U odnosima s Moskvom, Obamina administracija koncentrira se na suradnju, a ne na sporove
David Kramer, dužnosnik Državnog tajništva za prethodne vlade, nada se da će predsjednik Obama u Moskvi govoriti i o ljudskim pravima u
Odšestog do osmog srpnja, predsjednik Sjedinjenih Država Barack Obama bit će uMoskvi, gdje će se susresti sa svojim kolegom Dmitrijem Medvjedevim. Andre de Nesnera je za rubriku U žarištupripremio prilog o sadašnjem trenutku američko-ruskih odnosa. Analitičari se slažu s tvrdnjom da suu posljednjih osam godina, za vrijeme administracije Georgea Busha,američko-ruski odnosi, postupno, bivali sve gori. Može li Barack Obama zaustaviti taj trend? Na pitanje je prije nekoliko mjeseci, uNjemačkoj, pokušao odgovoriti dopredsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden: "Došao je trenutak, da parafraziramnašeg predsjednika, da se odnosi 'vrate na polaznu točku'. Treba ponovno razmotriti niz pitanja, u vezis kojima možemo i trebamo surađivati." Ovaj je Bidenov govor pripremioteren za obnovu odnosa Washingtona i Moskve – kaže Marshall Goldman, stručnjakza Rusiju koji predaje na sveučilištu Harvard: "Kada kažete da se odnosi trebaju vratitina polaznu točku, kada koristite termin 'reset' iz kompjuterske terminologije,to znači da se ne osvrćete na prošlost i da sa svojim partnerom u pregovorimaotvarate niz novih mogućnosti. Nedopuštate da vas blokiraju problemi iz prošlosti. Nova administracija u Washingtonu može sidopustiti da 'krene od polazne točke' jer smatra da problemi prošle vlade nisui njezini problemi." Daryl Kimball, direktor ne-vladineorganizacije Arms Control Association, slaže se da – kada su u pitanju odnosi sMoskvom – postoje velike razlike između Obamine i Busheve vlade: "Obamina adminsitracija odlučila je dase koncentrira na područja na kojima i Sjedinjene Države i Rusija želesurađivati, gdje ne postoji spor između dviju zemalja. Pitanja u vezi s kojima postoje razlikestavljena su u drugi plan. Primjer za tosu pregovori o bilateralnom sporazumu koji će zamijeniti sporazum START osmanjenju strateških nuklearnih arsenala, iz 1991., kojem prestaje važenje uprosincu." Nakonsusreta Obama-Medvjedev u Londonu, početkom travnja, objavljena je zajedničkaizjava prema kojoj će dvije zemlje nastojati smanjiti broj nuklearnih glava narazinu koja je niža od one predviđene tzv. Moskovskim sporazumom iz 2002. Prema tom dokumentu, do 2012. godine,Sjedinjene Države i Rusije obvezale su se da će smanjiti svoj nuklearni arsenalna 1700 do 2200 bojevih glava. Nasummitu u Moskvi – koji će se održati početkom srpnja, dvojica će predsjednikarazmotriti ostvareni napredak na ovom području. Za razliku od strateških arsenala, na području protu-raketne obrane ne postojikonsenzus. Sjedinjene Države planiraju uPoljskoj i Češkoj postaviti elemente novog protu-raketnog štita, koji će –prema Washingtonu – braniti Zapad od projektila koje bi mogao lansirati Iranili neka teroristička organizacija sa Srednjeg istoka. Iako Sjedinjene Države već godinama nastojeuvjeriti Moskvu da protu-raketni štit nije usmjeren prema Rusiji, Moskva u tone vjeruje i protivi se postavljanju anti-raketnih postrojenja u SredišnjojEuropi. Robert Legvold sa sveučilištaColumbia kaže da administracija Baracka Obame nije toliko 'zagrijana' zapostavljanje protu-raketnog štita u Poljskoj i Češkoj, kao što je to bilaprethodna vlada: "Barack Obama je kao predsjedničkikandidat izjavio da ne smatra da ga obvezuju odluke prethodne vlade kada je upitanju obrana od balističkih projektila.Kada su u pitanju protu-raketna postrojenja u Poljskoj i Češkoj, Obamaje izjavio da će ona biti postavljena ukoliko se ispune dva uvjeta. Prvo – ovisno o prijetnji koja dolazi izIrana. Drugo – ovisno o tome je li noviprotu-raketni sustav u tehničkom smislu efikasan i – isplativ. Obama nije promijenio ovaj svoj stav." O ovom će problemu biti riječitijekom rusko-američkog summita u Moskvi.Na dnevnom redu susreta Medvjedev-Obama su i Afganistan, nuklearniprogrami Irana i Sjeverne Koreje te sprečavanje širenja nuklearnognaoružanja. David Kramer, bivši visokidužnosnik američke diplomacije, nada se da će predsjednik Obama spomenuti baremdva sporna pitanja: "Nadam se da će predsjednik izvjesnovrijeme provesti govoreći o razvoju građanskog društva u Rusiji te poštivanjuljudskih prava. U Rusiji je na ta dvapodručja situacija sve gora, i za to je vrlo važno – po mom mišljenju da o timpitanjima američki predsjednik govori na summitu. Drugo – predsjednik Obama treba ponovitistajalište Washingtona da Sjedinjene Države ne priznaju bilo kakve ruske sfereutjecaja u Gruziji, Ukrajini i drugim zemljama regije. Te države, ako to žele, imaju puno pravo dase integriraju u euro-atlantske asocijacije.To uopće nije nešto što bi moglo štetiti Moskvi – one mogu biti dio tihintegracija i istovremeno imati dobre odnose s Rusijom." Administracija predsjednika Obame uposljednjih je pet mjeseci započela rad na obnovi američko-ruskih odnosa. Moskovski summit će biti važan događaj na tomplanu, koji će pokazati da se odnosi mogu razvijati bez obzira na razlike.