, zakon je postalo tek 122 u Senatu i 292 u Zastupničkom domu – četiri posto. 96 posto “neuspješnih” zakonodavnih prijedloga i rezolucija – zbog toga što nisu imali podršku - ponovno se formalno mora uvesti u zakonodavnu proceduru u siječnju, početkom 109. saziva Kongresa. Ako budu ponovno predloženi. Većina individualnih zakonskih prijedloga - koji nisu rezultat sustavnog stranačkog zakonodavnog programa - naime “zamre” na razini zakonodavnog odbora, ako se uopće prikupi dovoljno potpisa za njihovo uvođenje u tu instancu. Što se može pročitati u odbačenim zakonodavnim prijedlozima? Većina ih je lokalnopatriotskog i simboličnog značaja – recimo pokušaj da Kongres izglasa proglašenje Nacionalnog dana jahaćih konja ili da se preimenuje najviši planinski vrh u Sjedinjenim Državama. No, ima i ozbiljnih prijedloga. Primjerice, kongresmen iz Ohia Ralph Regula, već 14 godina bezuspješno predlaže da glavni grad Washington – umjesto da ima samostalan status – postane dijelom susjedne savezne države Maryland. Dennis Kucinich, također iz Ohia, godinama podnosi zakonodavni prijedlog da se osnuje Ministarstvo mira. Rekorder u podnošenju zakonskih prijedloga “koji nigdje ne idu” je Robert Andrews iz New Jerseya koji ih je u 14 godina koliko je član Zastupničkog doma podnio 117. Kada ih u zakonodavnom postupku “prolazi” tek četiri posto, zbog čega tipični član Zastupničkog doma uopće objavljuje vlastiti zakonski prijedlog? – upitao je novinar Washington Posta Stephena Hessa, stručnjaka za Kongres koji radi u Institutu Brookings. “Zastupnici i senatori to čine da bi u vlastitom okrugu ili saveznoj državi, privukli kakvu takvu pozornost na svoj rad. Naravno – nadajmo se – i zbog toga što vjeruju da je to ispravna odluka, da je prijedlog vrijedan da ga se ozakoni. Naravno, to čine i zbog toga što su to obećali svojim biračima” – kaže Hess. Inače s preko deset tisuća zakonskih prijedloga, 108. saziv Kongresa nije bio rekordan. Šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog stoljeća u svakom je dvogodišnjem sazivu Zastupničkog doma bilo podnošeno između 15 i 20 tisuća prijedloga, sa sličnim rezultatom od četiri-pet posto formalno usvojenih zakona.