Organsko vinogradarstvo i vinarstvo u dolini Napa
Vinogradari u dolini Napa bili su medju prvima koji su poceli s primjenom metoda ekoloskog vinogradarstva i odrzive poljoprivredne proi
Vinogradarstvoi vinarstvo vazna su grana poljoprivrednog gospodarstva Kalifornije, vrijednoggodisnje vise milijardi dolara. Vinogradariu dolini Napa bili su medju prvima koji su poceli s organskim vinogradarstvom iprimjenom metoda odrzive poljoprivredne proizvodnje, sto znaci – radikalnosmanjenje covjekova negativnog utjecaja na prirodu, smanjenje, dakle, uporabekemijskih sredstava u zastiti od bolesti i stetnika. Steve Honig, vlasnik vinarije Honig uziva napopodnevnom povjetarcu na verandi svoje kuce i u pogledu na redove vinove lozesvog 40 hektara velikog vinograda. Vinograd je u vlasnistvu obitelji od 1964. godine kad ga je kupio djedStevea Honiga. Tada, dolina Napa jebila poznata po sljivama, ne po svjetski poznatim i priznatim vinima: "Mi ovo zovemo generacijskim biznisom. Zelimo ga ostaviti u nasljedje nasoj djeci,a oni, nadam se, svojoj djeci. Divno jeovo mjesto, tiho i mirno." Ulazimo u vinograd, tridesetak metaradalje. Honig ce od svog grozdja ovegodine proizvesti 70.000 sandukaCabernet Sauvignona i Sauvignon blanc vina, sto njegovu vinariju cini manjimproizvodjacem medju otprilike 375 vinarija u dolini Napa. Svaka kap vina od grozdja iz njegovogvinograda bit ce vrijedna eko-kapljica. Honig pokazuje zastitni usjev izmedju redova vinove loze: "Gorusica... pomaze u kontroli nematoda -raznih glista, zivotinjskih i biljnih parazita. U drugom redu zasadili smo usjeve bogate dusikom, uglavnomgrasak, grahorica, razne vrste razi. Toraste tijekom zimskih mjeseci, zaoravanjem ce biti vraceni u tlo, kao zelenagnojidba." Zdravo grozdje, istice Honig, bitno je uproizvodnji kvalitetnih vina: "To je i cilj – proizvoditi sto je mogucebolje grozdje. Ako je ono boljeg okusa,bit ce i vino, a time i vas biznis, jer proizvodit cete bolje vino." Mnogi konvencionalni vinogradari koristekemijska sredstva u zastiti loze od bolesti i stetnika. Honig se trudi stetnike odvratiti, netrovati, tako sto sadi guste redove njima privlacnih biljaka izvan vanjskih rubova svogvinograda. Pruza im, kako kaze,mogucnost da se tamo dobro “goste” umjesto da, za hranu, napadju njegovetrsove. Honig na podrucju svogvinograda stvara i uslove za pticji habitat – plavi drozdovi, recimo, volejesti kukce. Honig koristi i sismise,oni, da tako kazemo, preuzimaju nocnu smjenu u vinogradu. Nocu mu jos “pomazu” i sove, one voleglodavce, godisnje ih pojedu oko tisucu, a u dnevnoj smjeni na poslu su i kobci. VinarijaHonig puno je ulozila i u solarnu tehnologiju. Struja koju dobija preko solarnih panela zadovoljava potrebe njegovefarme i podruma, od sustava za hladjenje grozdja, mosta i vina doklima-uredjaja, rasvjete u vinogradu, rada kompjutorske opreme i crpki zanatapanje vinograda. Honigpriznaje da je financijsko ulaganje u solarne panele bilo veliko, ali nije ovegodine trebao platiti niti jedan racun kompaniji za struju jer nije je ni moraokoristiti, a to znaci da i njima stedi, vracaju je natrag u elektricnu mrezu. Uz odrzivu energiju, stednja vode jetakodjer sve ozbiljniji problem na americkom Zapadu. Stare nacine navodnjavanja zamijenili su sustavi za kapljicnonatapanje vinograda; voda se koristi kontrolirano – samo na korijen loze i samoonoliko koliko njoj treba. Sustavomkapljicnog navodnjava sprjecava se i moguca erozija tla. Vise vode, naravno, znaci i veci grozdovi,vece bobice, ali vise vode znaci i razvodnjeni okus grozdja. Ono daje vino s manje okusa. Pokazaniuspjeh odrzive poljoprivredne proizvodnje ulijeva Steveu Honigu puno optimizma: