Iran: Najveći protesti u tri decenije postojanja Islamske Republike
Ove godine navršilo se tri decenije od uspostavljenja Islamske Republike Iran. Ono što je obilježilo 2009. godinu na unutarnjem planu s
Ove godine navršilo se tridecenije od pada posljednjeg iranskog šaha. Bio je to, da podsjetimo, MohamedReza Pahlavi, a umjesto monarhije,uspostavljen je novi državni i društveni sistem - Islamska RepublikaIran. Ono što je, međutim, obilježilo 2009. godinu u Iranu na unutarnjem planunisu bile proslave i obilježavanja te godišnjice, nego vrlo upitnipredsjednički izbori čiji je rezultat doveo do najvećih anti-vladinihdemonstracija od pada monarhije do sada. Na vanjsko-političkom planu to susvakako iranski nuklerni program i odbijanje Irana da prihvati zahtjeve iprijedloge međunarodne zajednice. Kamerom mobilnog telefonasnimljeno ubistvo Nede Agha-Soltan uTeheranu izraslo je u ikonički prizor protesta protiv represije, slično videosnimku nepoznatog mladog Kineza koji prkosi tenkovima na pekingškom trguTiananmen prije 20 godina. Protesti u Iranu izbili su nakonpredsjedničkih izbora održanih u junu. Mahmoud Ahmadinejad je proglašennadmoćnim pobjednikom, ostali kandidati, posebno Ahmadinejadov najtješnjirival, reformista Mir Hosaain Moussavi i njegove pristalice smatrali su izborepokradenim u Ahmadinejadovu korist i u znak protesta izašli su na ulice.Iranski režim odgovorio je brutalnom silom, hapšenjima i suđenjima. Masovniprotesti su splasnuli, ali još uvijek sporadični izbijaju. Trita Parsi, čelnik NacionalnogIransko-američkog vijeća, ocjenjuje da bi tinjajuće nezadovoljtsvo moglodovesti do nevolja naredne godine: Postizborni protesti kompliciralisu planove američkog predsjednika Baracka Obame da privoli tamošnji režim nasuradnju, posebno oko vrlo osjetljivog nuklernog pitanja. Teheran i dalje tvrdida je to mirnodopski nuklerni program. U oktobru je izgledalo kao da seIran konačno složio sa prijedlogom da u treću zemlju šalje nuklerni materijalna obogaćivanje. Ubrzo je slijedio korak nazad.... odbijanje takve mogućnosti. Alex Vatanka, urednik izdanjaJane's Islamic Affairs, kaže da nije jasno da li je taj korak napred pa nazadznak neslaganja između iranskog vrhovnog vjerskog vođe ajatolaha Khameneia ipredsjednika Ahmadinejada, ili pak taktika odugovlačenja: Što god da je razlog, odgovordruge strane, Ujedinjenih nacija, a takođe i američkog Kongresa, bio je daljipritisak na uvođenje novih sankcija prema Iranu. Analitičari upozoravaju dasvake sankcije trebaju biti pažljivo programirane protiv iranskog režima, a neIranaca općenito. Gospodin Parsi ističe da bisankcije mogle izazvati negativne reakcije iranskog reformističkog pokreta: Kada su sankcije u pitanju, teških po iranski režimneće biti bez podrške Rusije i Kine. Obje zemlje do sada nisu bile voljnepodržati nametanje oštrih ograničenja prema Teheranu.