Olimpijada u Los Angelesu 1984 - 2004-08-26
Olimpijadu je organizirala privatna korporacija, a ostala je zapamćena i po bojkotu sportista iz Sovjetskog saveza.
Nakon finansijskog kraha u Montrealu i bojkota 1980. godine, pronaći sljedećeg domaćina Olimpijade nije bio lagan zadatak. Međunarodni Olimpijski komitet je u tom trenutku primio poziv iz Sjedinjnih Država. Los Angeles je ponudio da bude domaćin igrama na najneobičniji način. Radilo se o privatnoj korporaciji. Gradski oci nisu bili organizatori Olimpijade. Međunarodni Olimpijski komitet nije imao drugog izbora nego da pristane na ovakvu ponudu. U protivnom, Olimpijske igre te godine ne bi ni bile organizirane. Ova Olimpijada je uspješno organizirana, sakupljena je veća svota novca kojim je podignuta biblioteka u čast Olimpijskim igrama u Los Angelesu, kaže Harvey Abrams, istoričar Olimpijade. Ono što se desilo 1984 godine je reakcija na 1980-u godinu. Olimpijske igre održane 1980 godine u Moskvi su bojkotirali Amerikanci i saveznici zbog ruske invazije Afganistana, te su četiri godine nakon toga, Rusi bojkotovali sljedeću Olimpijadu koja se održavala u Americi. Čak i bez učešća Rusije i njenih satelita, na Olimpijadi u Los Angelesu je učestvovalo 140 zemalja. Jedan od heroja Olimpijskih igara 1984 godine bio je jedan američki sportista, Carl Lewis. Carl Lewis je postao poznat 1984 godine jer je tada osvojio četiri zlatne medalje, postavio svjetski rekord, i postigao ono što je Jesse Owens postigao ranije, te su ga čak i poredili sa Owensom. Međutim, Carl Lewis nije imao tako skroman stav kao Jesse Owens, te ga mediji nisu toliko voljeli kao Owensa. Porijeklom iz Alabame, Carl Lewis je imao nadimak ”dijete vjetra“. Učestvovao je u četiri Olimpijade i pri tom osvojio devet zlatnih medalja i jednu srebrenu. Američki sportisti su dominirali Olimpijadom u Los Angelesu. Osam godina nakon pobjede u Montrealu i neučešća na Olimpijadi u Moskvi, Edwein Moses je ponovio svoj uspjeh u utrci na 400 metara sa preprekama i osvojio zlatnu medalju u roku od 47.46 sekundi. U utrci na stotinu metara, amerikanka Evelyn Ashford je stigla prva, a nakon nje u cillj je utrčala Amerikanka Alice Brown, dok je takmičarka sa Jamaice Marlene Page zauzela treće mjesto. Najveće razočarenje desilo se prilikom utrke na tri hiljade metara. Favoritkinja je bila Mary Decker, i nakon nje južnoafrikanka Zola Budd, koja se natjecala bosa pod britanskim bojama, jer je njen otac britanac. Na pola utrke, nakon slučajnog kontakta između ove dvije atletičarke, Amerikanka je briznula u plač, a zlato osvojila Rumunka Maricicia Puica. Na Olipmijadi 1984 godine došlo je i do nekoliko iznenađenja. Jedno od njih je bila pobjeda marokanke Nawal El Moutawakel u utrci od 400 metara. Ona je prva Arapkinja koja je osvojila zlatnu medalju. Marokanska zastava će se na Olimpijadi zavijoriti još jednom nakon što je Said Aouita postavio novi svjetski rekord na utrci od pet hilajda metara. U utrci od deset hiljada metara, zlato je pripalo italijanu, Albertu Covi koji je ranije osvojio evropska i svjetska odličja u ovoj disciplini. Los Angeles je također bio domaćin i prvom maratonu u kojem su učestvovale žene, a na kojem je pobijedila amerikanka Joan Benoit. Međutim, osoba po kojoj će ostati zapamćena maratonska utrka je švicarkinja Gabriela Andersen Schiess, koja je umorna i dehidrirana okončala utrku padom nakon što je stigla na cilj. U natjecanju u plivanju, plivačka zvijezda zapadne Njemačke Michael Gross je oborio svjetski rekord na 200 metara slobodnim stilom i na 100 metara leptir stilom.