Stranci u američkim uniformama (10/4/03) - 2003-04-09
U Los Angelesu preko pola novaka za marince nisu američki državljani
Više od 31 tisuće pripadnika američkih oružanih snaga nisu američki državljani. Neki od njih, međutim, već su dali svoje živote za svoju novu domovinu, u borbama u Iraku. Jedan od njih bio je i devetnaestogodišnji vojnik prve klase Diego Rincon. Diego Rincon je bio državljanin Colombije, premda su njegovi roditelji pobjegli iz te građanskim ratom i terorom poharane zemlje kada mu je bilo 5 godina. Od tada, čitava je obitelj Rincon živjela u predgrađu Atlante i već se godinama osjećala pravim Amerikancima, bez obzira na dugogodišnji postupak stjecanja državljanstva. Diego se javio u vojsku u rujnu 2001. godine, želeći braniti svoju novu domovinu od terorizma. Željno je očekivao i svoje državljanstvo. Na žalost, nije ga dočekao. Poginuo je prije dva tjedna, pokraj cestovne kontrolne točke kod Najafa, u Iraku, u bombaškom napadu iračkog vojnika, preodjevenog u taksistu. Državljanstvo mu je bilo dodijeljeno posthumno, prije dva dana. U spomen na njega, nekoliko američkih senatora pokrenulo je inicijativu automatske dodjele državljanstva svim vojnicima koji poginu boreći se za Sjedinjene Države, a da još nisu postali državljani. Vjerojatno je da se u redovima američkih vojnika mogu naći stotine i tisuće onih koji su se pridružili vojsci zato što su im drage slobode i prilike koje su im se ukazale u novoj domovini. Za mnoge je, međutim, najveći motiv za pristup oružanim snagama upravo ubrzani postupak stjecanja državljanstva. Na području Los Angelesa, uredi za novačenje kopnenih snaga i marinaca kažu da polovica novaka nisu državljani, već posjednici takozvane zelene karte – dokumenta koji omogućuje neograničeni boravak.. To je rezultat kampanje novačenja, vođene na engleskom i španjolskom jeziku, u kojoj se posebice naglašava da pripadnici vojnih postrojbi mnogo brže prolaze kroz proceduru stjecanja državljanstva od ostalih građana s pravom boravka i rada u Sjedinjenim Državama. Odluku o brzoj proceduri naturalizacije za pripadnike vojnih snaga objavio je predsjednik Bush prošle godine, 4. srpnja, povodom praznika Dana neovisnosti. Nakon toga, mnoga su se američka veleposlanstva u svijetu, posebice u zemljama Latinske Amerike, našla opsjednuta dobrovoljcima koji su se željeli prijaviti u američku vojsku. Trebalo je dosta objašnjavanja da bi ih se uvjerilo da se takva odluka tiče samo onih koji već jesu legalni useljenici u Sjedinjenim Državama. Za mnoge se takva cijena državljanstva pokazuje vrlo visokom: marinski dočasnik Jose Garibay, iz Meksika, borio se za Ameriku i poginuo prije dva tjedna u Nasiriyi. Državljanstvo mu je bilo dodijeljeno tjedan dana nakon pogibije. Obitelj Rancon, - Diegovi otac, majka i brat -, s početka naše priče, utjehu nalazi u činjenici da je Diego poginuo boreći se za slobode i prava u koja je čvrsto vjerovao. Kao što je napisao u pismu kući, tjedan dana prije pogibije, "Vjerujem da nas Bog sve vodi točno onako kako trebamo ići. Ja sam osobno toliko sretan i ponosan što me doveo u Ameriku."