Ispitivanje TI: Raširena korupcija u Hrvatskoj (6/6/2003) - 2003-06-05
Prema nalazima Transparency International, među političarima u Hrvatskoj najbolje kotira predsjednik Mesić
Istraživanje koje je obavio hrvatski ured Transparency Internationala pokazuje da čak 86% građana smatra da je korupcija u hrvatskom društvu raširena. Podatke najnovijeg istraživanja te međunarodne nevladine udruge koja prati probleme korupcije, objavio je danas pred novinarima u Zagrebu član uprave Transparents Internationala Josip Kregar. Istraživanje je obavljeno na reprezentativnom uzorku od tisuću ispitanika. "Nije novost da naši građani misle da je korupcija raširena u svim segmentima društva," upozorio je Kregar, "ali je zabrinjavajuće što više građana smatra da je smjena vlasti 2000. godine dovela do povećanja korupcije, od onih koji vjeruju da je odlaskom HDZ-a s vlasti došlo do njezinog smanjenja." Naime, čak 30% ispitanika smatra da u Hrvatskoj danas ima više korupcije nego za vrijeme HDZ-ove vlasti. 20% vjeruje da je ima manje, a 46% misli da je danas raširena jednako kao i u vrijeme HDZ-a. Zanimljiv je i stupanj povjerenja građana u poštenje najviših dužnosnika. Na listi poštenja najbolje kotira predsjednik države Mesić, jer samo 17% građana vjeruje da je on korumpiran. Za premijera Račana 25% građana vjeruje da je korumpiran, a najlošije na listi povjerenja stoje ministri, jer čak 55% građana ih smatra sklonima korupciji. Segmenti javne vlasti koje građani smatraju najkorumpiranijima su zdravstvo, sudstvo i lokalna uprava. U njihovu korumpiranost sumnja čak 70% ispitanika. Na drugom mjestu te neslavne liste je policija, u čiju korumpiranost sumnja 58% ispitanika. Naročito povjerenje ne uživaju niti saborski zastupnici jer čak 45% građana vjeruje da su i oni korumpirani. Građani su, objasnio je Kregar, svjesni da se korupcija ne sastoji samo u uzimanju mita u obliku novca, već da pod taj pojam spada širok spektar ponašanja. “Ona je zapravo jedan razgranati sistem kojeg građani smatraju za (...) zapošljavanje ili razmjena usluga ili utjecanje na donošenje nečijih odluka... sve to predstavlja praktički raširenu praksu u Republici Hrvatskoj.” Valja istaknuti i zahtjev hrvatskih građana iznesen u ovom istraživanju za što većom transparentnošću onih koji obnašaju vlast. Uvjerljiva većina građana, čak 92% njih ističe da bi državni dužnosnici svake godine trebali podnositi javnosti izvještaj o svom imovinskom stanju te da informacije od općeg značaja trebaju biti dostupne javnosti.