Više od 87% porodica u FBiH žive u siromaštvu. 21/6/02 - 2002-06-21
Omogućavanje lakšeg života gradjanima BiH, moglo bi se ostvariti i kroz sporazume o dvojnom državljanstvu sa Švedskom, Velikom Britanij
Samo snažan, dugoročno održiv i socijalno proveden privredni rast može omogućiti unapređenje socijalne sigurnosti u BiH, a samim tim i smanjenje siromaštva. Od ove konstatacije krenulo se danas na raspravi o prijedlogu strategije borbe protiv siromaštva Federacije BiH. Vijeće ministara BiH sačinilo je prijedlog ovog dokumenta u kome su definirani osnovni prioriteti - povećanje učešća privatnog sektora, borba protiv korupcije i približavanje evropskim integracijama, te aktivnosti nosioci posla i rokovi. Strategija borbe protiv siromaštva u Federaciji BiH obradjuje pitanja reforme razvoja brojnih socijalnih i ekonomskih kategorija u FBiH. Konačni dokument strategije borbe protiv siromaštva BiH, kako je rekao ministar bez potrtfelja u Vladi FBiH Mladen Ivanković, treba odrediti osnovna opredjeljenja za razvoj ekonomije i izlazak zemlje iz siromaštva. Prema međunarodnim standardima smatra se da osoba koja troši dnevno oko 8 KM živi ispod granice siromaštva, a osoba koja dnevno troši 2 KM živi na granici fizičke egzistencije (ekstremno siromaštvo). Pošto se nije radio popis stanovništva 2001. godine, ne može se precizno upoređivati statistika s brojem stanovnika, ali prema anketi koje je proveo UNDP u Federaciji BiH oko 12,5 posto porodica ima primanja iznad 1.000 KM, odnosno žive iznad granice siromaštva, dok 87,5 posto porodica živi u siromaštvu. Omogućavanje lakšeg života gradjanima Bosne i Herceogivne, moglo bi se ostvariti i kroz sporazume o dvojnom državljanstvu sa Švedskom, Velikom Britanijom i Kanadom. "U ovim zemljama nema smetnji za zaključivanje sporazuma o dvojnom državljanstvu, istakao je portparol MVP BiH Amer Kapetanović na redovnom brifingu u Sarajevu. Međutim, Njemačka, Slovenija i Austrija odbile su razgovore o tome, jer njihovo zakonodavstvo ne poznaje institut dvojnog državljanstva. BiH, čiji veliki broj građana boravi van zemlje, koristi sve diplomatske kontakte sa drugim državama Evropske unije kako bi ispitala njihovo zakonodavstvo u pogledu dvojnog državljanstva. U Hrvatskoj, pojasnio je Kapetanović, postoje ustavne i zakonodavne prepreke koje se odnose na mjesto glasanja, a BiH očekuje izjašnjenje saborskih komisija i relevantnih tijela u Hrvatskoj.