Kako do mira na Bliskom istoku?
Sukob u pojasu Gaze vjerojatno će biti prva vanjskopolitička kriza Baracka Obame, koji stupa na položaj američkog predsjednika 20. sije
Najnovija kriza na Srednjem istoku počela je izraelskim vojnim napadom na Pojas Gaze, nakon što su ekstremisti iz Hamasa kontinuirano granatirali pogranična naselja u Izraelu.Kriza u Gazi će vjerojatno biti bez rješenja i za desetak dana - 20. siječnja – kada Sjedinjene Države i službeno dobivaju novog predsjednika. Bivši američki veleposlanik u Izraelu, Martin Indyk, kaže da će se Barack Obama odmah po stupanju na dužnost morati uhvatiti u koštac s ovim sukobom. Martin Indyk dodaje da bi predsjednik i nova državna tajnica Hillary Clinton odmah po postizanju primirja trebali pokrenuti diplomatsku inicijativu za obnovu mirovnih pregovora. Podsjetimo, Izrael se 2005. godine povukao iz Pojasa Gaze – nakon okupacije koja je trajala 38 godina. Izraelska vlada kaže da joj nije namjera ponovno zaposjedati to palestinsko područje s oko milijun i pol stanovnika, već jedino želi da prestane granatiranje njezina teritorija. 2007. godine, u Gazi je vlast preuzeo islamistički pokret Hamas kojeg zapadne zemlje i Izrael smatraju terorističkom organizacijom, zbog toga što joj je deklarirani cilj – uništenje židovske države. Nakon što je Hamas počeo s granatiranjem Izraela, Izrael je počeo pooštravati blokadu Pojasa Gaze. Bivši veleposlanik Izraela u Ujedinjenim narodima Danny Gillerman kaže da su ciljevi njegove zemlje jasni: Američki analitičari smatraju da važno da nova administracija u Washingtonu shvati koliko je izraelsko-palestinski sukob povezan s ostalim problemima Srednjeg istoka. O tome govori Kenneth Pollack, stručnjak za Srednji istok koji je radio za Središnju obavještajnu agenciju CIA-u a danas je znanstvenik u washingtonskom think-tanku Brookings. Tamara Cofman Wittes je direktorica Projekta za razvoj demokracije na Srednjem istoku u Centru za srednjeistočnu politiku pri Institutu Brookings. Ona upozorava da izraelska vojna ofenziva može štetiti i samom Izraelu. Zato će Izrael – prognozira ona – možda pokušati akciju u Gazi privesti kraju prije no što u Bijelu kuću uđe Barack Obama. Ako se izraelska kopnena ofenziva oduži do 20. siječnja, do sada postignuti strateški uspjesi Izraela postajat će sve manji. Tada će Izraelu prvi cilj biti kako što brže privesti ofenzivu kraju. Shibley Telhami, stručnjak za Srednji istok koji predaje na Sveučilištu Marylanda, kaže da je vrlo važno da nova predsjednička administracija u Washingtonu ne dopusti da ova kriza u Gazi definira cjelokupnu američku politiku prema regiji. Profesor Telhami naime kaže da je sukob u Gazi – iako su borbe vrlo intenzivne – razmjerno ograničen. On je tek manji dio sveukupnog konflikta između Izraela i njegovih arapskih susjeda. Shibley Telhami smatra da bi Barack Obama, međutim, čim postane predsjednik trebao objaviti izjavu o američkim planovima i ciljevima na Srednjem istoku. Gospodin Obama je već prije izvjesnog vremena najavio da će se njegova administracija već od prvog dana nakon preuzimanja predsjedničkih ovlasti uhvatiti u koštac s krizom na Srednjem istoku. Cilj Sjedinjenih Država je, kao i u prošlosti, postizanje sveobuhvatnog mirovnog sporazuma između Izraela i Palestinaca.