Hoće li Saddam postati najnoviji član 'ekskluzivnog kluba izgnanih diktatora'? (11/2/03) - 2003-02-11
"Irački čelnik ne bježi od krize" - upozorava Judith Yaphe sa Sveučilišta za nacionalnu obranu
Dok se američke snage gomilaju u Perzijskom zaljevu, pojavile su se špekulacije da bi Saddam Hussein mogao otići u egzil, umjesto da se upusti u još jedan rat protiv Sjedinjenih Država i njihovih saveznika. Kada bi se to dogodilo, Saddam bi se pridužio drugim bivšim diktatorima koji su utočište potražili u drugim zemljama. Međutim, u novije vrijeme svijet nije olako spreman pružiti dobrodošlicu ratnim zločincima i drugima odgovornim za masovna zvjerstva. Što će, dakle biti sa Saddamom Husseinom? Diktatori odlaze u egzil sve otkako se režimi mijenjaju silom. Napoleon je, nakon svojeg poraza kod Waterlooa 1815, upućen u egzil na zabačenu Sv. Helenu. Iranski šah Reza Pahlavi pobjegao je 1979. pred islamskom revolucijom prvo u Sjedinjene Države i Panamu, a zatim u Egipat, gdje je dočekao smrt. Steven Ratner, profesor međunarodnog prava na Sveučilištu Texasa, kaže da sve veći broj diktatora pronalazi lagodan život u egzilu: "I mi smo prilično dugo davali utočište jednom diktatoru. Bio je to Ferdinand Marcos, koji je došao u Sjedinjene Države 1986. Dali smo mu utočište u okviru mirnog prijenosa vlasti na predsjednicu Corazon Aquino. I druge zemlje pružaju utočište drugim bivšim čelnicima, primjerice, Francuska udomljava bivšeg haićanskog diktatora Jeana Clauda Duvaliera." Hoće li se Saddam Hussein pridružiti ovom ekskluzivnom klubu, tek treba vidjeti. Judith Yaphe, stručna suradnica pri Sveučilištu za nacionalnu obranu u Washingtonu, smatra da Saddam nije kukavica i da ne bježi od kriznih situacija. "On smatra da mu čast nalaže da ostane tamo gdje jest. Čuli smo dosta netočnih vijesti o tome da bi mogao otići u Mauritaniju ili Tunis. No, nije to učinio nakon prvog rata u Perzijskom zaljevu, a mislim da neće ni sada. Ne želi da ga svijet smatra kukavicom." Čak i kada bi pristao na egzil, kaže gospođa Yaphe, nije jasno koja bi ga zemlja prihvatila: " Ne mogu zamisliti koja bi mu zemlja dala utočište. Uostalom, kakva bi jamstva mogao dobiti? Tko će mu zajamčiti siguran put do odredišta, sigurnost i imunitet pred međunarodnim pravom? Takve bi mu garancije malo tko mogao dati, a mislim da ih on ne bi niti prihvatio." Današnji diktatori koji odu u egzil ne mogu zapravo računati sa čvrstim jamstvima. Reed Brody, savjetnik pri organizaciji za zaštitu ljudskih prava Human Rights Watch, kaže da je uhićenje bivšeg čileanskog diktatora Augusta Pinocheta u Londonu 1999. uvelike promijenilo stav javnosti prema diktatorima: "Do tada je bila uvriježena praksa da diktatori, koji su izmučili svoj narod i opljačkali svoje zemlje, presele u inozemstvo, bliže svojim bankovnim računima. Ljudi danas smatraju da to nije u redu, da zločince treba izvesti pred lice pravde, umjesto da im se omogući da uživaju na Rivijeri." Iako su se stavovi prema bivšim diktatorima promijenili, kaže gospodin Brody, to ne znači da im je danas lakše suditi – bilo na domaćim ili stranim sudovima. Prema njegovim riječima, sve više zemalja unosi u svoje pravosuđe pojam univerzalne jurisdikcije, na temelju kojega može pokretati sudske postupke kada se radi o zločinima kao što su genocid, zločini protiv čovječnosti, teški ratni zločini i mučenje. Profesor međunarodnog prava Steven Ratner smatra da su, kada se radi o suđenju Saddamu Husseinu za zločine koje je počinio, moguća tri scenarija. "Kada se radi o Saddamu Husseinu, postoji mogućnost da će mu suditi nova vlada u Iraku na temelju iračkog zakona. Moguće je i da će Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda predati njegov slučaj Međunarodnom kaznenom sudu ili da će ga suditi neka treća država. Mislim da su za to zainteresirane brojne zemlje. Primjerice, Sjedinjene Države mogle bi uspostaviti posebnu vojnu komisiju koja bi mu sudila, ali mislim da se Washington ne bi želio upustiti u tako nešto." Kada bi ipak dobio egzil, kamo bi irački čelnik otišao? Reed Brody iz Human Rights Watcha kaže da se kao moguće utočište spominje Bjelorusija, koja održava vrlo dobre odnose s Irakom. Tu su i neke arapske zemlje, poput Egipta i Saudijske Arabije, za koje, međutim, nije sigurno da su spremne Saddamu zajamčiti sigurnost. Upućeni većinom ne pridaju veliki značaj izvješćima da Sadam i njegova obitelj traže egzil. Ipak, svi se slažu da su prošli dani kada su se bivši diktatori mogli skloniti u neku treću zemlju i biti zaštićeni od zakona.