Izvinjenje Srbije za zločin u Srebrenici za neke nedovoljno, za druge nepravedno
Petnaest godina nakon masakra Bošnjaka u Srebrenici, stiglo je zvanično izvinjenje Srbije. Reakcije su u BiH pomješane, kao i u Srbiji.
U samom tekstu Deklaracije ne pominje se riječ genocid, već se poziva na presudu Medjunarodnog suda pravde. U BiH reakcije su, kao i obično podjeljene. Za neke je izvinjenje iz Srbije nedovoljno i pomalo zakašnjelo, dok je za druge nepravedno jer ignoriše ratne zločine protiv Srba. Skupština Srbije je kasno sinoć usvojila Deklaraciju kojom se osudjuje zločin u Srebrenici. U samo tekstu Deklaracije ne pominje se riječ genocid, već se poziva na presudu Medjunarodnog suda pravde. U BiH reakcije su, kao i obično podjeljene. Za neke je izvinjenje iz Srbije nedovoljno i pomalo zakašnjelo, dok je za druge nepravedno jer ignoriše ratne zločine protiv Srba. Petnaest godina nakon masakra Bošnjaka u Srebrenici, stiglo je zvanično izvinjenje. Skupština Srbije kasno sinoć, nakon 13 sati rasprava, tijesnom većinom, i uz direktan televizijski prenos, usvojila je Deklaraciju o osudi zločina u Srebrenici. Više od 8 hiljada Bošnjaka je ubijeno pod zapovjedništvom haškog optuženika za ratne zločine, generala Ratka Mladića. Za one koji su preživjeli, kao za hirurga u Sarajevu Iliasa Pilava, koji je kroz šume hodao 6 dana da bi izbjegao smaknuće, to nije dovoljno: "Kao akt koji ne sadrži riječ genocid, vjerujem da Deklaracija neće služiti svojoj namjeni, i da je to još jedna duboka uvreda za žrtve, za one koji su mrtvi i za one koji su živi, i to je još jedno poniženje žrtava." Munira Subašić, koja je u srebreničkom genocidu izgubila sina i muža, smatra da će izvinjenje Beograda malo doprinijeti privodjenju pravdi odgovornih za zločin: "Mladić je još uvijek na slobodi, i mnogi drugi zločinci poput Miroslava Gavrića koji su otimali našu djecu u Potočarima, koji su klali i ubijali, pobjegli su u Srbiju od optužbi u Bosni. Tamo su prihvaćeni kao gradjani Srbije i uživaju sva prava." Munira Subašić, je razočarana i zbog toga što se u Rezoluciji ne spominje genocid: "Ja sam razočarana. Ako poslije 15 godina nisu u stanju pravu stvar nazvati pravim imenom, genocid se ne može zamjeniti sa zločinom. U Srebrenici se desio genocid. Sud pravde je to presudio. Haški tribunal, kao i mi majke koje smo žrtve samog tog genocida, znamo da je bio genocid. Sramno je od pojedinih parlamentaraca u Srbiji da im svijest nikad nije proradila, neće im ni proraditi. Svaka čast nekim parlamentarcima koji govore pravu istinu. Sa takvim se može ići u Evropu, a sa nekim, čije sam izjave čula, ne znam da li mogu biti ni u 15 vijeku." " Ja samo mogu reći da je dobro da se uopšte o njoj govori, sobzirom da ovolike godine čekamo da Srbija prihvati ikakvu odgovornost", kaže Kada Hotić, koja je u Srebreničkom genocidu izgubila sina i muža. "Već se duže vremena govori da treba krenuti naprijed, ali nekako, oni puno okljevaju da ne usvoje kako treba", kaže Juso Čamo stanovnik Sarajeva. Vladajuća koalcija u Srbiji se nada da će zadobiti članstvo u EU i privući investitore usvajanjem deklaracije. Za mnoge bosanske Srbe rezolucija je nepravdena jer, kako kažu, ignoriše zločine protiv Srba. "Mislim da u ovom momentu donošenje Rezolucije, koja je čisto politička, neće donijeti pomirenje na ovim prostorima, koje je prijeko potrebno iz razloga što nije postignut konsenzus u srpskom narodu, koji bi na kraju dao taj rezultat koji se očekuje. Ja se bojim da još uvijek istorija nije dala svoj sud da bi politika mogla da kaže da li nešto treba da se osudi i kako da se osudi", kaže Radoslav Živković, stanovnika Pala, gdje mnogi smatraju da Rezolucija neće unaprijediti odnose medju etničkim grupama u BiH. "Rezolucija je rano izglasana. Trebalo je još sačekati da prodje jedno odredjeno vrijeme. A, i razdvajanje žrtava srpskog i bošnjačkog naroda je, isto, jedna loša stvar u Rezoluciji koja je donesena", kaže Milomir Pipović, takodjer stanovnika Pala. I u Beogradu neki parlamentarci smatraju da je Deklaracija nepravedna jer ignoriše zločine protiv Srba, dok je drugi, kao Čedomir Jovanović iz opozicijske liberalne partije, kritikuju jer maskar u Srebrenici nije nazvala genocidom. Analitičar, Djordje Vuković kaže da podjela u parlamentu odražava podjelu u izbornom tijelu Srbije: "Možda je ono što smo sinoć videli u Parlamentu i nekakva dilema koja jednako postoji i u samom gradjanstvu. Dakle, sami gradjani, kao biračko telo, kome su te poruke bile upućene, je jednako podjeljeno. I, po tim istim linijama, sinoć su stranke slale poruke tom biračkom telu." Premijer Srbije Mirko Cvetković je prošle sedmice za Reuters izjavio da bi Deklaracija mogla unaprijediti zategnute odnose sa BiH. Evo šta su rekli neki od gradjana Beograda: Vojislav Srdjanov: "Pa mislim, znate šta, ništa nije crno i belo. Postoji istina, koja je verovatno mešana i sa jedne i sa druge strane. Prema tome nismo potpuno nevini. Nisam čitao tekst Rezolucije, i ne znam šta tačno piše, ali msilm da je vrlo važno da to bude nešto što je objektivno, koliko je god to moguće sa naše strane." Nikola Glišić: "Pa jednostavno zato što to obavezuje Srbiju presudom medjunarodnog suda pravde, tako da protiv Suda nikada ne treba ići." Djordje Spasić: "Bilo je zločina na sve tri strane. I sve tri strane trebalo je da učestvuju, da parlamenti zajednički donesu rezolucije u sve tri države - i Hrvatska i Bosna i Srbija, svaki parlament da donese Rezoluciju o osudi svih zločina." Na danšnjoj pres konferenciji u Beogradu, predsjednik Srbije Boris Tadić je povodom usvajanja Deklaracije rekao: "Prije svega Deklaracija o Srebrenici nije se ticala i nije se bavila pravničkom kvalifikacijom. Skupština donosi jedan politički akt koji iznad svega predstavlja vrednosno odredjenje prema zločinu koji se dogodio. Tim aktom Skupština Srbije, gradjani Srbije i srpski narod jasno su pokazali da se distanciraju od tog monstruopznog zločina i da ne stoje iza njega." "To je jedan dogadjaj koji baca senku, baca ljagu na našu istoriju i na naš identitet. I oni koji nisu spremni da donesu jednu ovakvu deklaraciju, jedanm ovakav politički akti, ustvari, dodatno bacaju ljagu na svoj vlastiti narod. Samtram da je ova Deklaracija izraz najvišeg patriotizma, poštovanja drugog naroda, i žrtava drugog naroda, i dokaz da smo mi kao narod, kao kultura neodvojivi deo evropske kulture i evropske civilizacije." Tadić je odbacio, kako je to nazvao, spekulacije da je Srbija Deklaraciju usvojila pod pritiskom. Beograd je u Decembru podnio zahtijev za ulazak u EU, ali prije početka pregovora mora uhapsiti haškog optuženika za ratne zločine Ratka Mladića, koji je bio glavni zapovjednik snaga bosasnkih Srba tokom genocida u Srebrebnici.