Svim državama Zapadnog Balkana osigurano je mjesto u euro-atlantskoj zajednici
Američki analitičari procjenjuju regionalne perspektive na putu za članstvo u Europskoj uniji i NATO savezu
Za većinu zemalja bivšeJugoslavije, put od ratnog sukoba do mirnijeg razdoblja europskihintegracija bio je buran, s više ili manje uspjeha. Američki stručnjaci za Balkan i euro-atlantske integracije analiziraju napredak zapadnogBalkana. Većinazemalja bivše Jugoslavije još uvijek je na putu k europskim integracijama. Svaka od zemalja pojedinačno ostvarujeuspjehe, na različitim nivoima i u različitim političkim klimama. Crna Gora počela je ovaj process kasnije, nosustiže ostale zemlje. Bosna iHercegovina te Srbija još imaju dug put pred sobom. Kosovo je na samom početku, no nada se da će ubrzo sustićiostale zemlje. Stručnjaci naglašavaju da članstvou Europskoj uniji i NATO savezu ovisi o ispunjavanju važnih obaveza. Robert Hunter, stručnjak zaeuropska pitanja pri washingtonskom znanstvenom institutu RAND i bivšiamerički ambassador pri Europskoj uniji i NATO savezu: o perspektivama Zapadnog Balkana kaže: "Od samog početka proširenja, prijeviše od deset godina, NATO je bio izričit u svojim zahtjevima. Države koje suspremne prihvatiti uvjete NATO saveza - a njih dosta, od demokracije, reforme ekonomije, rješavanjaproblema iz prošlosti, reforme oružanih snaga – te će države s vremenom bitiprimljene u NATO savez. Dakle, morajudoprinositi savezu, a ne samo ubirati korist od sigurnosti koju članstvo pruža." Hrvatskaje dobila pozivnicu za članstvo u NATO-u na nedavno održanom summitu u Bukureštu,a u tijeku su i pristupni pregovori s Europskom unijom. Makedonija je očekivala pozivnicuna istom summitu, no Grčka, koja se protivi imenu ove države, blokirala je tajproces. Grčka kaže da ime Makedonijasugerira teritorijalne aspiracije ove države na grčku pokrajinu istog imena.Ambasador Hunter predviđa da ćeovaj sedamnaestogodišnji prijepor dviju država oko imena Makedonija uskoro bitiriješen: "Mislim da ovakvo ponašanje Grčkenije uredu, i mislim da moramo utjecati na njih po tom pitanju. Makedonija će biti članica NATO saveza." Makedonijaje spriječila izbijanje oružanog sukoba izmedju makednoske većine i manjinskogalbanskog stanovništva, koje čini jednu trećinu stanovništva ove države. Dvije su strane pronašle vrlo krhki okvir opodjeli vlasti. Mnogi stručnjaci kažuda je članstvo u NATO savezu ključno za sigurnost i političku stabilnostMakedonije. Suradnja sa haškim tribunalom zaratne zločine na području bivše Jugoslavije ključna je za pristupanje i NATOsavezu i Europskoj uniji, kaže Michael Polt, jedan od stručnjaka priwashingtonskom organizaciji German Marshall Fund. Michael Polt, inače bivši američki ambasador uSrbiji, dodaje: "I Europa i mi smo vrlo izričiti popitanju suradnje sa haškim sudom. Ovajuvjet mora biti zadovoljen, i po tom pitanju nemože biti pregovora." Poltdodaje da je ovo pitanje za Hrvatsku bilo riješeno kada je jedan od glavnihoptuženika za ratne zločine, general Ante Gotovina, uspješno izručen sudu. Srbijansko odbijanjapune suradnje s tribunalom odgodilo je početak pristupnih pregovora. Haški je tribunal optužio Srbiju da pomaže odbjeglog generala Ratka Mladića, kojeg je sud optužio za genocid. Charles Kupchan iz Vijeća za medjunarodne odnose u Washingtonu kaže da su pred Srbijom također i drugi izazovi: "Gradjansko društvo u toj zemlji tek treba saživjeti. Službe sigurnosti još uvijek imaju neka obilježja vremena Slobodana Miloševića. Još uvijek postoji duboka podjela u ovoj zemlji po pitanju suradnje sa haškim tribunalom. Dakle, postoji niz vrlo teških pitanja koja su vezana za prošlost, ali i budućnost te zemlje, koja nisu rješena." Većina se analitičara slaže da je najmanji napredak postignut u Bosni i Hercegovini, koja je pod medjunarnim nadzorom od kraja rata 1995 godine, i trebao joj je dugi niz godina da usvoji neke ključne političke i sigurnosne reforme koje je pred nju postavila Europska unija. Michale Polt iz organizacijeGerman Marshall Fund kaže: "Još uvijek treba raditi na stvaranju društva u kojem su svi ljudi , bezobzira na njihovu etničku pripadnost, gradjani Bosne i Hercegovine i zaslužujubolju budućnost. Postoje primjeri u svijetu gdjesu ljudi, uz dobru volju, uspjeli tako nešto postići. Ovaj se proces u Bosni i Hercegovini mora nastaviti." Kosovo,koje je proglasilo neovisnost ranije ove godine, i dalje je većinom pod upravomzapadnih zemalja. Europska unija preuzimaneke od važnijih funkcija, koje su do sada obavljali Ujedinjeni narodi, upokušaju da se ubrza tranzicija ove zemlje u demokraciju sa slobonim tržištem. Stručnjak za europska pitanjaRobert Hunter kaže da postoje različiti oblici partnerstva Europska unije iNATO saveza po tom pitanju: "Partnerstvo za mir NATO savezapredstavlja odličnu tranziciju, način da se pomogne u procesu reformi, naročitona pitanjima demokratizacije. Bilo dasve ove tri zemlje, Bosna, Kosovo i Srbija, postanu članice NATO saveza prijeili kasnije, ili možda uopće ne uđu u članstvo, pitanje njihove sigurnosti kaoi njihove uloge u onom što nazivamo euro-atlanskim institucijama biti ćevažno. To je njihova sudbina." CrnaGora, koja se odvojila od Srbije 2006 godine, ispred sebe ima još dug put prijenego udje u članstvo NATO saveza i Europske unije. No, većina gradjana ove zemlje želi početi taj proces što prije,kaže ambasador Polt: "Voljni su učiniti sve što jepotrebno i što je u unutar njihovih ograničenih mogućnosti da krenu naprijed naputu integracija. I ja mislim da će imto i uspjeti." Michael Poltdodaje da će sve zemlje bivše Jugoslavije, u ne tako dalekoj budućnosti, imatisvoje sigurno mjesto u euro-atlanskoj zajednici.