Globalni razvoj - od Ria do Johannesburga (25/8/02) - 2002-08-24
Hoće li zaključci summita UN-a o održivom razvoju ostati "mrtvo slovo na papiru", kao što je bio slučaj 1992., na skupu u Brazilu?
Stručnjaci za razvoj tvrde da summit Ujedinjenih naroda o održivom razvoju, koji počinje sljedeći tjedan u Južnoj Africi, predstavlja vjerojatno posljednju priliku za organizaciju stvarne zaštite okoliša te borbe protiv globalnog siromaštva. No, već su sada očite razlike između bogatih i siromašnih zemalja, kada su u pitanju očekivanja od ovog skupa na vrhu. Uspjeh skupa vrlo je neizvjestan. Kristalina Georgijeva, direktorica Odjela Svjetske banke za zaštitu okoliša, smatra da summit u Johannesburgu predstavlja “ključni trenutak” za sve one koji se bave rješavanjem globalnih problema - od siromaštva i neishranjenosti pa do ekologije. "Svjetske čelnike očekuje velik posao, koji se treba brzo obaviti. Treba ustanoviti kako se može smanjiti broj siromašnih, pa onda to i implementirati. U isto vrijeme, razvoj treba biti održiv, a ne stihijski – jer je to jedini put iz siromaštva, ako želimo da se taj problem riješi za naših života" - smatra ova dužnosnica Svjetske banke. Mnogi ovako postavljene ciljeve smatraju odveć ambicioznima. Sličnim je izjavama popraćen i summit u Rio de Janeiru, prije deset godina, koji se bavio istom problematikom. Njegovi su zaključci i odluke vrlo brzo bile zaboravljene. Siromašni za to krive bogate. Pogotovo kritiziraju – kako tvrde – dvoličnu politiku subvencija za vlastite poljoprivrednike i industriju, dok u inozemstvu Zapad promiče liberalizaciju trgovine i uklanjanje barijera uvozu. Osim toga, ove se godine pozornost razvijenog svijeta preusmjerila - od potreba najsiromašnijih prema terorizmu, Srednjem istoku i burzama gdje se gubio velik novac. Stephen Singer, direktor ekološke organizacije World Wildlife Fund, međutim upozorava da se problemi najsiromašnijih ne smiju ignorirati: "Svaki dan u Trećem svijetu, zbog toga što nemaju pristupa čistoj vodi, umire 30 tisuća ljudi, najviše djece. Trideset tisuća, širom svijeta. To je deset puta više ljudi nego što je 11. rujna poginulo na Manhattanu, koliko god taj događaj bio tragičan." Što u vezi s tim učiniti? Kristalina Georgijeva iz Svjetske banke ima rješenje: "Neophodna je radikalna transformacija, i to počevši sa razvijenim svijetom, koji za to ima najveće potencijale. Jedna od poluga takve transformacije bio bi porez na potrošnju, koji bi se uveo u razvijenim zemljama. No, koliko je realno očekivati da će političari i građani u Evropi i Americi na to pristati? Uwe Werblow, direktor Odjela za razvoj pri Europskoj komisiji, smatra da se radi o problemu koji treba riješiti svaka od pojedinih zemalja. Razvijeni svijet želi pomoći, ali također traži od nerazvijenih da iskorjene korupciju, koja “pojede” mnogo strane pomoći, a a zbog nje često ne dolaze niti strani investitori. I Zapad i Treći svijet slažu se tek u jednom – za rješavanje globalnih problema potrebne su, prije svega, profesionalne i kompetentne međunarodne organizacije.