Nastavlja se pad cijena dionica na burzama diljem svijeta
Na skupu nevladinih ekonomista, u Washingtonu, jučer se čulo da, s daljnjim padom cijena na stambenom tržištu, zamrznutim kreditnim trž
Naburzama u Aziji i danas se nastavlja pad cijena dionica koji je jučer potresaotržišta diljem svijeta. Vodeći burzovni pokazatelj u Japanu, Nikkei indeks,danas je već pao za 5 posto nakon jučerašnjih 4 posto. Najveće padove jučer sudoživjele burze u Europi i u zemljama u razvoju. Svih 18 zapadnoeuropskih burzidoživjelo je jak pad cijena dionica – u Parizu 9, u Frankfurtu 7 i u Londonu zagotovo 9 posto, što je najviše za tu burzu u zadnjih dvadesetak godina. Ruskiburzovni indeks pao je za 19 posto, a i u Rusiji i u Brazilu poslovanje jenakratko bilo obustavljeno. Paničnaprodaja dionica uslijedila je nakon vikenda u kojemu je nekoliko središnjihbanaka poduzelo korake u cilju sprečavanja povlačenja ušteđevina iz banaka.Akcijama vlada spašene su jedna njemačka i jedna nizozemska banka. Euro –moneta koja se koristi u 12 zemalja Europske unije – jučer je pao za rekordnih6 posto u odnosu na japanski jen, a jako je pao i u odnosu na dolar, najniže uzadnjih 14 mjeseci. Zlatu je cijena skočila za 5 posto, a nafti pala na ispod89 dolara po barelu, najniže u zadnjih 8 mjeseci. UNew Yorku, industrijski prosjek Dow Jones ponedjeljak je završio s 370 bodova manje i,po prvi put nakon četiri godine, ispod 10 tisuća. No, to je bio oporavak uodnosu na 800 bodova koliko je izgubio ranije tokom dana. Ekonomisti očekujubrzu akciju na smanjenju globalnih kamatnih stopa kao dio koordiniranestrategije održavanja rasta ekonomija. Mnogi stručnjaci kažu da je američko gospodarstvoveć 'otklizalo' u recesiju s obzirom da je burza izgubila 30 posto u odnosu nalistopad prošle godine, a i malopotrošnja se usporava. PredsjednikEuropske središnje banke Jean-Claude Trichet izjavio je da će europskim bankamabiti osigurana financijska sredstva ako će to biti neophodno za njihovospašavanje. Inače, petnaest ministara financija Europske unije okupilo se nadvodnevnoj raspravi u Luksemburgu u cilju koordinacije odgovora na financijskukrizu. Nekoliko europskih zemalja, uključujući Irsku, Grčku i Njemačku, već jeobećalo neograničeno jamstvo vlade za štedne uloge građana. Umeđuvremenu, na Islandu, premijer Geir Haarde objavio je da je ta zemljasučeljena s mogućim bankrotom zbog kreditne krize. Islandski premijer jeparlamentu poslao prijedlog vrlo jakih hitnih mjera koje bi omogućile vladi dapreuzme kontrolu nad bankama. A,u Sjedinjenim Državama, dužnosnici potiču financijske institucije da počnuponovno izdavati zajmove. Središnja banka je objavila da će udvostručitikoličinu novca dostupnog bankama na 900 milijardi dolara do kraja ove godine usklopu svog programa hitne zajmovne pomoći.U međuvremenu, najbliži financijski savjetnici predsjednika Busha kažuda rade na raznim načinima obnavljanja povjerenja u financijska tržišta.Dužnosnici ministarstva financija najavili su moguće održavanje skupa ministarafinancija skupine G-7 u Washingtonu, kako bi se planirao koordinirani odgovorna krizu. Sglobalnim stezanjem kredita i – kako izgleda – sve bržim padom cijena dionica,korporacijski ekonomisti u Sjedinjenim Državama u sve većem broju izražavajumišljenje da je američko gospodarstvo u recesiji. Na skupu Nacionalne udruge zaposlovnu ekonomiju, u Washingtonu, jučer se čulo da, s daljnjim padom cijena nastambenom tržištu, zamrznutim kreditnim tržištima i usporavanjem malopotrošnje,pitanje više nije je li gospodarstvo u recesiji nego koliko će ona trajati.Prema ekonomskim prognozama, najbolji mogući ishod je blagi porast gospodarskograsta u 2009. s 2,7 posto rasta u drugom tromjesečju te godine.