Jake oluje -  ubuduće sve češće i sve teže, kažu stručnjaci
Znanstvenici upozoravaju već više od deset godina da nestabilnije vremenske prilike postaju sve češće kako se zagrijava Zemljina atmosf
Razorni uragani poput Katrine iz 2005. godine postat će, tvrde eksperti, češća pojava u budućnosti. O promjenama u vremenskim prilikama sa skupinom klimatologa razgovarao je Paul Sisco. Uragan Katrina i prva ovogodišnja veća oluja u Atlantiku, uragan Dean, slikovit su podsjetnik na ono što brojni znanstvenici upozoravaju već više od deset godina: da nestabilnije vremenske prilike postaju češće kako se zagrijava Zemljina atmosfera. Znanstvenik Peter Webster govorio je o tome na stručnoj konferenciji u Washingtonu: "U proteklih stotinu godina temperatura površine mora povećala se za jedan stupanj Fahrenheita što je otprilike pola stupnja po Celzijevoj temperaturnoj ljestvici. To je dovelo do mnogih, mnogih promjena kojih smo i sami svjesni, poput otapanja leda. Broj snažnih uragana povećao se od 1900, naročito 1990-tih, a to se najbolje vidjelo s uraganom Katrina 2005. godine." Naoružani sve boljim globalnim satelitima, novim podacima i kapacitetima za stvaranje vremenskih modela, Webster i drugi stručnjaci očekuju da će uragani biti češći i snažniji. Jeffrey Halverson specijalizirao se za proučavanje ozbiljnih vremenskih neprilika: "Nalazimo se u eri hiperaktivnosti koja je započela 1995. godine. Gotovo svaka godina od tada na ovamo bila je iznad prosjeka po učestalosti oluja, a, kako izgleda, takva situacija potrajat će još nekih desetak godina." Halverson vjeruje da će sve više temperature diljem svijeta pridonijeti brojnosti snažnih oluja: "Suše će vjerojatno biti još gore zbog globalnog zatopljavanja, bit će više proloma oblaka koji će dovesti do iznenadnih izlijevanja vodenih tokova. Dakle, u slijedećih nekoliko desetljeća, sušna razdoblja bit će suša, a kišna će donijeti više oborina." U posljednjih 30 do 35 godina temperature površine oceana povećale su se za četvrtinu stupnja Celzijeva. Znanstvenici se slažu da je do toga djelomično došlo prirodnim putem no ne mogu se složiti u kolikoj mjeri se to može pripisati ljudskim aktivnostima. John Copenhaver iz Međunarodnog instituta za oporavak od katastrofa zaključio je skup u Washingtonu s nekom vrstom poziva. Kako je rekao, s obzirom da će biti više snažnijih uragana, i njihove posljedice po ljude bit će teže. "Moramo se pripremiti za katastrofe koje se možda nalaze pred nama," upozorio je Copenhaver.