Rat u Ukrajini otežava kineske željezničke veze sa Evropom 
China may suffer spillover effects of Western sanctions against Russia 
Rat u Ukrajini ugrozio je kineske željezničke veze sa Evropom, budući da većina njenih pruga prolazi kroz Rusiju. Takođe se postavljaju ozbiljna pitanja o sudbini kineske inicijative Pojas i put (BRI) za izgradnju infrastrukture u desetinama zemalja. NEW DELHI — Čak i ako bi se rat uskoro okončao, ni Kina ni Ukrajina ne bi bile zainteresovane za nastavak BRI projekata u Ukrajini, kažu analitičari. kaže za Glas Amerike , istraživač Merkator instituta za kineske studije, koji se bavi globalnom infrastrukturom i kineskom spoljnom politikom. BRI je najveći svjetski infrastrukturalni program, sa projektima u Evropi, Aziji i Africi. Procjenjuje se da je Kina samo prošle godine uložila 59,5 miliona dolara u Pojas i put, i više od 800 milijardi dolara od pokretanja programa 2013. godine. Samo nedelju dana prije početka rata u Ukrajini 24. februara, Francuska se dogovorila sa Kinom o zajedničkoj izgradnji infrastrukture u Africi, Jugoistočnoj Aziji i Istočnoj Evropi, u vrijednosti od 1,7 milijardi dolara. Nad planom se sada nadvijaju tamni oblaci budući da bi dio zapadnog gnjeva prema Rusiji mogao da se prelije na Kinu, za koju neki smatraju da prešutno podržava Moskvu. Željeznica Kina-Evropa je tranzitna putanja za kineski izvoz, iako se i manja količina robe iz Evrope tim putem transportuje do kineskih gradova. Mreža ima 73 rute, povezujući Kinu sa Kazahstanom, Rusijom, Bjelorusijom, Poljskom, Njemačkom i Češkom Republikom, Francuskom i Španijom. Teretni vozovi koji putuju tim prugrama su u prvom kvartalu ove godine obavili 3.630 putovanja, prema zvaničnim kineskim izvorima. Očekuje se da će broj tih putovanja opasti za više od 50% ako evropske zemlje nastave da izoluju Rusiju, koja se nalazi u sredini tih željezničkih putanja. rekao je za Glas Amerike , visoki saradnik Inicijative za azijsku bezbjednost pri Atlantskom savjetu. kaže Roberts, autor knjige "Mit o kineskom kapitalizmu". Pored postojećih željeznica, Kina ima nekoliko pruga u izgradnji ili planiranih projekata koji će takođe biti pogođeni. napisao je u članku za online magazin "Diplomat" istraživač Nemačkog instituta za globalne studije u Hamburgu. Zbog izazova u Evropi, Kina bi mogla da se fokusira na koridor Centralna Azija-Zapadna Azija, koji je spaja sa Kazahstanom, Uzbekistanom, Turskom i drugim zemljama. Ideja bi bila da se više kineskog izvoza obavlja kroz zemlje Centralne Azije, kaspijski region, Iran i Tursku. Međutim, postoje problemi sa tom rutom. kaže Mardel. Već nekoliko godina Peking se nada da će ojačati tranzitnu rutu u Ekonomskom koridoru Kina-Pakistan (CPAC), koji Kinu spaja sa lukom Gvadar u Arapskom moru. Međutim, i Pakistan je nedavno prošao kroz politička previranja koja su dovela do postavljanja novog premijera Očekuje se da će do kraja godine nova vlada morati da raspiše nove izbore. Uz to, Pakistan je u ozbiljnoj finansijskoj krizi i traži pomoć Međunarodnog monetarnog fonda. Politički posmatrači kažu da bi Pakistan mogao da odloži ili otkaže neke od projekata Pojasa i put jer ne može da priušti da se dalje zadužuje kod Kine. Takođe, MMF možda neće biti raspoložen da podržava zemlju sa tako visokim stepenom dugovanja. Neki analitičari imaju drugačiji pogled na situaciju. kaže Roberts. Šarif će možda željeti da dodatno ojača CPAC zato što je njegova Liga pakistanskih muslimana predstavila taj projekat 2013, dodaje I ako se nastavi izgradnja željeznica na tom koridoru, proći će mnogo vremena prije nego što luka Gvadar bude imala kapacitet da kineskim izvoznicima omogući da koriste rutu na Arapskom moru. To nije odgovor na neposredni problem Kine - otpor Evropljana prolasku kineske robe vozovima kroz teritoriju Rusije.