Napetosti unutar iranskog režima
Ulični protesti u Iranu su nestali pod pritiskom vladinih snaga bezbednosti, ali političke razmirice se nastavljaju
Na nedavno održanom pretresu na Kapitol hilu, , ekspert uCentru Saban za politiku na Bliskom istoku, rekla je da su tekuće svađeizmeđu vodećih iranskih političara bez presedana. „Dodatnadalekosežna posledica po iranski režim jeste podela unutar političkeelite. Frakcionaške prepirke su oduvek postojale u Iranu, ali nikadana ovom nivou, niti smo ikada bili svedoci tako direktnog napada naautoritet vrhovnog vođe,“ rekla je Maloni. Predsednik  je isprva odbio da sprovede naredbu vrhovnog vođe AlijaHameneija da odustane od imenovanja svog kandidata  za prvog potpredsednika. Mašaei je kontroverzan uiranskim konzervativnim političkim krugovima zbog njegovihsvojevremenih povoljnih komentara o izraelskom narodu. Ahmadinedžad jepopustio pred zahtevom vrhovnog vođe, pošto su to od njega zatražilikonzervativci. Međutim, u znak prkosa imenovao Mašaeija za šefa svogkabineta. Komentatori ističu da je Mašaeijeva kćerka udata zapredsednikovog sina. U nedelju, uoči ponovne inauguracije,Ahmadinedžad je smenio svog tvrdokornog ministra za obaveštajnapitanja, dok je ministar za kulturu podneo ostavku. Nije usledilonikakvo zvanično objašenjenje, ali prema listu Teheran tajms, kojiizlazi na engleskom jeziku, oba ministra su se žestoko protivilaimenovanju Mašaeija za potpredsednika. Istog dana, Ahmadinedžadje imenovao  za specijalnog inspektora. Kordan je prošlegodine podneo ostavku pošto je ustanovljeno da je lagao da je stekaodiplomu Univerziteta Oksford. Kordanov novi posao je istraživanjeprevara i korupcija u vladi. Analitičari ukazuju da jepredsednik suočen sa pritiskom i reformista i konzervativaca. , analitičarka privatne konsultantske firme za obaveštajna pitanjaStratfor, tvrdi da jedan od glavnih predsednikovih političkihrivala, bivši predsednik , nastoji daograniči predsednikov prostor za političko manevrisanje. „Rafsandžanijasno predočava da postoje granice do kojih Ahmadinedžad može dadeluje, i da vrhovni vođa mora da poštuje te granice. Videćemo kolikodaleko će sada Ahmadinadžad moći da ide,“ kaže Ravi Bala. , direktor Iranskih studija na Univerzitetu Stanford, kaže da je i opozicija podeljena. „Mislimda je opozicija podeljena u dve grupe. Neki su umereni, kaoRafsandžani, koji želi suptilniju verziju statusa kvo. Musavi iostali, iako to nisu artikulisali, žele povratak, kako su to neki odnjih izričito rekli, prvobitnom nacrtu ustava,“ kaže Milani. Utoj verziji nije predviđena posebna uloga klera niti se pominje konceptprema kome najviši autoritet počiva na jednom verskom lideru. Ali,ravnoteža snaga mogla bi da leži u rukama moćne iranske Revolucionarnegarde, stvorene 1979., jer ajatola Homeini nije imao poverenje uiransku vojsku. Predsednik Ahmadinedžad je veteran Revolucionarne garde. AnalitičarKarnegijeve Fondacije za međunarodni mir, , naveo je napomenutom kongresnom pretresu da bi vrhovni vođa i predsednik imaliozbiljne nevolje ako bi jedinstvo Revolucionarne garde počelo da puca. „Zasada ne vidimo znake toga, ali Revolucionarna garda sa 120 hiljadaljudi predstavlja krupan entitet. Dok Hamenei postavlja najvišekomandante koji će mu verovatno biti odani, niži redovi u mnogo većojmeri odražavaju iransko društvo u celini,“ navodi Sađapur. Mahmud Ahmadinedžad polaže predsedničku zakletvu 5. avgusta.