Odnos Kine i SAD-a: "kolegijalan, ali ne odveć prijateljski"
Unatoč otvorenim pitanjima poput Tajvana, ljudskih prava te sigurnosti i proliferacije oružja, Kina i SAD predane su "putu suradnje"
Wang Jisi: "Kinesko-američki odnos ne može se promatrati kroz termine prijateljstva ili neprijateljstva već kao pitanje zajedničkih interesa. Dvije zemlje dijele iste interese u trgovini i svijetu tako da prijepori ne bi smijeli zasjeniti suradnju." Kina je poručila stranim diplomatima da svoj odnos sa Sjedinjenim Državama uzima ozbiljno te da će dvije zemlje surađivati. Neki politički analitičari opisuju odnos dvije zemlje kao kolegijalni, ali ne odveć prijateljski. Zamjenik kineskog ministra vanjskih poslova Cui Tiankai izjavio je pred više od stotinu diplomata u Pekingu da je bliža kinesko-američka suradnja dobra za dvije zemlje te ostatak svijeta. Kako je rekao, svijet je prošle godine pridavao previše pozornosti „lošim vijestima u odnosima dvije zemlje.“ To je, pak, dovelo do pitanja mogu li Kina i Sjedinjene Države ostati na istom putu koji je on opisao kao „put suradnje.“ "Odgovor na pitanje treba biti nedvosmisleno i jasno „da.“ Kina i Sjedinjene Države nemaju drugog izbora već da surađuju. Na marginama ovog skupa, Wang Jisi, dekan pekinškog Fakulteta međunarodnih odnosa, opisuje odnos Sjedinjenih Država i Kine kao pragmatični radni odnos: "Kinesko-američki odnos ne može se promatrati kroz termine prijateljstva ili neprijateljstva već kao pitanje zajedničkih interesa. Dvije zemlje dijele iste interese u trgovini i svijetu tako da prijepori ne bi smijeli zasjeniti suradnju." Kineski predsjednik Hu Jintao u utorak polazi u državni posjet Washingtonu. Očekuje se će s američkim domaćinima razgovarati o glavnim pitanjima koja opterećuju odnose dvije zemlje. Još jedan stručnjak, Tao Wenzhao iz kineske Akademije društvenih zannosti, kaže da je jedno od najvažnijih pitanja dvije zemlje Tajvan, otočna zemlja koju Kina smatra dijelom svog teritorija: "Tajvan je još uvijek veliko pitanje. U prošlosti Kina je smatrala Tajvan najosjetljivijim pitanjem odnosa sa Sjedinjenim Državama." Kina nije isključila mogućnost uporabe sile za ponovno pripojenje Tajvana ukoliko taj otok proglasi neovisnost te ima stotine raketa usmjerene prema Tajvanu. Washington je obećao da će pomoći obrani Tajvana te je opetovano razljutio Kinu prodajom oružja tom otoku. Druga pitanja koja izazivaju napetost uključuju ljudska prava. Naime, brojni kritičari kažu da Kina krši ljudska prava udarom na disidente i slobodu govora. Ranije prošlog tjedna Michael Green iz Centra za strateške i međunarodne studije istaknuo je da će predsjednik Obama prirediti državni posjet čelniku zemlje koja u zatvoru drži dobitnika Nobelove nagrade za mir, disidenta Liu Xiaoboa: "Radi se o iznimno neugodnoj situaciji i američka administracija je uložila dosta napora u nošenju s tim." Još jedno važno pitanje je trgovinska neravnoteža između dvije zemlje u kojoj Kina prodaje milijarde dolara više svoje robe u Sjedinjene Države. Charles Freeman iz Centra za strateška i međunarodna istraživanja kaže da američke kompanije brinu oko pristupa kineskom tržištu. On kaže da se Amerikanci nadaju velikim trgovinskim sporazumima kao rezultat posjete kineskog predsjednika Washingtonu. Veća kinesko-američka suradnja po pitanju sigurnosti i proliferacije oružja još je jedno pitanje koje će se naći na dnevnom redu. Kina kaže da ne želi širenje nuklearnog oružja, no opire se američkim naporima da se uvedu oštrije sankcije protiv Sjeverne Koreje i Irana.