Svjetska nagrada za hranu 2005
Nagradu je ove godine dobio Indijac Modadugu Gupta koji se već par desetljeća zalaže za bolje iskorištavanje vodenih površina u zemljam
Od samog trenutka osnivanja prije skoro dva desetljeća, Svjetska fondacija za proizvodnju hrane radi na poboljšavanju svjetskih zaliha hrane. Fondacija dodjeljuje i nagradu koju često nazivaju Nobelovom nagradom za hranu. Nedavno su se predstavnici 26 zemalja članica Fondacije, sastali su se u Des Moinesu u Iowi i raspravljali o dva najveća nutricionistička problema današnjice - neishranjenosti i gojaznosti. Svjetska nagrada za hranu počela se dodjeljivati po prvi put 1986 godine. Nagradu je osnovao Otac zelene revolucije, Nobelovac Norman Borlaug. Nagradu je ove godine dobio Indijac Modadugu Gupta koji se već par desetljeća zalaže za bolje iskorištavanje vodenih površina u zemljama južne Azije i Afrike propagiranjem ribogojstva. Predsjednik Fondacije, ambasador Kenneth Quinn rekao nam je zašto je doprinos Dr. Gupte toliko značajan. "Doktor Gupta je naučio siromašne farmere koji nisu imali svoju vlastitu zemlju kako da uzgajaju ribu na površinama koje su bile neiskorištene i zapuštene. Često su to bili jarci uz cestu. On bi im osobno došao pokazati kako se to radi. Interesantno je da je svojim radom uveo u uzgoj ribe veliki broj žena koje to tradicionalno nisu radile. Procjenjuje se da i do 65% ljudi ovih regija koji se sada bave ribogojstvom su žene". Ambasador Quinn kaže da Guptin način uzgoja ribe zahtjeva minimalnu investiciju i da ne narušava okoliš. Zato se uzgoj slatkovodne ribe povećao u ovim krajevima 3 do 5 puta. I sam Gupta kaže da je ovo neobično važan i efektivan način borbe s gladi. Riba je odličan izvor proteina koji su važan dio pravilne prehrane. A pravilna prehrana rezultira snažnijim obrambenim sposobnostima organizma stanovništa koje se onda može lakše oduprijeti infekcijama kao što su AIDS. Dr. Gupta isto tako naglašava da je proizvodnja hrane samo prvi korak u rješavanju problema gladi u svijetu. "Tijekom šezdesetih godine u Indiju je uvezeno jako puno žitarica. Te zalihe i dalje postoje, ali Indija se još uvijek bori s gladi. Osim samih izvora hrane važno je da ona pronađe put do onih koji je najviše trebaju. A omogućiti potrošačima hrane da sami budu i proizvođači te hrane jedno je od najboljih rješenja". Uz glad, na simpoziju se raspravljalo i o gojaznosti u zemljama u razvoju. Predsjednik Quinn je podsjetio da se više od 115 milijuna ljudi u tim zemljama bori s bolestima direktno povezanim s gojaznošću. "Bolesti srca i krvnih žila su najvažniji uzrok smrti ljudi na svijetu. 80% mortaliteta dolazi iz zemalja u razvoju. I dok se na jednoj strani borimo s problemom gladi i neishranjenosti, na drugoj nam se strani pojavljuje drugi problem-gojaznost". Očekuje se da će sudionici kongresa nakon povratka u svoje matične zemlje započeti pregovore sa svojim vladama i potaknuti dodatne aktivnosti u svojim organizacijama, ne bi li nam mogle donijeti nova rješenja problema vezanih za prehranu stanovništva zemalja u razvoju.