Biogoriva utječu na sve veće cijene hrane
Zagovornici ovih goriva kažu da je njihov utjecaj na cijene hrane uveličan i da će nova bio-goriva, koja su još u razvitku, ionako ugla
Povećano korištenjeetanola, proizvedenog iz kukuruza, kao i drugih bio-goriva, okrivljuje se za svecijene hrane diljem svijeta. No, zagovornici ovih goriva kažu da je njihovutjecaj na cijene hrane uveličan i da će nova bio-goriva, koja su još urazvitku, ionako uglavnom zaobići taj problem. Američka polja kukuruza, pšenice isoje hrane velik dio svijeta, a također osiguravaju i sirovinu iz koje seproizvode alkoholna goriva, poput etanola. Središnjim dijelovima Amerike etanolje donio prilične koristi: farmerima je osigurana stabilnija cijena žitarica, astvorena su i nova radna mjesta u ruralnim rafinerijama, od kojih su mnogeposjeduju i vode lokalni farmeri. Američki savezni zakon nalaže korištenjeetanola u benzinu, uglavnom u koncentraciji od oko 10 posto, no neka vozilamogu koristiti i 85-postotnu mješavinu. Kritičari, međutim, kažu da jekongresna odredba o obveznom korištenju etanola loše zamišljena. Ističu daetanol proizveden iz kukuruza stvara manje od dvije jedinice energije za svakujedinicu korištenu u njegovoj proizvodnji. Čak se i zagovornici etanola slažuda budućnost leži u većem korištenju ne-hranjivih materijala, poput stabljikakukuruza, iz kojih bi bi se proizvelo celulozno gorivo. Brian Jennings jepredstavnik udruge Američka koalicija za etanol. "Vjerujemda će prvo celulozno bio-gorivo, koje će biti komercijalno, potjecati iz nekevrste poljoprivrednog ostatka. Dakle, to će biti nešto što će rasti na farmi,ali farmeru neće trebati i on će to prodati bio-rafineriji. Mi se jako zalažemoza celulozni etanol uz već postojeći kukuruzni etanol. Činjenica je da namtreba i jedno i drugo". Jedna od najviše obećavajućih zamjenaza kukuruz u proizvodnji etanola je sirak, trava koja stvara zrnje u metlicikoje se koristi i u ljudskoj i u stočnoj hrani. Bill Rooney, koji vodi programuzgoja sirka na Sveučilištu Texas A&M, kaže da bi se gorivo proizvedeno izsirka moglo početi odražavati na tržište u roku od pet godina. "Akogovorimo o šećernoj platformi, vrlo sličnoj šećernoj trski, onda možemokoristiti slatki sirak u vrlo skoroj budućnosti. Ako gledamo na celuloznuplatformu, čitavu biljku i sva vlakna, onda se radi o sistemu za koji trebamalo više vremena da bude razrađen za komercijalnu uporabu". To je samo jedno od područjaistraživanja na Sveučilištu Texas A&M koje bi moglo rezultiratiproizvodnjom biogoriva za prijevoz. Fosilna goriva poput nafte i ugljenapotječu iz drevnog biljnih materijala, stiješnjenog i grijanog tijekom milijunagodina, ali znanstvenici u laboratorijima danas mogu proizvesti goriva izravnoiz požnjevenog bilja. Mark Hussey, koji nadgleda poljoprivredne programe naSveučilištu Texas A&M, kaže da je velik dio istraživanja usmjeren kadobivanju goriva nalik benzinu izravno iz biljnog materijala. Jedno odnajzanimljivijih područja istraživanja predstavljaju alge, koje se uzgajaju ubarama, a ne na poljima. David Baltensperger na čelu je Odsjeka za tla i urodeSveučilišta Texas A&M. "Algeproizvode oko 60 posto ulja, ako se gleda na količinu suhe tvari ... 60 postomaterijala je ulje. Kod soje, radi se o 17 ili 18 posto ulja". Baltensperger kaže da se korištenjemalgi za gorivo smanjuje ukupno ispuštanje stakleničkih plinova, jer se tiplinovi koriste zajedno s algama za stvaranje energije. "Suvišniugljični dioksid iz procesa proizvodnje – ili bilo kojeg drugog porijekla –može se upumpati u bare u kojima se uzgajaju alge, gdje ga one konvertiraju uprocesu fotosinteze". Zasamo nekoliko godina, nova bio-goriva mogla bi pogoniti mnoge automobile, ali,Mark Hussey upozorava da nije vjerojatno da će takva goriva zamijeniti naftukao glavno transportacijsko gorivo. Ono što bio-goriva budu učinila jest daublaže iznimno brz rast energetske potražnje. Hussey kaže da razvoj bio-gorivane bi trebao ići nauštrb proizvodnje hrane, krmiva i vlakana. Kako ističe,velik dio proizvodnje sirovina za bio-goriva može se odvijati na zemljištimamarginalne kakvoće tla tako da se izbjegne konkurencija između proizvodnjehrane i proizvodnje goriva na zemljišnim resursima.