Jerusalem: Grad neodgonetnute misterije i tajnovitosti
Za hodočasnike kršćane iz cijelog svijeta Jerusalem je mjesto Isusove patnje, raspeća i uskrsnuća
„Bog je, kako ja vjerujem, ostavio svoje znakove u Jerusalemu, a mi, kao ljudi, možemo doći ovdje i osjetiti božju tajnovitost. Dolazimo da se suočimo sa božjom voljom i hodočašćem u Jerusalem bliži smo raju kojem stremimo, koji nas čeka.“ Stanovnici Jerusalema će uskoro iz jednog dijela grada u drugi stizati najmodernijom tramvajskom vezom. Laku gradsku željeznicu, kako se zvaničnije naziva taj sistem, turisti i hodočasnici će koristiti mnogo manje, jer tramvajska trasa u velikom luku zaobilazi objekte i lokalitete svete kršćanima, muslimanima i Jevrejima. Svake godine Jerusalem posjeti preko milion hodočasnika-kršćana i u trećem dijelu serijala o Jerusalemu govorimo o tome što njima taj grad i Sveta zemlja, kako se naziva stari, centralni dio grada, znače i kako je doživljavaju. U prethodna dva izvještaja govorili smo, da podsjetimo, o Jerusalemu viđenom očima Jevreja i muslimana. U najkraćem, hodočanici kršćani prolaze tijesnim ulicama Jerusalema stoljećima. To je za njih, prije svega i iznad svega, mjesto hodočašća, prostor biblijske povijesti, ambijent događanja koja su kamen temeljac kršćanstva, religije preko dvije milijarde ljudi. Za njih to je mjesto Isusove patnje, raspeća i uskrsnuća. Svakog petka hodočasnici u Starom gradu slijede Put križa ulicom Dolorosa, prateći Kristove korake do njegovog raspeća. Hodočašće se završava u Crkvi svetog sahranjenja. Duž tog puta kvartovi naseljeni Jevrejski i muslimanima podsjetnik su da je status Jerusalema ključna tačka u rješavanju izraelsko-palestinskog sukoba. Sestra Belen, svećenica iz Španije, stoljećima dugu i još nezvršenu borbu za Jerusalem vidi, kako kaže, kao testament značaja grada i dodaje: Broj hodočasnika se posljednjih godina značajno uvećava. Istovremeno, broj Palestinaca kršćana koji žive u Jerusalemu se uveliko smanjuje jer mnogi iseljavaju pod pritiskom izraelsko-palestinskih tenzija. Posljednji put kršćani su za Jerusalem ratovali u vrijeme Krstaških ratova, prije devet stoljeća, kada su zauzeli grad i Svetu zemlju kako bi hodočasnicima kršćanima osigurali pristup njihovim svetištima. Danas, među stanovnicima tri religije, kršćani Jerusalema su jedini koji nemaju nikakav politički ulog, vlast ili uticaj u gradu. Njihov jedini interes je dostupnost svetištima. Fratar Frederic Mans iz franjevačke škole za izučavanje biblije ističe: A sestra Belen, hodošasnica u više navrata, ponovo će hodočastiti ako bude mogla: Sestra Belen je samo hodočasnica, hodočašćem snaži svoju vjeru i moli da Jerusalem bude grad mira, širom otvoren za sve ljude dobrog srca.