Treba li upravu megapolisa razdijeliti na mnogo administrativnih cjelina? - primjer Los Angelesa - 2003-08-01
Stanovništvo velikih gradova previše je raslojeno da bi interesi sviju mogli biti zastupljeni u velikim upravnim cjelinama
Građane Los Angelesa muče slični problemi kao i stanovnike drugih američkih megalopolisa – kriminal, penapućenost i rasne napetosti. Odnedavno se popisu problema pridružilo i izrazito nezadovoljstvo gradskom upravom. Nezadovoljstvo gradskom upravom – loša je vijest, kaže Mark Baldassare, iz kalifornijskog Instituta za javnu upravu. Dobra je vijest međutim ta da građani Los Angelesa odnedavno uživaju u pogodnostima decentralizacije na lokalnoj razini. Naime, odnedavno su, osim u gradskoj vijećnici, zastupljeni i na razini svoje četvrti. To lokalno vijeće savjetuje gradsku vijećnicu o neposrednim, izravnim interesima građana. Mark Baldassere objašnjava zbog čega su ova tijela osnovana. "Građani žele bolju zastupljenost na gradskoj razini. Dvije trećine ih želi da se Los Angeles razdijeli u nekoliko manjih okruga, te da se i školski okrug podijeli u nekoliko manjih cjelina. 90 posto ispitanika misli da su savjetodavna vijeća građana dobra ideja jer su vlast “spustila” na njima vrlo blisku lokalnu razinu." Stručnjaci za javnu upravu smatraju da reforma koja se provodi u Los Angelesu navješćuje budućnost čitave savezne države, Californie. Polovica stanovništva Los Angelesa su hispanici, Amerikanci južnoameričkog, najviše meksičkog podrijetla. Bijelaca je oko 30 posto, dok na crnce i Amerikance azijskog podrijetla otpada po 10 posto ukupnog stanovništva. Problem za gradsku upravu je činjenica što Los Angeles privlači mnogo siromašnih, nekvalificiranih radnika, većinom useljenika dok su s druge strane starosjedioci - dobrim dijelom visokoobrazovana i imućna skupina; intelektualci, biznismeni, ljudi zaposleni u industriji zabave i medijima. Te dvije skupine nemaju baš mnogo toga zajedničkog – kaže Zev Yaroslavsky, visoki dužnosnik gradske uprave Los Angelesa, koji je nedavno govorio na znanstvenom skupu o budućnosti ovoga grada. "Starosjedioci glasaju na izborima, daju donacije političarima, oni znaju kako doći u kontakt s političarem, kako ostvariti svoj interes na lokalnom nivou." S druge strane su milijuni građana kojima je politički proces potpuna nepoznanica, ali koji ovise o socijalnoj pomoći i besplatnoj zdravstvenoj zaštiti koje jamči lokalna uprava. Oko petina stanovnika Los Angelesa živi ispod granice siromaštva, u dijelovima grada gdje ima mnogo kriminala. Zato kriminal i brine najviše pripadnike manjinskih skupina – nedavna anketa pokazala je da se kriminala boje gotovo svi crnci ili hispanici, no plaši ga se tek trećina bijelaca. Sve demografske skupine ujedinjene su kada je u pitanju kvaliteta lokalnih škola te rješavanje komunalnih problema. Inače, grad Los Angeles je već sada labirint malih gradskih uprava. On se sastoji od ukupno 88 manjih urbanih cjelina, s ukupno 10 milijuna stanovnika, od kojih svaka ima vlastitu upravu, vlastitu policiju, vatrogasce... Gradska uprava Los Angelesa zapošljava 90 tisuća ljudi. Mark Baldassare kaže da građani žele još manje upravne cjeline te veću lokalnu autonomiju, žele još transparentniju vlast, žele vidjeti što se u upravi događa, žele veću odgovornost onih koji donose odluke, žele veću zastupljenost u vlasti. Ona smatraju da je upravna struktura postala prevelika te da ne obavlja svoj posao. Pokret za lokalnu autonomiju posebno je jak u kontinenatalnom zaleđu Los Angelesa, u području zvanom San Fernando Valley, gdje živi većinom srednja klasa – bijelci i hispanici - koja smatra da se njezin novac često pretače u Los Angeles, na rješavanje raznih socijalnih problema.