EU ponovo opominje Srbiju da saradjuje sa Hagom - 2004-03-23
Evropska unija je saopštila Srbiji da mora u potpunosti da saradjuje sa tribunalom u Hagu ako želi da se jednoga dana prikljuèi Uniji i
Funkcioneri Evropske unije instistiraju da Srbija mora da preduzme akcije za hapšenje šesnasetorice koju je Haški tribunal optužio da su poèinili ratne zloèine, tokom balkanskih ratova devedesetih godina. Za jednog od njih, bivšeg komandanta vojske bosanskih Srba, generala Ratka Mladiæa, veruje se da se krije u Srbiji. Ti zahtevi stavljaju premijera Srbije Vojislava Koštunicu u težak položaj. Politièki opstanak njegove vlade zavisi od podrške Socijalistièke partije Srbije, bivšeg diktatora Slobodana Miloševiæa. Evropske diplomate kažu kako je Koštunica, tokom juèerašnjih razgovora u Briselu sa najvišim funkcionerima Evropske unije i NATOa, obeæao, kako su oni to preneli, diskretnu saradnju sa tribunalom. Diplomate su navele njegove reèi da je spreman da saradjuje sa sudom na naèin koji ne bi destabilizovao institucije u Srbiji. Ali to verovatno neæe zadovoljiti ni Evropsku uniji niti NATO. Srbija želi da zakljuèi jedan trgovinski sporazum sa Unijom, kao i prikljuèivanje NATOovom programu Partnerstvo za mir, u okviru poèetnih koraka ka integraciji u panevropske institucije. Drugu prepreku uspostavljanju tešnjih veza sa NATOom i Evropskom unijom predstavlja najnovije obnavljanje nasilja na Kosovu, u kome je poginulo dvadeset osmoro ljudi. Koštunica je predložio podelu pokrajine na etnièke kantone kako bi prava Srba bila zaštiæena. Ali Visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost, Havijer Solana, rekao mu je da bi takav plan na kraju doveo do podele pokrajine i potopio sve nade u stvaranje multietnièkog Kosova. Koštunica je ipak tražio veæu autonomiju za kosovske Srbe. ”Srpska vlada je protiv bilo èega što bi vodilo ka podeli i cepanju Kosova. Ona samo traga za novim institucionalnim instrumentima, u obliku neke vrste autonomije, koja bi olakšala život, ili opstanak Srba i nealbanaca. To je sve.“ Havijer Solana, koji æe danas otputovati za Kosovo, priznao je da bezbednost za Srbe na Kosovu mora biti poboljšana: ”Èinjenica je da manjine, a naroèito srpska manjina, nisu bile dovoljno zaštiæene na Kosovu, i od te èinjenice moramo da zapoènemo analizu o tome kako da poboljšamo stvari.“ I Solana I Koštunica izrazili s protivljenje brzopletom odluèivanju o definitivnom statusu Kosova. To je u oštrom kontrastu prema gledištu usvojenom od strane albanskog rukovodstva pokrajine. U intervjuu koji je juèe dao italijanskom dnevniku Korijere dela sera, predsednik Kosova Ibrahim Rugova rekao je da Kosovo mora da postane nezavisno i da je došlo vreme za prenos moæi sa medjunarodne administracije na kosovski parlament.