Kriminalcima u SAD mogu se nasilno davati anti-psihotični lijekovi  (17/6/03) - 2003-06-17
Christian Science Monitor piše da je većina sudaca Vrhovnog suda zaključila da vlada ima pravo poduzeti akciju kad je neki optuženik me
donosi tekst o jučerašnjoj odluci Vrhovnog suda Sjedinjenih Država prema kojoj se kriminalcima mogu nasilno davati anti-psihotični lijekovi kako bi mogli izići pred sud, pod uvjetom da se ispune neki uvjeti. Najviši američki sud time je odbacio temeljno pravo pojedinca po Ustavu da može odbiti prisilno uzimanje lijekova. Sama odluka – piše – ne razglaba odviše pojedinosti, umjesto toga većina sudaca je zaključila da vlada ima pravo poduzeti akciju kad je neki optuženik mentalno poremećen, a sučeljen je s teškom optužnicom. Od devet sudaca Vrhovnog suda 6 je glasovalo ZA, a tri PROTIV ove odluke. donosi tekst o tome kako nestašica prirodnog plina izaziva određene zabrinutosti ekonomskih analitičara. Prema pisanju tog lista, Sjedinjenim Državama prijeti najveća nestašica prirodnog plina u posljednjih 25 godina. Industrijske grane kao što je proizvodnja umjetnih gnojiva i amonijaka, već su počele s otpuštanjem radnika. Prirodni se plin propagirao kao gorivo čišće od nafte i ugljena i gotovo sve američke elektrane koje su izgrađene nakon 1998. godine koriste ga kao gorivo. Tako je došlo i do porasta potražnje – piše ovaj newyorški dnevnik – a, iako je bušenje u potrazi za plinom prošle godine povećano za čak 25 posto, nije urodilo željenim rezultatima. Naime, većina je bila obavljana na starim nalazištima koja više nisu produktivna kao što su nekoć bila – piše današnji . Ovdje u glavnom gradu Sjedinjenih Država, piše o položaju žena u Iraku nakon svrgavanja Saddama Husseina. U svom napisu iz Bagdada dopisnca ovog lista Sharon Waxman govori o Iračanki Jalil koja si je u tom razdoblju dopustila neka mala zadovoljstva - koristi make-up i usudi se izići iz kuće kako bi se susrela s drugim ženama. Jalil ima 46 godina i tek je prije tjedan dana odlučila da će se – po njenim riječima – 'osloboditi vela'. "Moram biti slobodna da sama odlučim hoću li nositi veo ili ne" – izjavila je dopisnici . Kao i mnoge Iračanke, Jalil je umorna od toga da mora skrbiti za obitelj. Sad, s okončanom tiranijom Saddama Husseina, pojavile su se i nove brige. Žurba u poslijeratni Irak postala je dobro organizirana pod paskom vjerskih organizacija, a i šiiti i suniti imaju vrlo konzervativne predodžbe o ulozi žene. Za Jalil to znači prkositi postojećim društvenim normama i skinuti veo – piše današnji .