Univerzalno zdravstveno osiguranje financirat će najbogatiji Amerikanci
Obitelji koja zarađuje pola milijuna dolara godišnje porez će se povećati za 1500 dolara, kako bi se zdravstveno osigurali svi građani.
Demokratiu Zastupničkom domu predložili su plan reforme zdravstvenog osiguranja koji bipovećao broj osiguranih Amerikanaca, smanjio cijenu medicinskih usluga,poboljšao njihovu kvalitetu te osigurao pravedniji tretman građana od stranefirmi koje pružaju usluge zdravstvenog osiguranja. Novac koji bi pokrio troškove ovogambicioznog plana namakao bi se iz povećanih poreza koji bi pogodilinajbogatije Amerikance – piše New York Times. Republikanci prigovaraju da će porezi biti povećani milijunima obitelji,ne samo najbogatijima već i srednjoj klasi. Demokrati odgovaraju da će samo nešto više od jedan posto domaćinstavamorati platiti veći porez. Prijepor ležiu odgovoru na pitanje – tko je u Americi bogat? Obitelji koja imaju godišnju bruto zaradu od 350 tisuća dolara ili višeplatit će porez koji će biti veći za jedan do 5.5 posto – ovisno koliko točnozarađuju. Isto se odnosi na pojedincekoji nemaju obitelji, a zarađuju više od 280 tisuća dolara godišnje. Primjerice, 2011. godine, obitelji koja zarađujepola milijuna dolara godišnje porez će se povećati za 1500 dolara, kako bi sezdravstveno osigurali svi građani. Obitelji koja godišnje zarađuje milijun dolara porez bi se povećao zadevet tisuća dolara. Ovi bi se porezidodatno povećali 2013. ako vlada ne ostvari planirane uštede u državnimzdravstvenim programima koji već sada pokrivaju sve starije osobe, te izrazitosiromašne – piše New York Times. ****** Dnevnik Washington Postpiše o rezultatima godišnjeg istraživanja američkog ministarstva obrazovanjakoje je ukazalo da i dalje postoje znatne razlike u akademskom uspjehu učenikaiz različitih rasnih skupina. Bez obzirana velike napore obrazovnih vlasti da poboljšaju akademsku spremnost učenikaafričkog podrijetla, oni svake godine zaostaju za svojim kolegamabijelcima. Dobre vijesti iz ovogizvješća odnose se na napredak koji su u prošloj godini postigli učenici izmanjinskih skupina, no napredak su zabilježila i bijela djeca tako da jerazlika akademskoj spremnosti i daljeizrazita. Između 1992. i 2007. razlikase nešto smanjila tako da na ljestvici od 500 bodova učenici crnci – u prosjeku– zaostaju za bijelcima za oko 28 bodova. Riječ je o jednom od najvećih problema američkog javnog školstva – pišewashingtonski list. Mnogo je uzroka zaove razlike no jedan dominira - više crne djece živi u siromaštvu u odnosu na druge rasne ietničke grupe. S tim je povezan čitavspektar problema – od razmjerno lošijih škola, s lošijim učiteljima, koje crnadjeca često pohađaju, pa do obiteljskih problema vezanih uz gledanje televizijeumjesto čitanja, činjenice da im roditelji nisu angažirani u njihovomškolovanju pa do čestog seljenja i mijenjanja škole – piše Washington Post.