Pirati ugrožavaju 80 posto trgovine između Europe, Srednjeg Istoka i Azije
Analitičari kažu da nazočnost stranih vojnih brodova neće iskorijeniti piratstvo u regiji jer srž problema predstavlja nepostojanje uči
Nedavna akcija spašavanja američkog zapovjednika broda iz ruku pirata još jednom je skrenula pozornost na problem piratstva diljem svijeta. IMB - Međunarodni pomorski ured, sa sjedištem u Londonu, organizacija je koja registrira zločine na moru. U toj agenciji kažu da su vode nedaleko od Somalije, uključujući Adenski zaljev, postale najopasnije za međunarodnu plovidbu. Prošla godina, prema podacima IMB-a, bila je najuspješnija za pirate. U navedenoj regiji napadnuto je 111 plovila, 42 su oteta, a 815 članova posade bilo je zatočeno. Analitičari kažu da, ukoliko se nastavi trenutni trend, ova će godina biti još gora. Sa zaključno 14. travnja, napadnuto je 78 plovila, 18 ih je oteto, a 334 člana posade su oteta. Stručnjaci poput J. Petera Phama sa Sveučilišta James Madison u Virginiji, kažu da vodama u blizini Somalije prolaze ključne pomorske linije koje povezuju Indijski ocean s Crvenim morem, te Mediteranom i Europom kroz Sueski kanal. "Oko 20 tisuća brodova prolazi ovim vodama svake godine noseći oko 12 posto svjetske nafte i – što je još važnije – 80 posto trgovine između Europe, Srednjeg istoka i Azije. Dakle, ove su pomorske linije važna arterija međunarodne trgovine posebno u ovim trenucima. Naime, u razdoblju ekonomske krize dodatna opterećenja na međunarodnu trgovinu svakako nisu potrebna," kaže Pham. Analitičari kažu da somalijski pirati napadaju razne vrste plovila – od manjih jedrilica i jahti pa do divovskih supertankera. Pham tvrdi da su pirati, u stvari, članovi naoružanih bandi. "Obavještajni izvori sugeriraju da postoje dvije glavne bande. Jednoj je središte grad Eyl u sjeveroistočnoj poluautonomnoj regiji Puntland, a drugoj grad Haraardheere na jugu," kaže Pham. Analitičari poput umirovljenog admiral Ralpha Petersa kažu da pirati kreću u operacije s matičnih brodova s kojih vrebaju na potencijalne žrtve: "Kad pronađu metu onda se ukrcaju u glisere, naoružani strojnicima i nekim vrstama rakertnih bacača. Potom, ili zaprijete napadom na brod i potom ga zauzmu ili se kukama s konopcima popnu na njega, na način kako su to radili pirati u starim filmovima." Stručnjaci dodaju da pirati nisu zainteresirani za teret niti za posadu već samo za otkupninu koja može dostići i nekoliko milijuna dolara. Pirati su uglavnom uspješni u napadima zato što posade brodova nisu naoružane, a to se, pak, pripisuje ugovorima s osiguravateljskim kompanijama. "Kad bi posade brodova uzvratile na napad, premije osiguranja otišle bi nebu pod oblake jer bi osiguravatelji procjenili da bi im to moglo nanijeti veliku štetu. Naime, moguća šteta nanesena brodu ili teretu znatno bi premašila milijun, dva, ili tri milijuna dolara otkupnine," kaže Peters. Peter Chalk, pomorski je stručnjak organizacije RAND Corporation. On kaže da postoji još jedan razlog zbog čega kompanije ne dopuštaju naoružavanje posada brodova: "Ukoliko je posada naoružana to bi svakako dovelo do opasnijih napada pirata koji bi bili spremniji zapucati. Vjeruje se da je za očuvanje ljudskih života, ali i zbog legalnih pitanja, bolje ne naoružavati posade." U naporu za spriječavanje piratstva nedaleko od obale Somalije međunarodna zajednica uputila je pomorske snage. U ophodnjama se nalaze brodovi Sjedinjenih Država i Europske unije, Rusije, Kine i Indije. Peter Chalk dodaje da se radi o prevelikom području koje bi ophodnje trebale pokriti. "Radi se o području od oko dva milijuna milja. Dakle, teško ga je kontrolirati poglavito s obzirom na veliki broj brodova koji njime prolaze. Nema izgleda da bi međunarodne mornaričke snage mogle osigurati učinkovitu zaštitu za sva plovila," kaže Chalk. Analitičari dodaju da nazočnost stranih vojnih brodova neće iskorijeniti piratstvo u regiji. Oni vjeruju da međunarodna zajednica treba ozbiljno regirati na srž problema: nepostojanje učinkovite vlade u Somaliji, zemlji koju brojni analitičari opisuju kao propalu državu.