Humanitarne organizacije pokreću kampanju protiv eksplozivnih oružja
Putem uspjeha sporazuma o zabrani uporabe nagaznih mina, usvojenog 1997., kao i ograničenja korištenja kasetnih bombi iz 2008.
Upravo su te organizacije lobirale za međunarodni sporazum o zabrani uporabe nagaznih mina, usvojen 1997., kao i ograničenje korištenja kasetnih bombi iz 2008. Eksplozivne naprave kao i avionske bombe, rakete, granate i projektile svake godine ubiju i ozljede tisuće civila. Osam humanitarnih udruga nedavno je osnovalo organizaciju koja bi trebala zauzdati uporabu tih smrtonosnih oružja u urbanim područjima. Nedavna bombardiranja civila u Libiji, Obali Bjelokosti i pojasu Gaze ponovno su usmjerila pozornost svjetske javnosti na ljudske patnje uzrokovane raznim eksplozivnim oružjima u naseljenim područjima. Uporaba eksplozivnih oružja u gradskim centrima u Libiji od strane vladinih snaga i pobunjeničkih grupa dovela je do velikih gubitaka. U ožujku, u bombardiranju tržnice u glavnom gradu Obale Bjelokosti Abidjanu poginulo je 30 civila a ranjeno vise od 60. Nedavna uporaba eksplozivnih oružja u naseljenim područjima Gaze kao i južnog Izraela dovela je do oštrog porasta broja civilnih žrtava, posebice među djecom. Esther Cann je koordinatorica udruge Akcija protiv oružanog nasilja i autorica studije o uporabi eksplozivnog oružja u naseljenim područjima: "Kad se bombardira naseljena područja i do 90 posto žrtava su civili. U posljednjih šest mjeseci u takvim je napadima ubijeno i ranjeno preko deset tisuća civila. I dok je do nekih od tih napada došlo u kontekstu dobro poznatih sukoba - u Afganistanu, Iraku i Libiji – to je velik problem i na drugim mjestima o kojima se rijedje čuje kao sto su Burma, Meksiko i Sudan." Thomas Nash iz međunarodne udruge za sprječavanje uporabe eksplozivnog oružja kaže: "Smatramo da države snose odgovornost za posljedice svojih postupaka. One trebaju pažljivo procijeniti situaciju prije nego sto napadnu, ako ce civilne žrtve biti neprihvatljivo visoke." Nick Martlew iz udruge Save the Children kaze da je nemoguće procijeniti koliko je među žrtvama djece, no podaci ukazuju da je njihov broj razmjerno velik. On kaze da djeca snose veće tjelesne posljedice nego odrasli: "Dječja tijela su u pravilu manje zaštićena nego tijela odraslih. Eksplozije vode teškim i kompliciranim ozljedama koje teze zarastaju, jer se dječja tijela još razvijaju. Medjutim šteta nije samo tjelesna - njihova je emocionalna trauma veća jer još prolaze kroz djetinjstvo i razdoblje razvoja." U novoj organizaciji koja se bori protiv uporabe eksplozivnih oružja su i Handicap International, Human RIghts Watch, te Oxfam. Upravo su te organizacije lobirale za međunarodni sporazum o zabrani uporabe nagaznih mina, usvojen 1997., kao i ograničenje korištenja kasetnih bombi iz 2008. Ove se organizacije nadaju da će imati slični uspjeh u ograničavanju uporabe eksplozivnih oružja.