Administracija razmatra davanje službenih jamstava Sjevernoj Koreji da neće biti cilj napada SAD (22/7/03) - 2003-07-22
Zauzvrat se traže provjerljive potvrde o demontiranju nuklearnih pogona, kao i multilateralni razgovori
"Washington Post" piše da administracija predsjednika Busha razmatra davanje Sjevernoj Koreji službenih jamstava da neće biti cilj američkog napada ukoliko s druge strane dobije provjerljive potvrde o demontiranju nuklearnih pogona. Dužnosnici administracije, - koje Post ne imenuje -, kažu da bi taj plan bio objavljen tijekom multilateralnih razgovora koji bi, - uz Sjevernu Koreju, Kinu i Sjedinjene Države -, uključivali i Južnu Koreju, Japan, te, možda, Rusiju. U istom listu i jedna goruća unutrašnjepolitička tema- ogromni deficiti američkih saveznih država i njihove neugodne posljedice. Kako piše washingtonski list, gotovo najveće žrtve proračunskih deficita saveznih država bit će korisnici državnog visokog i višeg obrazovanja. Naime, državna sveučilišta i koledži ove će jeseni uvesti najveće povećanje školarina u čitavom posljednjem desetljeću - neki i do 40 posto! Među potonjima su državna sveučilišta u Californiji. Ovakve loše vijesti dijametralno su suprotne zlatnim vremenima kasnih devedesetih kada je porezni prihod američkih saveznih država bio tako dobar da su mnoge od njih davale veliku financijsku pomoć državnim visokoškolskim ustanovama, na kojima se školovalo dvije trećine budućih diplomaca u Americi. Američki studenti i inače u velikom broju rade kako bi namakli dio novca za školovanje, - uz ono što im plaćaju roditelji ili studentski kredit -, ali, sada je mnogo gore: zbog rekordno visoke stope neuposlenosti, rijetko koji student uspijeva naći posao. Naime, i poslove dostavljača i raznosača pizza sada obavljaju oni koji su ostali bez pravih i jedinih poslova. A, kad već govorimo o proračunskim novcima na djelu, evo i teme iz bostonskog "Christian Science Monitora" - intenziviranje rasprava o organizaciji AmeriCorps. Ta bi organizacija, naime, zbog smanjenja proračunskih izdavanja, mogla ostati bez polovine svojih dobrovoljaca, koji, između ostalog, provode programe opismenjavanja, grade jeftine kuće, nadgledaju problematične tinejđere i čiste parkove. Glavni krivac, doduše, piše Monitor, leži u lošim prošlim financijskim odlukama AmeriCorpsa. Reakcije javnosti na ovu vijest su pokazale da jednako koliko mnogi vole i tu organizaciju i vlastita negdašnja dobrovoljačka iskustva u njezinim redovima, toliko su glasni i kritičari. Ovi potonji kažu da nemaju problema s onime što dobrovoljci rade; problem je u tome što postoji program vlade koji plaća za te poslove. Kako kažu, osim plaćenih dobrovoljaca AmeriCorpsa, više od 90 milijuna Amerikanaca isto tako dobrovoljno radi sve te poslove, a za to ne traže da ih plaća Uncle Sam.