Početak rada Velikog hadronskog sudarača
Znanstvenici predviđaju da će im sudari subatomskih čestica u LHC-u pružiti bliži uvid nego ikad ranije u odgovore na pitanja o porijek
Voditelj projekta ubrzivača česticaHadron Lyn Evans uključen je u poduhvat od samog početka izgradnje. "Evo, već je prošlo 14 godina. Mislim da je to vrlo dugo razdoblje za bilo kojiznanstveni projekt, tako da mi je, iskreno govoreći, drago da smo stigli dokraja." Kraj je, ustvari, početak ... početakvelikog putovanja u nepoznato – kako objašnjava Evans – koje, međutim, NEĆEpočeti običnim puštanjem stroja u rad. "Nemavelikog crvenog prekidača – kako to zamišlja priličan broj ljudi – koji pokrenečitav pogon i rezultati se samo počnu slijevati. To je vrlo složena operacijakoju počinjemo tako da zraku pustimo da jednom obiđe prsten. Ukoliko nam touspije prvog dana, bit će neizmjerno sretan." Large Hadron Collider – poznat pokratici LHC – najsnažniji je ubrzivač čestica u svijetu. Divovski stroj mogaobi revolucionirati naše razumijevanje svemira stvaranjem uvjeta kakvi supostojali manje od milijarditog djelića sekunde nakon Velikog praska. Čitav seprstenasti uređaj nalazi u 27-kilometarskom tunelu, koji prelazi granicuŠvicarske i Francuske, kraj Ženeve. Ubrzivač ima ogromne detektore kojiispunjavaju prostorije veličine katedrale, postavljene na izvjesnimudaljenostima uzduž prstena. Zrake vodi oko 6 tisuća super-provodljivihmagneta. Evans kaže da oko 50 tisuća tona opreme treba biti rashlađeno na nižutemperaturu nego što je ona u dalekom svemiru. Protoni se uvode izravno uprsten kroz dvije linike injiciranja, po jedna za svaku zraku. Evans kaže da će10. rujna biti učinjen prvi pokušaj da se dvije zrake protona puste čitavimputem oko prstena. "Kadase te dvije zrake sudare, dakle kada se sudare čestice, onda će doći dostvaranja energije. Ta se energija može pretvoriti u masu, a, ako postojivisoka energija onda se mogu stvoriti i teške čestice." Trebat će par mjeseci da se sudaridovedu do željene visoke energetske razine; kad LHC bude radio punom brzinom,ubrzani protoni kretat će se brzinom bliskom brzini svjetlosti, a čitav ćeuređaj stvarati oko 800 milijuna sudara parova protona svake sekunde. JohnEllis, teoretski fizičar u CERN-u, kaže da se LHC može smatratinajfantastičnijim mikroskopom u svijetu jer će moći zagledati deset puta dubljeu strukturu tvari nego ijedan ubrzivač ili mikroskop od ranije. "Možetega smatrati i najfantastičnijim teleskopom u svijetu jer nas vodi u uvjete kojisu postojali vrlo rano u povijesti svemira, ustvari sićušni dio sekunde nakonVelikog praska. Dakle, potražit ćemo odgovore na temeljna pitanja o strukturimaterije ... od čega je napravljena, što ju drži na okupu ... kako je svemir postaoovakav kakav je danas." Fizičari vjeruju da će ubrzivač Hadrondovesti do otkrića nove elementarne čestice, nazvane Higgsov bozon, koju sesmatra 'nedostajućom karikom' fizike čestica; vjeruje se da će ona dati odgovorna pitanje zašto subatomske čestice imaju težinu ili masu. I dok CERN slavisvoje dostignuće, čuju se i upozorenja katastrofičara: Large Hadron Collider –kažu oni - stvorit će ogromnu crnu rupu koja će progutati Zemlju. Fizičari kažuda su takva proročanstva o smaku svijeta - budalasta; kozmičke zrakebombardiraju Zemlju od njezina nastanka, prije 4 i pol milijarde godina,izazivajući jednake sudare čestica. Dosad, Zemlja je preživjela, kaže LynEvans. "Ni ja, a vjerujem niti itko drugizdrave pameti, ne očekuje da ga 'proguta' hipotetska crna rupa, nastala uHadron Collideru."