Sabor RH: Proračunski 'rezovi' najviše pogodili zdravstvo
Gubitak radnih mjesta u prezaduženoj državi s prezaduženim građanima imat će ozbiljne  posljedice
Danas, posljednjeg dana jesenskog zasjedanja,Sabor bi se trebao izjasniti o konačnom prijedlogu proračuna za 2009. godinu,koja će po procjeni same vlade, ali i mnogih neovisnih stručnjaka bitineizvjesna i teška. Prije deset dana Vlada je Saboru uputila proračun u kojemsu rashodi nadmašivali planirane proračunske prihode za skoro pet milijardi kuna. Međutim amandmanima napočetni prijedlog proračuna, vlada je nazadnjoj sjednici održanoj koncem tjedna, proračunske rashode skresala za 2,9 milijardi kuna pa će državi za pokrivanjeproračunskih rashoda u 2009. nedostajati 2,59 milijardi kuna.. Time je proračunski deficit sa prvotnih 1,6 posto godišnjeg bruto društvenog proizvodasnižen na 0,88 posto. Međutimsnižavanjem proračunskih rashoda najviše će biti oštećeno zdravstvo za čak 1,7milijardi kuna. Ministar financija Ivan Šuker na sjednici vlade u petak objavio je kojimresorima je vlada rezala troškove kako bi se iz iduće godine izašlo sa što manjim proračunskim deficitom. : "Ministarstvo zdravstva milijardu isedamsto, s tim da napominjem 900 milijuna kuna dugova za lijekove će bitiriješeno u tijeku ove godine preko ministarstva financija. Ministarstvoznanosti 80 milijuna, ministarstvo poljoprivrede i ribarstva i ruralnog razvoja96 milijuna, ministarstvo rada i poduzetništva 10 milijuna, ministarstvovanjskih poslova 47,337.000, ministarstvo branitelja 10 milijuna i ministarstvofinancija 6,5 milijuna kuna." Vlada je za 2009. srezala i neke planiraneinfrastrukturne investicije: tako će Hrvatske autoceste potrošiti 190 milijunakuna manje od planiranog ali nijeprecizirano od kojih će se cestovnih pravaca odustati. Zanimljivo je da vladaiako štedi na zdravstvu i dalje ne želiodustati od gradnje mosta kopno Pelješac. U idućoj godini na gradnju togamosta ipak neće biti potrošeno planiranih 419 milijuna kuna već stotinu milijuna kuna manje. Bude li proračun kojeg vlada predlaže ikonačan, država će u 2009. potrošiti 127 milijardi kuna. Petnaestdana prije kraja godine Vlada umirovljenicima još uvijek ne želi jasno rećimogu li se nadati božićnici. Iz mirovinskog fonda vladi poručuju da novcaza isplatu božićnica nema dovoljno, a vlada najavljuje da će odluku o tome moguli se umirovljenici nadati kakvim takvim božićnicama objaviti na ovotjednojsjednici. Za predloženi proračun Vlada ima tekdjelomičnu podršku socijalnih partnera. Poslodavci su digli ruku za predloženiproračun iako prema njemu izričupoprilične rezerve, jer je država propustila priliku da predloži proračun bezdeficita. Predstavnik poslodavaca u Gospodarsko socijalnom vijeću Ivica Mudrinić je izjavio: "Mi zapravo ne znamo danas hoće li se kriza produbiti, ne znamošto nas čeka u drugom kvartalu, recimo u četvrtom, petom ili šestom mjesecu,ali imat ćemo mehanizme detekcije, imat ćemo mehanizam koji će signaliziratikoji su potezi nužni da bismo izbjegli duboku krizu." Iakoje vlada popustila pred sindikalnomzahtjevom i odustala od zamrzavanja plaća u 2009. sindikati su odbili podržatipredloženi proračun. Predsjednik sindikata znanosti i visokog obrazovanja VilimRibić tvrdi da je on nedovoljno transparentan, da su proračunske stavkemijenjane u zadnji čas što je dovelo dokonfuzije i nepreglednosti. Predsjednik Hrvatskog nezavisnog sindikata Krešimir Sever podsjeća da Hrvatska odproglašenja neovisnosti nije imala cjelovitu gospodarsku strategiju pa je u okolnostima globalne krize njezinogospodarstvo ranjivije a posljedicekrize nepredvidljive. Vladu koja ni tri dana do izglasavanja proračuna još uvijek nije imala njegovu jasnu viziju sindikalist Sever pita: "Gospodo draga imate li vi kriznescenarije za krizne situacije. Pitanje koje se otvara znate li što ćete učinitis ovih mogućih 30.000 do 50.000 novih nezaposlenih?" A otpuštanje u manjim i srednjim tvrtkama većsu započela. Nezavisni hrvatski sindikat upozorava da je u studenom nezaposlenost porasla za 2,3 posto, u odnosu na listopad, te da sekriza već osjeti u graditeljstvu, drvno-prerađivačkoj industriji i još nekimsektorima. Krajem prošlog mjeseca jedna od vodećihhrvatskih drvo-prerađivačkih izvozničkih tvrtki „Spačva“ iz Vinkovaca zbog otkazivanja narudžbi na europskom tržištu podijelila je tri stotina otkaza. Međutim, pravakriza za hrvatsku drvno prerađivačku industriju prema upozorenjima koja stižuiz te branše tek dolazi jer je recesija u Europskim zemljama smanjila narudžbeiz inozemstva za 40 posto. Predsjednik grupacije drvne industrije u Hrvatskojgospodarskoj komori Zdravko Jelčić prošlogje tjedna pred saborskim odborom za regionalno gospodarstvo i šumarstvo najavio: "Sad smo svjedoci da ej još dodatno oko1000 djelatnika ostalo bez posla u zadnjih mjesec dana i očekujemo do krajagodine blizu 1000 radnih mjesta će ostati praktično upražnjeno." Hrvatski nezavisni sindikat upozorava da jeoko 1.900 hrvatskih tvrtki na rubu nelikvidnosti. Uz to u prethodnedvije godine hrvatski su se građani svaki mjesec kod poslovnih banaka u prosijeku zaduživali oko milijardu i pol kuna a zadnjihnekoliko mjeseci oko 900 milijuna kuna. Gubitak radnih mjesta u prezaduženoj državi kod prezaduženih građanastoga nosi ozbiljne posljedice.