Kako što brže stiæi do Marsa i natrag ?  - 2004-10-16
Sa danas raspoloživom tehnologijom astronautima bi trebalo oko dve i po godine da stignu do Marsa, obave nauène eksperimente i vrate se
Šanse za uspeh tako dugoroènog boravka u svemiru prilièno su niske, pa zato nauènici lupaju glavu pokušavajuæi da pronadju neki nov, brži naèin kretanja kroz svemir. Grupa istraživaèa sa Univerziteta države Vašington dobila je finansijsku pomoæ NASE za razradu ideje o potiskivanju svemirske letelice uz pomoæ snažnog snopa magnetizovane plazme. Prema tom konceptu, svemirska letelica ne bi imala sopstveni pogon veæ bi se kretala kao neka vrsta jedrilice. U orbiti oko zemlje bila bi sagradjena stanica sa snažnim generatorom snopa magnetizovanih èestica. Prema prvim proraèunima, usmerivaè plazme preènika 32 metra mogao bi da potisne svemirski brod brzinom od 11,7 kilometara u sekundi. Ako uzmemo da je proseèna udaljenost izmedju Zemlje i Marsa oko 77 miliona kilometara, takav svemirski brod stigao bi do Marsa za oko 75 dana. Medjutim, slièna stanica morala bi da bude postavljena i u orbiti oko Marsa kako bi obezbedila koèenje svemirskog broda. Nauènici veæ zamišljaju o postavljanju generatora plazme po raznim taèkama sunèevog sistema, koji bi se takoreæi izmedju sebe dobacivali svemirskim letelicama. Energiju bi obezbedjivali ili nuklearni reaktori ili solarne fotoelektriène æelije. Proba ove nove vrste propulzije mogla bi da se obavi veæ kroz pet godina.