Patriotski zakon - zaštita, ili gubljenje gradjanskih prava? - 2003-07-08
Nakon terorističkih napada 11. septembra 2001. godine, američki Kongres je velikom većinom usvojio zakon, nazvan Američkim Patriotskim
Carrboro, u Sjevernoj Karolini, starinski je gradić, u kojem berber još uvijek šiša ljude za samo 5 dolara. Teško da bi ovo mjestašce moglo biti leglom bilo kakve antidržavne djelatnosti - pa, ipak, neki od stanovnika izražavaju bojazan da Patriotski zakon prijeti njihovim ustavom garantiranim pravima. STANOVNIK CARRBOROA: Svi smo mi patrioti. Svi mi smo protiv terorista i svi mi vjerujemo u odbranu svoje zemlje. STANOVNICA CARRBOROA : Ali, ovo je zastrašujuće... Stanovnici Carrbora najviše su zabrinuti zbog novog prava kojeg su vlasti dobile Patriotskim zakonom - da izvode tajne pretrese domova i radnih mjesta. Stoga je, nakon glasanja u gradskom vijeću, Carrboro postao jedan od oko 100 većih i manjih gradova širom zemlje koji su usvojili rezolucije o odbrani Zakona o gradjanskim pravima. Tom mjerom se federalni istražitelji koji dodju u njihov grad obavezuju da se prijave gradskim ocima i objasne zašto su došli... Takodje, lokalnoj policiji se nalaže da čuva i sačuva prava stanovnika i da ne dozvoli bilo kakve neosnovane pretrese ili hapšenja. STANOVNIK: Patriotski zakon je usvojen velikom većinom glasova, u histeriji koja je vladala nakon tragedije od 11. septembra, i ne mislim da je američka javnost imala priliku da svari dokle zadire taj zakon. STANOVNIK: Da li vi zaista brinete da će FBI provaliti u vašu kuću i pretresti je? STANOVNICA: Ja sam starija žena i naučila sam već da ne vjerujem svemu što birokratija, što vlada govori. Rasprave o Patriotskom zakonu otišle su mnogo dalje od Carrboroa. U Washingtonu, profesor prava na Univerzitetu Georgetown, David Cole, jedan je od glavnih oponenata: COLE: Tim zakonom ministru pravosudja je data ovlast da zatvara strane državljanje samo na osnovu dokumenata, bez dokaza da su oni zaista opasni ili da će možda pobjeći iz zemlje. FBI sad može da dobije, iz biblioteka i knjižara, podatke o pojedincima bez dokaza ili sumnje da su oni osumnjičeni za bilo kakvu kažnjivu, a kamoli teorirističku djelatnost. Vlada dobija ima pravo da tajno pretresa i prisluškuje u krivičnim slučajevima, a bez osnovane sumnje da je krivično djelo počinjeno - što je nešto najmanje što Ustav zahtijeva prije nego što se dozvoli pretres ili prisluškivanje. Na istom univerzitetu, medjutim, radi i profesor Viet Dinh, koji je, kao službenik Ministarstva pravosudja, bio taj koji je napisao nacrt Patriotskog zakona. On kaže da taj zakon vladi daje samo ovlaštenja koja su neophodna da se spriječi još jedan 11. septembar. VIET DINH: Bojim se da ima mnogo pogrešnih informacija, a povremeno i dezinformacija oko Američkog Patriotskog Zakona, kojeg - nažalost - zovu i orvelijanskim... Ali, kad se retorika odvoji od istine, a histerija od činjenica, postaje sasvim jasno da ničega što bi ugrožavalo ustavna prava, i svakako - ničega što napada gradjanska prava - nema u Patriotskom zakonu, kao i to da je na takva, inače sasvim legitimna pitanja, isto tako, ubjedljivo i legitimno dobro odgovoreno u pažljivo napisanom komentaru koji ide uz Patriotski zakon. Na nedavnom kongresnom saslušanju, ministar pravosudja John Ashcroft rekao je tokom svjedočenja da je ovaj zakon od suštinskog značaja u borbi protiv teorizma. ASHCROFT: Naša sposobnost da spriječimo neki drugi katastrofalni napad na američkom tlu bila bi mnogo manja, ako ne i nikakva - bez Patriotskog zakona. To je ključno oružje koje se širom Amerike koristi za uspješne antiterorističke operacije za zaštitu nedužnih Amerikanaca od smrtonosnih terorističkih planova. VIET DINH: Možda najznačajnija promjena uvedena kroz Patriotski zakon jeste koordinacija izmedju američkih obavještajnih, odbrambenih i policijskih službi. To je organima gonjenja dalo mogućnost da komuniciraju efikasno i svoje djelovanje usaglase sa obavještajnim službama i službama za nacionalnu sigurnost. Nakon 11. septembra, u cilju prevencije od terorizma - svi službe i svi ogranci bili su pozvani na dužnost, ali tadašnji zakon im je zabranjivao da komuniciraju jedna sa drugom. Bilo jeto kao da lijeva ruka ne zna šta desna čini. Američki Patriotski zakon je doveo do jedne temeljne promjene u zakonu, kojom je sada dozvoljena svrsishodna komunikacija i saradnja medju ljudima uključenih u antiterorističke operacije. Protivnici ovog zakona sada brinu o tome šta bi moglo uslijediti nakon Patriotskog zakona. Prije nekoliko mjeseci, profesor Cole je imao uvid u nacrt jednog novog zakonskog prijedloga kojeg Ministarstvo pravosudja upravo razmatra. COLE: Po prvi put ikada, predloženo je da se dozvole tajna hapšenja, kod kojih bi vlast mogla izaći na ulicu, pokupiti ljude, pritvoriti ih, maknuti ih sa ulica i ništa o tome ne reći u javnosti. Tim prijedlogom bi se vladi dalo ovlaštenje da američkim gradjanima oduzme državljanstvo, ako budu optuženi da su u vezi ili da podržavaju grupe koje mi označimo kao terorističke, ponovo bez obaveze dokazivanja da su ti ljudi stvarno umiješani u bilo kakvu terorističku aktivnost. To američke gradjane pretvara u ne-državljane. To, takodje, ministru pravosudja daje suštinski nekontroliranu ovlast da deportuje bilo kojeg stranca - a da pritom ne mora dokazati da je ta osoba, na bilo koji način, bila umiješana u bilo koju protivzakonitu aktivnost. Istraživanja javnog mnijenja odražavaju zabrinutost za zaštitu gradjanskih prava koja mora postojati i tokom potrage za teroristima, koja je takodje nužna. Treba reći da za postojanje Patriotskog zakona nisu znali baš svi sa kojima smo razgovarali, ali nakon objašnjenja - imali su različite stavove o tome. ČOVJEK: Mislim, ako nemaš šta da kriješ, ne treba ni da ti smeta neka inspekcija ili već šta... Meni ne bi smetalo ako bi me pregledali bilo gdje. STUDENT: Mislim da je to dobro, to nas štiti, na neki način je tako bolje za našu zemlju, gotovo i za cijeli svijet. STUDENT: Patriotski zakon me pomalo plaši. Mislim da George Bush i John Ashcroft koriste taktiku zastrašivanja, kako bi prestravili američki narod i kako bi se tim zakonom izbrisale gradjanske slobode. ŽENA: Ne bismo mi imali nikakva gradjanska prava da se uz pomoć ovog zakona nismo zaštitili u ovom trenutku istorije. ČOVJEK: Ko će uredovati nad policijom i ko će paziti šta radi vlada - ako vlada donosi ovakve odluke da nadgleda sve druge? ČOVJEK: Treba uvažiti obje strane. S jedne , mi imamo svoja prava, ali ima i ljudi koji hoće da nam nanesu zlo. Mora se spriječiti gubitak nevinih života. Patriotski zakon treba da važi do 2005. godine. Analitičari prilika, medjutim, kažu da će Bushova administracija tada predložiti novu zakonsku mjeru koja će na snazi očuvati mnoge dijelove Patriotskog zakona ili ih, čak, i proširiti.