Učenici nižih razreda osnovne škole nikad bolji u matematici i čitanju
Unatoč rastu broja učenika kojima engleski nije materinji jezik, rezultati 9-godišnjaka u čitanju bolju su nego u bilo kojoj godini od 
Matematika i čitanje su glavni predmeti koje nastavnici osnovnih škola uzimaju u obzir prilikom ocjenjivanja akademskog uspjeha. Prema Nacionalnoj studiji napretka u obrazovanju, američki 9-godišnjaci su danas uspješniji nego što su bili prije 30 godina. To je dobra vijest za američke osnovne škole. No, otvaraju se i neka pitanja, zajedno s nadom da će do sličnog uspjeha doći i kod učenika viših razreda. Unatoč rastu broja učenika koji dolaze iz domova u kojem se ne govori engleski, prosječni rezultati u čitanju bili su za 9-godišnjake bolji nego u bilo kojoj godini od 1971., kada je testiranje počelo. "Bijeli učenici su pokazali rast od više od 10 bodova u odnosu na prvu procjenu iz 1971. Čak je polovica ovoga povećanja proizašla iz razdoblja od 1999. do danas" - objašnjava Grover Whitehurst, iz Nacionalnog centra za obrazovnu statistiku koji je proveo studiju. On kaže kako su djeca afro-američkog i latino-američkog podrijetla također postigla značajan napredak u čitanju: "Crni učenici su od 1971. godine postigli povećanje od 30 bodova. Kao i kod bijelaca, skoro polovica povećanja dogodila se od 1999. Ista je stvar i s latinoameričkim učenicima." Iako učenici iz manjinskih skupina i dalje zaostaju za svojim bijelim školskim kolegama u testovima čitanja, razlike u uspjehu između glavnih etničkih skupina ipak se smanjuju. "Rezultati i za crne i za bijele učenike su se popravili od 1971., no rezultati za crne učenike su se popravili više, što je dovelo do smanjivanja njihovog zaostatka za bijelom djecom. Kada pogledamo rezultate bijelih i latinoameričkih učenika, vidimo sličan uzorak kao i kod prvog ocjenjivanja: više rezultate i zaostatak koji ima trend smanjivanja" - rekao je Grover Whitehurst. Nacionalna studija napretka u obrazovanju smatra se svojevrsnom svjedodžbom školskog sustava. Grover Whitehurst kaže kako ocjena za 2004. godinu također pokazuje i napredak kod matematičkih sposobnosti 9-godišnjaka: "Bijeli učenici su postigli povećanje od više od 20 bodova u usporedbi s prvom procjenom iz 1973., pri čemu je jedna trećina toga povećanja došla nakon 1999. Crni učenici napredovali su 34 % od 1973. Otprilike polovica toga uspjeha dogodila se nakon 1999. Za latinoameričke učenike povećanje od 17 bodova od 1999. činilo je polovicu ukupnog povećanja od 28 bodova u cijelom razdoblju." Poboljšani rezultati u matematici su, kao i u čitanju, pomogli u smanjivanju zaostatka između crnih i latinoameričkih učenika s jedne strane, te bijelih učenika s druge. Ministrica obrazovanja, Margaret Spelling, kaže da je izuzetno ohrabrena najnovijim izvješćem Nacionalne studije napretka u obrazovanju, osobito u smislu napretka u smanjivanju spomenutog zaostatka: "Latinoamerička i afroamerička djeca pokazuju posebno dobre rezultate, pa i uz činjenicu da naši učenici postaju sve različitiji diljem zemlje. Ovo su doista vrlo, vrlo ohrabrujuće vijesti." Ministrica Spellings dodaje kako izvješće pokazuje da je američko obrazovanje na dobrome putu: "U potpunosti smo i jasno primijenili utvrđenu politiku, zatražili smo od država da ustroje standarde, godišnje sustave mjerenja i neagregirane podatke. Uložili smo značajna sredstva u rane razrede i sada skupljamo plodove rada. Smatram da se uspjeh u velikoj mjeri može pripisati vladinoj inicijativi koju smo nazvali - "Ne ostavimo ni jedno dijete neobrazovanim". Međutim, Darvin Winik, predsjednik Upravnog odbora Nacionalne studije napretka u obrazovanju, poziva na oprez glede pripisivanja ovoga uspjeha obrazovnoj inicijativi predsjednika Busha iz 2002. Gospodin Winik naglašava kako se zaostatak u napretku počeo smanjivati nekoliko godina prije počeka inicijative "Ne ostavimo ni jedno dijete neobrazovanim". On dodaje kako je skupina 13-godišnjaka u srednjoj školi pokazala slab napredak u matematici i čitanju, dok 17-godišnjaci – oni koji će uskoro maturirati – nisu popravili svoje sposobnosti niti u jednom predmetu. Gospodin Winik naglašava kako je potrebno učiniti puno više da se poboljša učinak djece u višim razredima: "Učinak naših srednjoškolskih učenika se ne poboljšava. Trebala bi nas zabrinuti činjenica da mnogi učenici s maturalnom svjedodžbom nisu uspješni u višem obrazovanju. Postavlja se pitanje o učinkovitosti srednjoškolskih programa, pitanje koje nismo u mogućnosti odgovoriti, ali bismo barem trebali početi." Rezultati Nacionalne studije napretka u obrazovanju iz 2004. temelje se na reprezentativnom uzorku od više od 28,000 učenika. Učenici su u dobi od 9, 13 i 17 godina i pohađaju kako državne tako i privatne škole. Detaljnije izvješće, koje obuhvaća preko milijun djece, očekuje se ove jeseni. Gospodin Winik zaključuje kako su ovakva izvješća ključna u mjerenju akademskog napretka, te da pomažu u razvitku novih inicijativa za sve stupnjeve u obrazovanju.