Teroristička prijetnja Americi - povijesni kontekst (29/5/02) - 2002-05-29
Opasnost od Osame bin Ladena blijedi u usporedbi sa sovjetskim nuklearnim arsenalom iz hladnog rata, tvrdi vanjskopolitički analitičar 
Za Sjedinjene Države, jedan od glavnih problema u ratu protiv terorizma je kako sačuvati koncentraciju i fokus. Naime, Washington ne smije dopustiti da ga različite regionalne krize, poput indijsko-pakistanske ili izraelsko-palestinske, odvuku od glavnog cilja, te dovedu do rasipanja snaga. Kako se američka vlada nosi s problemom ove vrste? U ratu protiv terorizma treba prvo odrediti – vodi li se rat protiv onih “pravih” terorista, kaže vanjskopolitički analitičar Paul Henze. "Svi su se odjednom pridružili ratu protiv terorizma, a one koji im se ne sviđaju – nazvali su teroristima. Amerika treba biti vrlo oprezna kako ne bi postala suučesnik u ovakvom optuživanju. Prvenstveno, moramo paziti da ne iskažemo podršku ruskoj represiji u Čečeniji, a niti ruskom širenju utjecaja u Gruziji i Središnjoj Aziji." Robert Higgs, znanstvenik koji radi u Institutu Independent u Kaliforniji, nije siguran da Washington u tome uvijek uspijeva. "Vlade poput filipinske su očito vrlo sretne što sada primaju američku financijsku, a možda i vojnu pomoć u borbi protiv ustanika u toj zemlji. Međutim, mislim da takva američka pomoć Filipinima nije uopće povezana s terorističkim prijetnjama kakve prijete Sjedinjenim Državama." Međutim, određeni američki angažman u nizu svjetskih regija je neizbježan, kaže Robert Litwak, direktor Odjela za vanjsku politiku u Institutu Woodrow Wilson, ovdje u Washingtonu. Osim toga, ako želi podršku u svojoj kampanji, Washington treba iskazati razumjevanje za interese svojih partnera, koji također imaju problema s terorizmom. Jedan od njih je Španjolska. "Španjolce brinu baskijski teroristi. Sjedinjene su Države nedavno zamrzle bankovne račune nekih baskijskih organizacija. To je i za nas vrlo dobro, ali je pogotovo to važna pomoć Madridu. Vjerojatno će Španjolci zbog toga biti skloniji da pomognu nama" - kaže Robert Litwak. U takvoj vrsti suradnje niti jedna zemlja Americi nije važnija od Rusije. Paul Henze kaže da su se na tom području stvari korjenito promijenile. “Za hladnog rata, sovjetski je blok bio sigurno utočište za različite anti-zapadne teroriste. Danas to nije slučaj, situacija je dapače posve obrnuta”, kaže ovaj američki stručnjak. Uglavnom, Paul Henze smatra da će Washington rat protiv globalnog terorizma vjerojatno dobiti – no, vjerojatno na način koji u ovom trenutku još nije sasvim jasan. "Mnogim teroristima smo na tragu. Neke smo i uhvatili. Na mnoge teroriste upozorili smo naše saveznike i prijatelje, koji sada tome poklanjaju mnogo više pozornosti, jer im je jasno da opasnost prijeti i njima. Treba pričekati i vidjeti kakve će učinke postići ovo što smo već poduzeli. Naime, često se ustanovi koliko je mnogo postignuto tek nakon što se određene stvari dogode." Robert Higgs upozorava da se prijetnja globalnog terorizma, kako god ozbiljna bila, mora shvatiti u određenom povijesnom kontekstu. “Opasnost od Osame bin Ladena zaista blijedi, kada se usporedi sa tisućama sovjetskih nuklearnih raketa, koje su desetljećima prijetile Americi” – smatra Robert Higgs. On podsjeća da se Amerika vremenom privikla na činjenicu da je na nju usmjeren sovjetski nuklearni arsenal, te je naučila kako se treba držati u takvoj opasnosti. Ne bi bilo loše – zaključuje gospodin Higgs – “kada bi povratili sabranost, te pokušali razumjeti stvarne razmjere terorističke prijetnje. Jer, s njom se u svakom slučaju može živjeti.”