Posljedica rata u Iraku - globalna antipatija prema Americi
Od 2003. godine, prosvjedi protiv Sjedinjenih Država postali su redovita pojava ne samo u zemljama koje se povijesno protive Americi, v
Imidž Sjedinjenih Država doživio je težak udarac kao rezultat invazije na Irak, 2003. godine. Ispitivanja javnog mnijenja pokazuju da je popularnost Sjedinjenih Država u svijetu na najnižoj razini u povijesti. Angažman Amerike u Iraku glavni je negativni faktor u globalnoj percepciji Sjedinjenih Država. Od 2003. godine, prosvjedi protiv Sjedinjenih Država postali su redovita pojava i to ne samo u zemljama koje se povijesno protive Americi. Velike demonstracije protiv rata u Iraku, koji predvode Sjedinjene Države, održavaju se i u desecima zemalja koje su saveznice Washingtona, uključujući Kanadu, Britaniju, Njemačku i Japan. Imidž Amerike vjerojatno je najteži udarac doživio u arapskom svijetu, kaže glavni tajnik Arapske Lige, Amr Moussa: "Što se tiče imidža Sjedinjenih Država, stvari idu s lošeg na gore. Prijateljski osjećaji koji su toliko godina prevladavali u arapskom svijetu prema Americi, i obratno, nedavnim su događajima potpuno ugušeni." Deseci tisuća ubijenih Iračana, dokumentirano zlostavljanje iračkih zatvorenika, kao i kristaliziranje iračke vlade pod dominacijom šijita uz šijitski Iran, čine arapske saveznice krajnje nelagodnima oko američke politike u toj regiji. Po svemu sudeći, teško je okrnjen i ugled Amerike kao prvenstvenog zagovornika i borca za vladavinu zakona i ljudska prava. Šteta, međutim, dopire i daleko dalje od Srednjeg istoka. Mamadi Kaba je aktivist za zaštitu ljudskih prava u Gvineji: "Reputacija Sjedinjenih Država je pogođena ratom u Iraku, a posebice zlostavljanjima u zatvoru Abu Ghraib." Čak i u zemljama koje šalju svoje vojnike u Irak, rat nije popularan. U Londonu, jedan građanin komentira: "Kad god se Amerika vojno nekud zaputi, to ponovno naglasi činjenicu da se ona tendira ponašati kao globalni policajac." Washingtonski Centar Pew prati globalne percepcije Sjedinjenih Država kroz ankete koje se provode u desecima zemalja. Predsjednik te istraživačke organizacije Andrew Kohut sažeo je učinak rata u Iraku: "Bio je to jedan od najjačih – ako ne i glavni – razlog iza rasta antiamerikanizma diljem svijeta nakon 2001. godine." Predsjednik Bush je posebice jaka meta antiameričkih prosvjeda, ali ni Sjedinjene Države u cjelini nisu pošteđene globalne antipatije. Mark Glancy, stručnjak za anglo-američke odnose na londonskom Sveučilištu Queen Mary, kaže: "U Britaniji je sada postalo posve kulturološki prihvaćeno da se ljudi osjećaju i iskazuju anti-Amerikancima. To je nasljeđe rata u Iraku." Neki, poput jednog taksiste u Kairu, smatraju da još nije sve izgubljeno, da Sjedinjene Države mogu popraviti svoj imidž: "On kaže da bi, u tom cilju, Sjedinjene Države morale okončati okupaciju Iraka i pustiti Iračane da se sami staraju o sebi. Sve što se događa u Iraku – ističe on – posljedica je američke okupacije. Predsjendik Bush je kazao da će vratiti američke postrojbe kući čim to dozvole okolnosti u Iraku. Andrew Kohut, iz Centra Pew, kaže da ako Irak bude stabiliziran, ako trajna demokracija uhvati korijena, a većina američkih borbenih postrojbi napusti zemlju, može se očekivati da će globalni gnjev zbog američkog angažmana u Iraku jenjati.