Martin Luther King: I have a dream....
Četrdeset godina nakon njegovog ubistva, mnogi snovi  Martina Luthera Kinga su ostvareni, pa i onaj o prvom Afro-amerikancu, predsjedni
Danas,19. januara Amerikaci odaju počastMartinu Lutheru Kingu, lideru pokreta za ljuska prava i dobitniku Nobelovenagrade za mir. Da nije ubijen u noći 4. aprila 1968. godine, danas bi imao 80 godina i bio jedna od svakakonajpoštovanijih zvanica na sutrašnjoj inauguraciji Baracka Obame, prvogAfro-amerikanca kao američkog predsjednika. Borbi američkih crnaca MartinLuther King posvetio je život, vodeći i predvodeći, prije više od 50 godina,kampanje, nenasilne marševe i demonstracije širom Sjedinjenih Američkih Država. – rekao je Martin Luther King 1955. godine predvodeći, u graduMontgomery u Alabami, demonstracije protiv rasne segregacije u vozilima javnoggradskog prevoza i dodao: U augustu1963. godine talas protesta velečasnog Kinga prerastao je u nacionalni pokret.Tog je mjeseca više od 250.000 ljudiučestvovalo u prosvjedu organiziranom uWashingtonu. Predvođen Martinom Lutherom, taj marš je bio zamišljen kao snažanpritisak na zakonodavce da usvoje zakon u ljudskim pravima kojim bi bilaokončana rasna diskriminacija. Nekadašnji aktivista pokreta Roger Wilkins bioje tada među prosvjednicima okupljenim ispred spomenika predsjedniku AbrahamuLinkolnu: – jedna je od najčešće citiranih rečenica iz brojnihgovora Martina Luthera Kinga kojima je pokret za građanska prava vodio napred idržao pažnju nacije usmjerenu na pitanje jednakosti. Nobelova nagrada za mirdodijeljena mu je 1964. godine. Te je godine predsjednik Lyndon Johnsonpotpisao zakon o, za sve, jednakim građanskim pravima, a slijedeće godine izakon o pravu glasa. Tim zakonima ukinuta je rasna segregacija na javnimmjestima i praksa diskrimininacije kojom su crnci sprečavani da glasaju. Posljednjakampanja koju je predvodio Martin Luther King bila je ona u Memphisu, uTennessee-ju u martu 1968. Vodio je marš kojim je podržavan protest radnikagradske čistoće. Protest se izrodio u nasilništvo kada su mladi militantipočeli pljačkati prodavnice. Velečasni King je bio duboko razočaran i obećao jevratiti se u Memphis i predvoditi novi,miran marš. Vratio se i u noći 4. aprila bio ubijen u hotelu Lorraine. Četrdesetgodina nakon njegovog ubistva, mnogi snoviMartina Luthera Kinga su ostvareni, pa i onaj o prvom Afro-amerikancu,predsjedniku Sjedinjenih Američkih Država. Barack Obama će to biti od sutra.