Pineda: Srbija bi mogla da bude značajan regionalni izvoznik energije
Zamenica direktora Centra za globalizaciju, rizik i naučno istraživačku politiku pri Univerzitetu države Kalifornije, u Los Anđelesu, d
Pineda: “Postoje brojni faktorikoji utiču na proizvodnju i potražnju energenata. Jedan od glavnih jeekonomska kriza, koja snažno utiče na potražnju, posebno u zemljama kaošto su Indija ili Kina, jedan od najvećih potrošača zbog svogintenzivnog privrednog razvoja. Drugi problem je da energetski izvorinisu podjednako rasporedjeni širom sveta, niti su rasporedjeni tamo gdesu potrebni. Dakle, transport nafte i drugi troškovi igraju važnuulogu. Treći faktor je sezonsko korišćenje energije, odnosno da li jeto zimi radi grejanja, ili leti radi rashladjivanja, uključujućipotrošnju energije u javnim i privatnim zgradama. Što se tičeekologije, znamo da su istorijski izvori energije fosilna goriva, kaošto je ugalj - glavni uzrok ispuštanja ugljendioksida i zagrevanjaatmosfere. Pošto ćemo u doglednoj budućnosti morati da koristimofosilna goriva, predstoji nam modifikacija načina za njihovokorišćenje”. Glas Amerike: Početkom ove godine posetili ste Srbiju, kako ona reaguje na ove energetske i ekološke izazove? Pineda:“Srbija ima velike prirodne resurse i prilazi rešavanju svojihenergetskih potreba na izbalansiran način. Ugalj i fosilna gorivaučestvuju sa oko 55 odsto u proizvodnji energije, dok se za ostatakkoriste hidrocentrale, koje su proizvodjači čiste energije. Pored toga,Srbija ima mogućnost izgradnje novih hidrocentrala na reci Drini. Onatakodje ima zalihe uglja za narednih 300 godina, pa bi, ako nastaviovim putem, mogla da bude značajan regionalni izvoznik energije. Sanovim ministrom ekologije Srbija je prošle godine počela da sprovodinovu, strožiju i dalekosežnu ekološku politiku. Ona je takodjepotpisnik sporazuma iz Kjota, kojim se omogućava drugim zemljama dainvestiraju u Srbiji, kako bi dobila poene za smanjenje ispuštanjaugljendioksida, što je važan način za privlačenje novih investicija. Srbija takodje prolazi kroz proces kapitalizcaije svoje energetskeindustrije, nastojeći da pridobije strateške partnere za izgradnjuelektrana, i privatizovala je svoj energetski sektor, što se odnosi naprodaju naftne industrije Rusiji, radi distribucije prirodnog gasa iizgradnje gasovoda preko njene teritorije. Srbija ima odličnu lokaciju,koju je teško mimoići, kao i potencijal za koriščenje alternativnihizvora, kao što su energija vetra i biomasa. Znači, Srbija bi mogla dakombinuje korišćenje fosilnih goriva, hidroenergije i biomase”. Glas Amerike: Da li će Srbija u budućnosti moći da se oslanja na ugalj kao primarni izvor za proizvodnju električne energije? Pineda:“Svaka zemlja mora da ispita mogućnosti kako može da dobije optimalnukorist od fosilnih goriva za konkretne energetske potrebe. Što se tičeuglja, Srbija će morati da se oslanja na svoje velike zalihe napovršini i u dubini zemlje, koji su dobrog kvaliteta, da bi razvilanovi način proizvodnje i nove energetske izvore. Na primer, savremenatehnologija za proizvodnju gasa od uglja ne zagađuje atmosferu, auzgredni proizvodi mogu da se koriste u petrohemijskoj i drugimindustrijama. To gorivo može da se transportuje iz Srbije rekama, pa bina taj način u Srbiji mogla da se stvori energetska baza. Lokacija tezemlje, njeni prirodni resursi, plus mogućnost kombinovanja fosilnihgoriva i hidro-energije, kao i korišćenja biomase – sve bi to moglo dastavi Srbiju u primarnu stratešku poziciju, ako bude napravila mudarizbor”.