U susret izborima u SAD: Uz Bijelu kuću, izboriti i osjetniju prevlast u Kongresu
Ovogodišnja izborna borba između Demokrata i Republikanaca seže dalje od kontrole same Bijele kuće. Početkom novembra osim predsjednika
Politika je, jednostavno rečeno,tržisteideja,stranaka i grupa koje te idejepromoviraju. U tom pogledu u Sjedinjenim Američkim državama najjače su upravoDemokratska i Republikanska stranka. Nisu to jedine stranke na ovim prostorima, ali ipak ogromna većina Amerikanaca se opredjeljuje ili za jednu,ili za drugu.... već decenijama. Zapravo, Republikancii Demokrati kontroliraju Bijelu kuću i imaju izrazitu većinu u Kongresu već više od 150 godina. Oduvijek značajnorazlitičitih političkih stajališta o najbitnijim unutarnjim i spoljnopolitičkimpitanjima, i jedni i drugi borili se i bore međusobno za naklonost američkih glasača. «Povijesno geldano,našastranka je oduvijek bila za manju saveznu vladu, niži porez, manjufederalnu potrošnju. U međunarodnom pogledu, Republikanci su ubijek bili i jesu za jakunacionalnu obranu, za to da Amerika uvijek djeluje u vlastitom interesu, ali naravno,uz suradnju sa saveznicima.» Rivalska, Demokratska, stranka ima, u osnovi, drugačiju filozofiju.Michael McDonald, analitičar vašingtonske neovisne analitičke grupeBrookings, kaže: «Ideološki gledano ,Demokratska stranka je liberalna, lijevo od centra orijentirana stranka. Općenito, Demokrati su za veću ulogu savezne vlade, za jači uticaj federalne vlade udonošenjudruštvenihregulative, za izdašnije pogodnosti i usluge siromašnijem sloju društva.» Demokratska strankaje stalana takav kurs otprilike prije 75 godina, u vrijeme kada je za predsjednika izabran FranklinDelano Roosevelt. Bilo je to doba velike ekonomske depresije. Gospodin Rooseveltje tada pokrenuo sveobuhvatan programoporavkanazvan New Deal, čije su ekonomske i socijalne reforme imale za cilj pomoći prosječnom Amerikancu. RooseveltovaDemokratska koalicija glasača iz redova radničke klase u velikim gradovima i iz nekolikosaveznih država američkog juga, održala se sve do 1960-tih godina. U to vrijeme i Republikanci su počeli privlačiti bijelce izradničkeklase, posebno na jugu Sjedinjenih Država. Gospodin Donald o Demokratskoj stranci danas dodaje: «Kao prvo,Demokrati su koalicija ne-bijelaca. Zatim, tu imate ljude koji su visoko obrazovani,ljudekoji više zarađuju, ljude koji stvaraju neku vrstu liberalne elite unutar društva. I veliki broj ženapobornici su Demokrata.» Uz velike gradove,Demokrati su jaki i na industrijskom sjevero-istoku zemlje, saveznim državama uz obaluPacifika i popularni kod mladih. Za Republikanskustranku je pokojni Ronald Reagan, američki predsjednik od 1981. do 1989. godine, postaosimbolička figura, poput Roosevelta kod Demokrata. Osim nekih drugih,za Republikance znakovito je još jedno naslijeđe Ronalda Reagana – privlačenjestranci i uključivanje konzervativaca u njenu široku bazu, poput fundamentalističkih svećenika i aktivistaprotiv abortusa. Ovogodišnja izbornaborba između Demokrata i Republikanaca seže dalje od kontrole same Bijele kuće. Na dan izbora, a biće održanipočetkom novembra, ove godine biraće se i dio senatora za Senat i zastupnici za Zastupničkidom Kongresa. Većina u Kongresa biće ključna poluga za onog predsjedničkog kandidatakoji uđeu Bijelu kuću, naravno i stranku u cjelini, ukoliko žele da ostvare ideje i preizbornaobećanja.