Francuska: Da li će.... i ko će popustiti!?
Sindikalni lideri apeliraju na prosvjednike da demonstriraju nenasilno i najavljuju još dva dana protesta, 28. oktobra i 6. novembra
Unatoč masovnim izlascima Francuza na ulice, predsjednik Nicolas Sarkozy ističe da neće neće odustati od reformi nužnih da se sanira budžetski deficit Francuske. To je, ističu analitičari, hrabar čin lidera čija popularnost nikada nije bila manja nego sada. Francusku već dugo potresaju protesti u kojima su na ulicama mnogih gradova posljednjih dana, osim radnika, i stuednti i učenici. Lideri nekoliko moćnih sindikata najavili su nove velike demostracije za 28. oktobar i 6. novembar. U najkraćem, Francuzi ne žele pomicanje minimalne starosne granice za penzioniranje sa 60 na 62 godine života, niti pomicanje prava na pune penzione beneficije sa 65 na 67 godina. Od usvajanja potrebne zakonske regulative kojom bi se ozakonile takve promjene ne odustaju ni francuski predsjednik, niti vlada te zemlje, tako da zvuci doboša, jednog od rekvizita prosvjednika, po svemu sudeći, neće ukoro utihnuti. Francuzi će i dalje tražiti ostavku vlade, a od poslanika da odbace reformu penzionog sistema. Dosadašnji, a i budući izlasci na ulice su i neka vrsta referenduma protiv sve nepopularnijeg predsjednika Francuske Nicolasa Sarkozyja. - kaže jedan od prosvjednika. Demonstriraju i stari i mladi. Annu, ima 32 godine, brine budućnost: Dobrobit zajednice, kako se čini, nije motiv prosvjeda u Lionu. U višednevnim nemirima u tom gradu bilo je dosta nasilja. Analitičari procjenju da nisu bili toliko vezani za penzionu reformu, nego da su bili odavanje oduška zbog općeg nezadovoljstva radom vlade i ekonomskim stanjem. Sindikalni lideri apeliraju na prosvjednike da demonstriraju nenasilno, mirno i najavljuju još dva dana protesta, 28. oktobra i 6. novembra. Za štrajkove kažu da su posljedica vladinog ignoriranja zahtjeva Francuza. - kaže Nadin Prigent, predstavnica jedne od moćnih francuskih sindikalnih unija. Oko jedne četvrtine benzinskih stanica i dalje je bez goriva jer su rafinerije i veliki depoi sa gorivom i dalje blokirani. Vladini napori da deblokira rafinerije i depoe nisu bili baš uspješni. Studenti i učenici su značajna komponenta sadašnjih protesta. Više univerziteta i srednjih škola za sada je zatvoreno. Analitičari podsjećaju da je izlazak studenata i učenika na ulice prije 40 godina inicirao najveći generalni štrajk koji je Francuska imala i zbog kojeg zamalo nije pala tadašnja vlada. Tim štrajkom su pokrenute mnoge socijalne promjene, a ulični prosvjedi postali dio francuske svakodnevnice. Unatoč masovnim izlascima Francuza na ulice, predsjednik Nicolas Sarkozy ističe da neće neće odustati od reformi nužnih da se sanira budžetski deficit Francuske. To je, ističu analitičari, hrabar čin lidera čija popularnost nikada nije bila manja nego sada. Parlamentarna rasprava o novim penzionim zakonima najavljena je da danas. Predstavnici sindikata kažu da će, bez obzira na ishod tog glasanja, slijedećeg četvrtka pozvati Francuze da ponovo izađu na ulice i da će to činiti sve dok predsjednik, ili vlada, ne budu spremni saslušati ih.