Zeleno svetlo za kandidaturu Srbije
Sve članice Evropske unije, uključujući Rumuniju, danas su u Briselu preporučile liderima EU da Srbiji odobre status kandidata.
Praktično, evropskim liderima je prepušteno da formalno odluče da li će Srbija biti evropski kandidat. Mada se do sada nije desilo, ili se vrlo retko desilo, da lideri odbace mišljenje svojih ministara, ostaje činjenica da kandidatura Beograda nije potvrdjena već je tek predložena. Medjutim, niko nije doveo u pitanje ono što je do sada učinila Srbija, niti je nedavni sporazum Beograda i Prištine, koji je bio neka vrsta preduslova za današnju debatu, tumaccen drugačije nego kao uspjeh svih strana. Danski ministar za Evropu na završetku zasedanja šefova diplomatija EU , posle rasprave koja je trajala šest sati, izjavio je da je "postignut dogovor oko toga da je Srbija ispunila merila" i dodao da je, s njegovog gledišta, "Srbija sada na tački povratka u evropsku porodicu". Predsedavajući danski ministar naglasio je da je "otvoreno novo poglavlje u odnosima EU i Srbije" i naveo da je to potvrda da se politika prijema novih članca u EU nastavlja. Vamen je ukazao i na dobre rezultate Srbije u dijalogu s Prištinom. Evropski komesar  je danas u Briselu "toplo pozdravio" preporuku Saveta ministara Evropske unije da se Srbiji dodeli status kandidata za članstvo i izrazio uverenje da će to odobriti i vodji EU na zasedanju u četvrtak i petak. File je, na završetku zasedanja šefova diplomatija EU, naglasio da odobravanje kandidature Srbiji otvara novu eru u pristupanju EU i podstiče dalje reforme koje vode članstvu. Predsednik Srbije  se u svom komentaru usvrnuo i na stav Rumunije, koja je privremeno ugrozila usvajanje proporuke ministara EU o kandidatskom statusu Srbije nastavio je Tadić. Predsednik Srbije je ocenio da je veliki uspeh ako se dodje do tog cilja: Preostalo je još, dakle, da konačnu reč krajem sedmice kažu evropski šefovi država ili vlada. Za očekivati je da će svojom pozitivnom odlukom razbiti sumnje da se kao nova kategorija evropskih integracija na mala vrata uvodi potkusurivanje nerazrešenih računa kakve bi eventualno mogle imati one države koje se već nalaze sa one strane evropske granice prema kandidatma koji kucaju na evropska vrata. A ta praksa, uvedena u proces proširenja stavom Grčke prema Makedoniji, zatim sporom Slovenije i Hrvatske, pa, konačno rumunskim zahtevima prema Srbiji, mogla bi bezgranično otežati ionako težak i zahtjevan put država Zapadnog Balkana prema evropskoj matici.