Zdravstvena zaštita u zemljama Balkana neracionalna, substandardna i financijski neodrživa
Obilježene dugim čekanjem, nezadovoljnim medicinskim djelatnicima i nedostatkom moderne medicinske opreme, bivše komunističke zemlje Ba
Bivše komunističke europske zemljenaslijedile su državne sustave zdravstvene skrbi, koji su, barem u teoriji,jamčili besplatnu zdravstvenu zaštitu svim građanima. Ministar zdravstva CrneGore Miodrag Radunović kaže da je komunistički sustav pružanja zdravstvene zaštitebio i nerealan i neodrživ: "Tada jestvorena slika o dostupnosti svih zdravstvenih usluga i zdravstvenih procedurabez obraćanja pažnje na financijsku održivost sistema, tako da je sistem bioneracionalan." RifatLatifi ima svoju medicinsku praksu u Arizoni, odakle vodi i Centar za telemedicinuza Balkan, sa sjedištem u Prištini. On kaže da, baš kao i na Kosovu, i uAlbaniji sustav zdravstvene skrbi je u teškom stanju. "Tajje sistem u velikim nevoljama i zahtijeva jako mnogo truda i rada. Da samzadužen za medicinu u toj zemlji, ne bih uopće mogao spavati. Pacijenti morajuputovati u inozemstvo za svaki veći problem." Jedna pacijentica iz Tirane kaže dabolnicama u Albaniji nedostaju lijekovi, intravenozne tekućine ... da pacijentisami moraju sve kupiti u ljekarnama. Ona ističe da je korupcija poprimilaalarmirajuće razmjere: da bi bio primljen u bolnicu, pacijent treba podmićivatisvoj put od ulaznih vrata, pa sve do liječnika. Žaleći se da se sve to događadok ljudi normalno plaćaju svoje zdravstveno osiguranje, ona kaže da bi moždabilo najbolje da država zatvori sve bolnice, pa da se otvore privatne bolnice. Diljem Balkana, privatne bolnice niču prilično sporo, a većina građana si ih nemože priuštiti. Ranko Kadić vodi vlastitu radiološku kliniku u Podgorici. Onkaže da privatne bolnice u Crnoj Gori nisu integrirane u državni zdravstvenisustav, te pacijenti sami plaćaju čitav račun ako se odluče na takvo liječenje. Među europskim zemljama, Srbija gotovo najmanje ulaže u zdravstvo; gora od njeje samo Albanija. Ravnateljica Republičkog zdravstvenog fonda SvetlanaVukajlović kaže da 270 eura godišnje po glavi stanovnika – koliko prikupiobvezno zdravstveno osiguranje – nije dovoljno za modernu zdravstvenu skrb: "To je četiri putamanje nego u Hrvatskoj, deset puta manje nego u Sloveniji, a još višestrukomanje nego u Njemačkoj, Francuskoj, Kanadi ili Sjedinjenim Državama." Iz svake isplate plaće u Srbijiizdvaja se 12,3 posto za zdravstvo, što jamči besplatno liječenje u svimdržavnim zdravstvenim ustanovama. No, pacijenti se žale na nedostatnost isporost usluga. Oni imućniji stoga kupuju dodatno osiguranje, koje im pružaliječenje u privatnim uslugama. S prosječnom plaćom od 800 eura mjesečno, srbijanskiliječnici specijalisti plaćeni su bolje od većine svojih kolega na Balkanu, no,iz perspektive pacijenta teško se osjete duga čekanja čak i na neke – premdahigh-tech – ipak uobičajene pretrage: na ultrazvučnu pretragu, recimo, čeka seod 6 do 12 mjeseci.