Veljača - mjesec u kojem se obilježava povijest Amerikanaca afričkog podrijetla
Pokret za građansku ravnopravnost, pogotovo Marš na Washington 1963. godine, podigli su američku svijest i ostvarili podršku za jednaka
Veljačaje u Sjedinjenim Državama mjesec u kojem se obilježava crnačka povijest iproslavlja nasljeđe ljudi koji su igrali ključnu ulogu u stvaranju povijestiAmerikanaca afričkog podrijetla. Jedno poglavlje te povijesti je pokret zagrađanska prava pedesetih i šezdesetih godina prošlog stoljeća, u vrijeme kadje Amerika bila rasno podijeljena. Crnci i drugi svojim su se građanskim aktivizmom borili za slobodu,jednakost i pravdu. Pokret za građanska prava pedesetih i šezdesetihgodina predvodio je doktor Martin Luther King Junior. S tisućama Amerikanacaprosvjedovao je diljem zemlje, iznoseći na vidjelo nepravde rasizma i zalažućise za jednaka prava. Diskriminirajući zakoni kojima se odvajalo crnce odbijelaca bili su na snazi uglavnom u saveznim državama američkog juga. Ovaj je pokret dobio na snazi 1955. godine kada suse King i ostali pripadnici afro-američke zajednice u glavnom gradu AlabameMontgomeryju prestali voziti autobusima u kojima su bili diskriminirani jer imnije bilo dozvoljeno da sjede na prednjim sjedalima. Taj je bojkot izvjesnazapočela Rosa Parks kada je odbila prepustiti svoje sjedalo jednom bijelcu.Zbog toga je bila uhićena. 1956. godine Vrhovni sud države Alabame proglasioje segregaciju u autobusima u toj državi protuustavnom. Šezdesetih godina Dr. Martin Luther King i drugi crnački vođe otišli su u mjesto Selma u Alabami, u kojem je crncima bilo zabranjeno registrirati se u biračke spiskove. Andrew Young, jedan od najbližihsuradnika doktora Kinga, govori o cilju prosvjeda: "Namjera nam je bila da prisilimo saveznu vladu da zaštiti glasačka prava crnaca." Međutim, tadašnji šerif Selme, Jim Clark,suprotstavio se crnačkim prosvjednicima, optuživši ih da su se došli narugatisudu, i koristivši se pritom svojom vlastitom policijskom palicom kako bi ihspriječio da uđu u sudnicu. U drugim dijelovima američkog juga, mirnedemonstracije postale su nasilne. Bjelački segregacionisti suprotstavljali suse crncima dok su policijske snage premlaćivale i privodile tisućeprosvjednika. Neki su aktivisti čak bili ubijeni. U devet saveznih državaodržani su i prosvjedi u kojima su crnci dolazili sjediti u restorane itrgovine gdje im nije bio dozvoljen pristup i u kojima ih se nije opsluživalo.Prosvjednike su bili uhitili, no veliki publicitet i poslovni gubitak tisućadolara natjerao je mnoge biznise da počnu crncima dozvoljavati pristup u svojelokale. "Moj je san da će se jednoga dana ova zemlja izdići ida će živjeti po pravom kredu svoga postojanja a to je istina, sama po sebi razumljiva, da su 'svi ljudi stvoreni jednakima'" - rekao je u svom glasovitom govoru u Washingtonu Martin Luther King. Pokret za građansku ravnopravnost, pogotovoMarš na Washington 1963. godine, podigli su američku svijest i ostvarilipodršku za jednaka prava svih građana. King i drugi crnački vođe bili su prisutni kada jepredsjednik Lyndon Johnson potpisao Zakon o građanskim pravima 1964.godine. Njime je zabranjena rasnasegregacija na javnim mjestima i diskriminirajuća praksa kojom se crmcespriječavalo da glasaju. "Bio sam na vrhu planine i vidio obećanu zemlju.Možda neću stići u nju s vama, ali mi kao narod sigurno ćemo u nju stići" - izjavio je u jednom govoru neposredno prije pogibije Martin Luther King. Noć prije nego što je na njega izvršen atentat u travnju 1968. godine,Martin Luther King i tisuće drugih koji su sudjelovali u pokretu za građanskaprava znali su da će novo doba za njih vrlo brzo početi.