2011: Pokret Okupirajmo Wall Street proširio se iz New Yorka i SAD-a na druge strane svijeta
Sve veće razlike u primanjima između bogatih i siromašnih jedan je od najvećih razloga za prosvjede pokreta Occupy
Prosvjednici kažu da će nastaviti s demonstracijama sve dok ekonomski problemi koji su uzrokovali prosvjede, poput nezaposlenosti, ne budu riješeni Sve veća razlika u primanjima između bogatih i siromašnih jedan je od razloga što su aktivisti pokreta Okupirajmo Wall Street organizirali prosvjede u New Yorku, diljem Sjedinjenih Država i drugdje u svijetu tijekom 2011. godine. No, osim rastućih razlika u prihodima, još su veće razlike u mišljenjima o tome što bi trebalo učiniti da se taj problem riješi. Aktivisti u stotinama gradova prosvjedovali su protiv ekonomske nejednakosti i nezaposlenosti, navodeći da banke koje su loše poslovale spašava vlada, dok su obični ljudi suočeni s ovrhama. Za financijsku krizu pokret Occupy okrivljuje banke i Wall Street, tvrdeći da jedan posto najbogatijih zarađuju previše novca i iskorištavaju ostalih 99 posto te kupuju političku moć kako bi blokirali povišenje poreza za bogate i smanjili socijalne usluge za siromašne. Pokret Occupy traži pravično društvo uvođenjem viših poreza za bogate i strožijom regulacijom biznisa. No, Peter Wallison iz Instituta American Enterprise kaže da bi ekonomiji zapravo pomogli niži porezi i blaža regulacija biznisa. On kaže da rast visokotehnoloških tvrtki poput Applea pokazuje da bi se vlada trebala maknuti s puta poduzetnicima kao što je bio Steve Jobs. Peter Wallison smatra da je nejednakost u prihodima manje važna nego mogućnost za stjecanje bogatstva, što potiče poduzetnike na poduzimanje poslovnog rizika: "Mnogi od ovih ljudi odrasli su u siromaštvu. Jedan od izvrsnih primjera bio je osnivatelj Apple-a Steve Jobs. On se obogatio zahvaljujući mogućnostima koje mu je pružilo naše fleksibilno društvo." Međutim, John Cavanagh iz Instituta za političke studije kaže da visoka stopa nezaposlenosti dovodi u pitanje takve mogućnosti bogaćenja: "Mislim da je pokret Occupy naišao na tako veliki odjek upravo zbog toga što su ljudi shvatili da su mogućnosti za uspjeh ishlapile." Američki Kongresni ured za proračun navodi da su se prihodi najbogatijih jedan posto američke populacije u proteklih 30 godina povećali za 275 posto, a jedne petine najsiromašnijih tek za 18 posto. Prema podacima Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, jedna desetina najbogatijih u američkom društvu prima dohodak koji je 14 puta viši od najsiromašnije desetine stanovništva. Angel Gurria, glavni tajnik Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, kaže da nije problem u nejednakosti: "Socijalne nejednakosti počele su se osjećati u mnogim zemljama. Kroz neizvjesnost i strahovanja o društvenom nazatku i isključenju prolazi srednja klasa u brojnim društvima. Ljudi smatraju da na svojim leđima nose teret krize za koju nisu odgovorni, dok su oni visokih primanja pošteđeni." Prosvjednici kažu da će nastaviti s demonstracijama sve dok ekonomski problemi koji su uzrokovali prosvjede, poput nezaposlenosti, ne budu riješeni.