Ciljevi Europske unije na Balkanu  - približiti države regije EU
"Za države jugoistočne Europe, mogućnost članstva u Europskoj uniji je vrlo jak poticaj za održavanje procesa promjena i reformi i  dot
Austrija se nalazi na pola puta svog šestomjesečnog mandata rotirajućeg predsjedatelja Europske unije. Tom prilikom, s ambasadoricom Republike Austrije u Sjedinjenim Državama, Evom Nowotny, razgovarali smo o politici Europske unije prema regiji Zapadnog Balkana Austrijska veleposlanica u Sjedinjenim Državama, Eva Nowotny, kaže kako, bez obzira koja zemlja predsjedava Europskom unijom, ciljevi Europske unije na Balkanu ostaju isti: približiti države ove regije Europskoj uniji. "Što se tiče jugoistočne Europe općenito, svaka država te regije ima mogućnost postati član Europske unije". Neke južnoeuropske države su zabrinute kako će se Europska unija radije nastaviti baviti svojim unutarnjim problemima – kao što su ....gospodarska pitanja i još uvijek nepotvrđen ustav – prije nego se odluči na novi krug proširivanja. Ove države smatraju da bi to moglo odgoditi njihovo priključivanje narednih nekoliko desetljeća. Ambasadorica Nowotny kaže kako je ta zabrinutost neutemeljena. Ona naglašava kako Europska unija nije postavila vremenski okvir za priključenje niti jedne pojedinačne države. Gospođa Nowotny odbacuje predviđanja o mogućim datumima kao – kako ona kaže – "čistu pretpostavku". Beskorisno je i besmisleno nagađati rokove i vremenske okvire. Europska unija će integrirati države Zapadnog Balkana na najpošteniji i najbrži mogući način. Datumi priključenja Europskoj uniji se određuju prema uspješnosti provođenja potrebnih reformi unutar država kandidata. U slučaju jugoistočne Europe, naglašava austrijska ambasadorica, Europska unija će ocjenjivati reformska postignuća za svaku državu pojedinačno. Slovenija je jedina članica Europske unije u toj regiji. Za Rumunjsku i Bugarsku je ulazak u EU predviđen do 2007.godine. Ostale države balkanske regije koje žele postati članice Europske unije se trenutno nalaze u različitim fazama tog procesa. Hrvatska je, do sada, napravila najveći pomak, primivši avis za početak finalnih pregovora. Europska unija, nakon opsežnih pregovora, uručuje pozivnicu zainteresiranim zemljama. Ova praksa, koja traje i po nekoliko godina, ima cilj uskladiti pravila i standarde zemlje kandidata s onima Europske unije. U glavnom gradu Austrije, Beču, održavaju se pregovori za budući status Kosova. Treći krug pregovora, uz posredovanje Ujedinjenih naroda, završio je u ponedjeljak, bez vidljivog pomaka. Ambasadorica Nowotny kaže kako je prerano očekivati finalnu odluku o budućnosti Kosova: "Mislim da je važno koncentrirati se ne samo na pitanje budućeg statusa Kosova, već na opsežne pregovore koji će uključivati i pitanje gospodarskog razvoja i zapošljavanja, kao i pitanje zaštite manjina, ljudskih prava, kulturalna pitanja, te pitanja granice". Takav postupni pristup će, prema mišljenju ambasadorice Nowotny, dovesti do uspješnog okončanja pregovora. Ona ističe kako obje strane imaju opravdanu zabrinutost i duboka emocionalna pitanja vezana za budući status Kosova. Kako bi proces pregovora uspio, obje strane će morati donijeti teške odluke i biti spremne na kompromis, kaže austrijska ambasadorica. Kako bi se obje strane zadržale u procesu pregovora i kako bi ih se potaklo da se dotaknu osjetljivih pitanja, pregovarači Ujedinjenih naroda će objema stranama ponuditi vjerodostojne poticaje. Prema mišljenju ambasadorice Nowotny, glavni poticaj bi mogla biti mogućnost uključivanja u proces europskih integracija: "Za države jugoistočne Europe, mogućnost članstva u Europskoj uniji je vrlo jak poticaj za održavanje procesa promjena i reformi i za doticanje trnovitijih pitanja. To će na kraju biti svojevrsni mamac". Sjedinjene Države i Europska unija kažu kako Kosovo u budućnosti ne može biti podijeljeno na temelju etničke pripadnosti. Ambasadorica Nowotny također ističe kako Europska unija i Sjedinjene države imaju iste ciljeve u jugoistočnoj Europi: mirnu, ekonomski uspješnu i demokratski ustrojenu regiju, gdje se poštuju i zakoni i ljudska prava.