Kakav će biti Irak nakon američkog povlačenja krajem ove godine?
Hanlon: "Ako Irak kao zemlja propadne, za to neće biti odgovorni Amerika ili međunarodna koalicija. Oni su učinili sve što su mogli"
John Pike: "Irak je mlada demokracija i trebat će izvjesno vrijeme da se organiziraju. Na nesreću, protivničke se strane tamo prilično izjednačene. Svaka od njih traži pomoć sa strane – bilo od Irana, bilo od Sjedinjenih Država." Krajem ove godine iz Iraka će se povući sve američke borbene postrojbe. O stabilnosti Iraka svjedoči i činjenica da u kolovozu u toj zemlji nije poginuo niti jedan američki vojnik. Kolovoz 2011. je tako postao prvi mjesec bez i jedne američke vojne žrtve od proljeća 2003. kada su Sjedinjene Države izvršile invaziju Iraka. Međutim, ostaje pitanje koliko će Irak biti stabilan jednom kada se Amerikanci potpuno povuku. Iako u kolovozu u Iraku nije bilo američkih žrtava, bilo je više bombaških napada u kojima su ginuli Iračani. Nekih 47 tisuća američkih vojnika – koliko ih je sada u Iraku – povući će se do kraja godine, u skladu s američko-iračkim sporazumom iz 2008. Do tada, američki vojni instruktori uvježbavaju iračke oružane snage, pogotovo iračke časnike koji će nakon odlaska Amerikanaca sami nastaviti s obukom. O tome govori pukovnik Brian Winski koji radi u sjevernom Iraku: "Ako sve bude išlo po planu, i američke snage uskoro odu odavde, uvjeren sam da će s iračkom vojskom biti sve u redu." Međutim, u Iraku je bilo dosta nasilja između sunita i šijita. Za vrijeme Ramazana, u bombaškom napadu na jednu sunitsku džamiju u Bagdadu ubijeno je 29 osoba. Sve skupa, u nasilju širom zemlje je u kolovozu poginulo 155 ljudi. Washington za dobar dio ovog nasilja optužuje Iran koji – kako se tvrdi – pomaže ekstremne šijitske organizacije u Iraku. Postoji zabrinutost da će Teheran, nakon odlaska Amerikanaca, pojačati svoj angažman u Iraku. U isto vrijeme, iračke sigurnosne snage i šijitske civile često napadaju militanti iz redova sunitske zajednice. John Pike, iz organizacije GlobalSecurity.org koja pruža informacije s područja obrane, kaže da u Iraku postoji potencijal za eskalaciju vjerskog nasilja: "Irak je mlada demokracija i trebat će izvjesno vrijeme da se organiziraju. Na nesreću, protivničke se strane tamo prilično izjednačene. Svaka od njih traži pomoć sa strane – bilo od Irana, bilo od Sjedinjenih Država." U Iraku se može čuti da je život za vrijeme režima Saddama Husseina za obične građane bio sigurniji. Međutim, Michael Hanlon, vojni stručnjak koji radi u washingtonskom Institutu Brookings, kaže da je u Iraku situacija danas ipak mirnija nego prije četiri godine, kada je unutrašnji sukob između sunita i šijita bio najžešći: "Iako je prerano za reći je li imalo smisla svrgavati Saddama Husseina, možemo zaključiti da je naša misija u Iraku, u konačnici, bila uspješna. Jer, ako Irak kao zemlja i propadne, za to neće biti odgovorni Amerika ili međunarodna koalicija. Naime, stranci su u Iraku učinili sve što su mogli da zemlja bude uspješna." Sjedinjene su Države spremne za potpuno povlačenje iz Iraka do kraja godine. Ali, ako irački državni vrh zatraži da neke američke snage ostanu u zemlji, Washington je spreman udovoljiti tom zahtjevu.