Europski Parlament: Haaški bjegunci pred sudom jednaki teroristima! (16/9/04) - 2004-09-16
Haaški bjegunci i njihovi pomagači pred zakonom jednaki su teroristima, zaključio je Europski Parlament, potvrđujući pravni okvir oteža
Europski Parlament smatra da se haaški bjegunci i njihovi jataci u državama – članicama EU moraju pred zakonom tretirati na isti način kao i sve osobe i organizacije sa službenog popisa elemenata terorističkih mreža. Parlamentarci su usvojili rezoluciju kojom se u potpunosti podržava provedba u praksu zahtjeva lanjske rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a da države – članice svjetske organizacije nizom restriktivnih mjera prema bjeguncima i njihovim pomoćnicima pripomognu uspješnijem radu haaškoga Tribunala. Legalna baza odluke za haaške bjegunce i njihove jatake jednaka je onoj za terorističku mrežu, istaknuo je u izvještaju podastrijetom na parlamentarnoj plenarnoj sjednici izvjestitelj na ovu temu, svrstanu inače u kategoriju ljudskih prava, Jean – Louis Bourlanges. Iz ovoga slijedi da haaški bjegunci s pomagačima potpadaju pod mjere kojima se zaleđuju financijski resursi i zabranjuje ulazak u Uniju. Ova će mjera biti na snazi iduće desetljeće. Za ovakve je odluke potrebna i pristanak euro-zastupnika. Novi saziv Parlamenta s predstavnicima 25 država – članica u punom je radnom pogonu. Od tema vezanih za jugoistočnu Europu ( kako se u ovoj instituciji Unije službeno naziva regija) parlamentarci su posebnu pažnju posvetili zaštiti manjina u Vojvodini. Kampanju su otvorili neki dan Mađari stavljanjem teme na dnevni red skupa ministara vanjskih poslova. Nasilju nad mađarskoj manjinom ili 14 posto stanovništva Vojvodine, sada se u izvješćima dodaju i Hrvati kao žrtve na čemu su izgleda insistirali mađarski diplomati. Podsjetimop, neki je dan Žalbeno vijeće haaškog Tribunala presudilo da sud ima jurisdikciju i nad Vojvodinom – iako u njoj nije bilo ratnih operacija – što znači da su u Šešeljevoj optužnici zadržane točke vezane za zbivanja u Hrtkovcima. Parlamentarni izvještaji svih stranačkih blokova sadrže osnovne detalje kampanje spominjući paljenje mađarskih i hrvatskih zastava, antimađarske grafte, oštećivanje grobova, prijetnje i napade. Parlament je pozvao vlasti Srbije/Crne Gore na striktniju zaštitu manjina u Vojvodini upozorivši da o stupnju poštivanja manjinskih prava ovisi i uspješnost integracija. Konačno, Parlament je izabrao članove zajedničkih izaslanstava sa hrvatskim Saborom i makedonskim Sobranjem, dok su ostale zemlje regije pokrivene jednom delegacijom.