Parnični postupak protiv Ljubljanske banke u Trstu (11/4/02) - 2002-04-11
Traži se 10 milijuna eura koliki je depozit tršćanske poslovnice te banke u Središnjoj banci Italije
Iduceg mjeseca hrvatski gradjani pokrenut ce u Trstu parnicni postupak protiv Ljubljanske banke koja im od raspada bivse Jugoslavije odbija isplatiti stednju. Pravni zastupnik stedisa Ljubljanske banke Bozidar Vukasovic krajem svibnja na sudu u Trstu pokrenut ce parnicni postupak u iznosu od 10 milijuna eura. Toliki je depozit trscanske poslovnice te banke u Centralnoj banci Italije. Prvih 175 ostecenih stedisa tuzbu protiv Ljubljanske banke podiglo je 4. ozujka, a njihovi talijanski odvjetnici traze isplatu novca. Ljubljanska banka godinama odbija isplatiti 150 milijuna eura, bez kamata, za oko 140 tisuca hrvatskih stedisa koji svoje uloge nisu prenijeli na hrvatske banke. Ustavnim zakonom Slovenija je ukinula staru Ljubljansku banku i osnovala novu. Vukasovic u Trstu pronasao filijalu koja se nije transformirala u Novu Ljubljansku banku i jos uvijek ima istu poslovnu registraciju i isti porezni broj kao i prije 1991. "Sud u Trstu prihvatio je tuzbu potvrdjujuci da postoji nasljednja veza izmedju stare i nove Ljubljanske banke," izjavio je Vukasovic na konferenciji za novinare. Demantirao je tvrdnje uprave banke da je sud u Trstu uvazio primjedbe obrane da je slovenskim ustavnim zakonom zabranjena isplata stednje stedisama izvan Slovenije. "Mi medju stedisama koji ce sada pokrenuti parnicni postupak u Trstu imamo onih kojima imaju pravomocno rjesenje suda u Sloveniji koji trazi od Ljubljanske banke da isplati ljudima novac. Slovenski sud takve je presude donosio 1996, dvije godine nakon odobrenja tog ustavnog zakona," rekao je Vukasovic. Vlado Crnjevic u Ljubljanskoj je banci stedio preko 20 godina. Vjeruje da ce sud u Trstu presuditi u korist stedista i da ce konacno dobiti svoj novac. "Nikad vise u banku, sve cu postrositi na kucu, na investicije, u banku ne, stvarno sam izgubio povjerenje u banke, pogotovo u Ljubljansku, jer ono sto je nama napravila, to je presedan, " kaze 72-godisnji Crnjcevic. Kao i ostali umirovljenici i on tesko doceka kraj mjeseca s mirovinom. Ne stedi silom prilika, ali i da ima kunu viska spremio bi je u carapu. "Najsigurnija je carapa, ne mozete pogrijestiti, nemate kamata ali ste barem sigurni," rekao je za Glas Amerike.