Mesić: 'Savka Dabčević-Kučar bila je preteča demokracije u Hrvatskoj'
"Ona je visoko digla letvicu demokracije, prakticirala je demokraciju, ali u ono vrijeme to nije moglo proći.. Hrvatsko proljeće nije m
U Zagrebu je u 86. godini života umrlaSavka Dabčević-Kučar, počasna predsjednica Hrvatske narodne stranke, vodećafigura Hrvatskog proljeća 1971. i jednaod najznačajnijih žena u novijoj političkoj povijesti Hrvatske. Rođena je 6. prosinca 1923. godine na Korčuli uhrvatskoj obitelji porijeklom iz Boke Kotorske. Realnu žensku gimnaziju uSplitu završila je 1941. a partizanskom pokretu se priključila 1943.nakon kapitulacije Italije. Do konca rata vodila je izbjeglički logor u El Shattu na sjeveru Afrike. Poslije rata, 1945., upisala je Višu ekonomsku školu u Zagrebu. Od 1946. do 1948školovala se u Lenjingradu, u Sovjetskom Savezu, da bi po povratku 1949. uZagrebu završila Ekonomski fakultet. Bila je jedna od prvih žena doktoraekonomskih znanosti u Hrvatskoj. Najznačajniji dio njezine političke karijere uvrijeme Jugoslavije odvijao se između 1967. kad je postala predsjednica Izvršnogkomiteta Hrvatske, tj. šefica hrvatske republičke vlade, do prosinca 1971. kad jena partijskoj sjednici u Karađorđevu, zbog optužbi za hrvatski nacionalizam, smijenjena sa svih javnih funkcija. Na vrhuncu moći bila je 1969. kad je izabranaza predsjednicu Centralnog komiteta SKH. Zajedno s Mikom Tripalom i ostalim liberalnimsnagama unutar Saveza komunista Hrvatske u vrijeme Hrvatskog proljeća zalagalase za reforme unutar jugoslavenske federacije. Zahtijevala je se da više novcaostane republikama, tražila izgradnju autocesta kroz Hrvatsku te prestanakhapšenja političkih neistomišljenika. Evo isječka iz njezina govora sačuvanog u fonoteci Hrvatskog radijaodržanog na tadašnjem Trgu republike uZagrebu, u svibnju 1971. pola godineprije smjene u Karađorđevu i sloma Hrvatskog proljeća: Nakon sjednice u Karađorđevu 1971.morala je napustiti ne samo politiku nego i znanstveni rad na Ekonomskomfakultetu u Zagrebu. Upolitiku se ponovo vratila 1990., ali nevoljko, s oklijevanjem i uz dosta nagovaranja. Predvodila je Koalicijunarodnog sporazuma, liberalne reformskesnage koje nisu simpatizirale SKH, ali ni Tuđmanov HDZ. Njezinapolitička koalicija, na prvimvišestranačkim izborima u proljeće 1990. doživjela je poraz. Nešto kasnije, saskupinom istomošljenika osnovala je Hrvatsku narodnu stranku i dva puta bilaizabrana za njezinu predsjednicu. Hrvatska narodna stranka 1992. postala jeparlamentarna stranka, a Savka Dabčević-Kučar izabrana je za zastupnicu uSaboru u razdoblju od 1992. do 1995. 1995. povukla se iz aktivne politike, ali je dosmrti je ostala počasnom predsjednicom HNS-a. Vodstvo te stranke preuzeli su Radimir Čačić i nešto kasnije Vesna Pusić. UHNS-u je u drugoj polovici devedesetih bio i sadašnji predsjednik državeStjepan Mesić. U povodu vijesti o smrti Savke Dabčević-Kučar, predsjednik Mesić je za Hrvatskiradio izjavio: "Bila je znanstvenik, bila je ekonomist od formata, ali bila je ipolitičar. Bila je strastveni političar, zastupala je svoje ideje, znala seboriti za njih, ja bih čak rekao ona je bila preteča demokracije u Hrvatskoj.Ona je visoko digla letvicu demokracije, prakticirala je demokraciju, ali zaono vrijeme to nije moglo proći, jer je svijet bio takav da još nije mogaoprihvatiti niti raspad Jugoslavije niti je SSSR bio pred raspadom. Zato pokret Hrvatsko proljeće nije mogao do krajaopstati, ali je ostavio duboki trag". U prostorijama HNS-a od sutra u podne bit ćeotvorena knjiga žalosti.