Izložba 'Portraits of Power' u galeriji Corcoran u Washingtonu
Istaknutom modnom fotografu Richardu Avedonu strast su bili portreti. Galerija Corcoran predstavlja izložbu s preko 200 njegovih ‘portr
RichardAvedon bio je istaknuti modni fotograf 20. stoljeća, ali njegova strast bili suportreti. Umjetnička galerija Corcoran u Washingtonu predstavlja izložbu od preko200 njegovih ‘portreta moći,’ koja se čini prikladnom u vrijeme kada seAmerikanci pripremaju izabrati svog sljedećeg predsjednika. Američki predsjednici Dwight D. Eisenhower, Ronald Reagan i Jimmy Carter;duhovni vođe – od Dalai Lame do velečasnog Billyja Grahama; fizičar RobertOppenheimer, poznat kao ‘otac atomske bombe,’ – svi se oni nalaze međufotografijama izložbe “Richard Avedon – portreti moći.” Paul Roth, kustosfotografije u galeriji umjetnosti Corcoran, organizator ove izložbe, o Avedonu kaže: "Fotografirajući osobe,Avedon je uvijek želio pronaći nešto istinsko i bitno u njima, te načinnjihovog ophođenja sa svijetom općenito." To je postizao izdvajajući ih iz njihove uobičajene sredine. Gotovo svinjegovi modeli fotografirani su ispred čiste, bijele pozadine. "Smatrao je da će na taj način u potpunosti privući pozornost promatračana lice i tijelo fotografiranih osoba, na odjeću koju one nose i način na kojiim je počešljana kosa. Avedona je uodnosima moćnih ljudi osobito zanimalauloga samo-prezentacije i njihovog izgleda. Kada je radio na svojimfotografijama, mislim da je pokušavao proniknuti u različite maske koje ljudinose kako bi prakticirali svoju moć" - objašnjava Paul Roth. Subjekti Avedonovih ranijih portreta često su bili kreativni ljudi, poputkantautora Boba Dylana, operne pjevačice Marian Anderson i glumca i režiseraCharlieja Chaplina. Često bi, kaže Roth, dobivao i narudžbe za časopiseHarper’s Bazaar i Vogue, i kasnije za The New Yorker, no – kako je postajao sveuspješniji i slavniji – rutinski je birao svoje vlastite modele. Jedan od njihje američki vođa za građanska prava Julian Bond, koji danas predsjeda jednomnacionalnom organizacijom za građanska prava. Prvi ga je put Avedonfotografirao 1963., kada su mu bile 23 godine. "Znali smo ga prvenstveno kao modnog fotografa. Zato smo bili vrloimpresionirani kad je, kao takav, posvetio toliko vremena fotografirajući nas,koji nismo vezani uz modu" - sjeća se Julian Bond. Radeći sa sve više ljudi izvan svijeta mode, Avedon je dokumentirao nesamo pokret za građanska prava, već i američki anti-ratni pokret tijekomVijetnamskog rata. 1976. godine fotografirao je 69 osoba, neke od najmoćnijihAmerikanaca, za fotografski esej u časopisu Rolling Stone, pod nazivom “TheFamily,” “Obitelj.” Svaki od tih portreta uključen je u izložbu “Portretimoći.” Kustos Paul Roth kaže da je Avedon putovao po Sjedinjenim Državama kakobi u svom projektu okupio presjek američke moćne elite: ljude iz vlade,radničkih sindikata, medija, prava, one koji su predstavljali moć. Prije četirigodine, tijekom posljednje predsjedničke kampanje, započeo je sličan projektnazvan “Demokracija” za časopis The New Yorker. Fotografirao je delegate nakonvencijama obaju političkih stranaka, te aktiviste poput filmaša MichaelaMoorea i glumca Seana Penna, i političare poput Karla Rovea te mladića koji setada kandidirao za Senat, Baracka Obamu. A vidio je i ključni govor BarackaObame na ovogodišnjoj konvenciji Demokratske stranke. "Smatrao je jasnim da će se Obama jednoga dana kandidirati za predsjednikai možda pobijediti. Zato je tada, na samom kraju svog portfelja, odlučio da ćenjegova posljednja slika biti ona senatora Obame" - kaže Paul Roth. Zaista, Obamin portret je među posljednjim fotografijama koje jeizradio Richard Avedon. Ovaj je umjetnik preminuo od izljeva krvi u mozak 1.listopada 2004. godine, prije nego što je uspio završiti projekt “Demokracija.”Te je fotografije tjednik The New Yorker objavio posthumno, stavivši portret BarackaObame na posljednje mjesto, baš kao što je to želio Avedon. Ona je i jedna odposljednjih eksponata izložbe u galeriji Corcoran.