Američki profili: astronaut Charles Bolden
Bolden je 12. direktor NASA-e, kaže da ima jasnu viziju budućnosti Američke agencije za istraživanje svemira
Bolden je prvi Afroamerikanac na čelu NASA-e, agencije s više od 18 tisuća uposlenika i proračunom vrijednim milijarde dolara Umirovljeni astronaut Charles Bolden, direktor Američke nacionalne agencije za istraživanje svemira, NASA-e, kaže da je usredotočen na odvođenje te organizacije u novu eru. Bolden je prvi Afroamerikanac na čelu NASA-e, agencije s više od 18 tisuća uposlenika i proračunom vrijednim milijarde dolara. Direktor NASA-e Charles Bolden često odlazi u škole kako bi potaknuo učenike da budu odlični u matematici i prirodnim znanostima, te da, po diplomiranju fakulteta, razmotre karijeru u NASA-i: "Čak i ako vas zanima administrativna strana našeg posla. U NASA-i rade liječnici, medicinske sestre, odvjetnici, meneđeri, kemičari". Bolden je 12. direktor NASA-e; jedna od njegovih dužnosti je motiviranje mladeži da marljivo uči: "Uvijek kažem djeci da je važno učiniti tri stvari. Jedna od njih je marljivo učiti. Oni me pitaju: što trebamo učiti? A ja im kažem: Sve! Ali ponajviše znanosti i matematiku, no, nemojte zaboraviti ni povijest, ni jezike". U sjedištu NASA-e, Boldenov dnevni raspored je intenzivan, kako zacrtava novi kurs za ovu agenciju. Njegova karijera, duga 16 godina, opisala je puni krug od astronauta sa četiri misije, pa do direktora agencije s 18,6 milijardi dolara proračuna. Za svoj uspjeh, Bolden pripisuje zaslugu svojim roditeljima: "Moji otac i majka su uvijek govorili bratu i meni da su jedine granice koje nam se postavljaju one u našem vlastitom umu i našim stavovima. Govorili su nam da možemo postići sve što god poželimo". Bolden kaže da nije ni sanjao da će postati astronaut dok je odrastao u rasno podijeljenom gradu Columbia, u Južnoj Karolini. No, kad je diplomirao na Mornaričkoj akademiji, postao je pilot Marinskog korpusa i susreo Rona McNaira, drugog Afroamerikanca koji je orbitirao oko Zemlje. McNair je pozvao Boldena da slijedi njegov primjer: "Čak i osamdesetih godina prošlog stoljeća još su se održavale - makar u ograničenoj mjeri - rasne predrasude, ali NASA je uglavnom bila fantastična: odmjeravalo vas se točno prema tome kako ste radili". Svoju prvu misiju na svemirskom raketoplanu, Bolden je imao 1986. Samo deset dana kasnije dogodila se tragedija: njegov uzor McNair i šestero drugih astronauta poginuli su u eksploziji raketoplana Challenger, kratko po lansiranju. Teško pogođen, Bolden je postao glavni NASA-in dužnosnik za održavanje sigurnosti misija svemirskih raketoplana. Godine 1990., Bolden je pilotirao raketoplanom Discovery u misiji postavljanja svemirskog teleskopa Hubble. Otada, taj je opservatorij snimio čudesne slike najudaljenijih svemirskih objekata. Bolden kaže da ima jasnu viziju budućnosti Američke agencije za istraživanje svemira: "Energični i maštoviti program istraživanja dalekog svemira i ljudima i robotima. A, i znanstveni i aeronautički program koji nadilazi bilo koji drugi u svijetu". Bolden kaže da mu je cilj inspirirati mlade Amerikance da slijede svoje snove kao što je i on nekad, da istražuju svemir kako bi shvatili svu veličanstvenost i ljepotu vlastitog planeta Zemlje.