Svetski lideri obeležavaju u Rusiji 60. godišnjicu savezničke pobede
Više od 50 svetskih lidera okupiće se u Rusiji da obeleži godišnjicu poraza nacističke Nemačke i završetka drugog svetskog rata.
Predsednik Putin je ovih dana u više navrata ukazao na sovjetske žrtve -- u drugom svetskom ratu su poginuli milioni ruskih civila. Putin ukazuje da ratni veterani predstavljaju uzor službe svojoj zemlji. Lekcije naučene u drugom svetskom ratu ukazuju na potrebu da se globalna zajednica bori protiv pretnji današnjice, kao što je medjuanrodni terorizam koji -- rekao je predsednik Putin -- predstavlja sada najveću opasnost po čovečanstvo. Kao i pre 60 godina, ta pretnja može da se ukloni jedino solidarnošću i medjusobnim poverenjem, naglasio je ruski predsednik. Više od pedeset svetskih lidera pridružiće se Putinu na svečanostima u Moskvi čiji će vrhunac biti vojna parada tokom koje će Crvenim trgom defilovati dve i po hiljada ratnih veterana i tenkovi iz sovjetske ere. Krajnje oprezne zbog smrtonosnih terorističkih napada u proteklih nekoliko godina, za koje se okrivljuju čečenski separatisti, ruske vlasti ništa neće prepustiti slučaju kad je u pitanju bezbednost predstojećih manifestacija. Dva dana pre dolaska visokih gostiju ruske snage bezbednosti su saopštile da su osujetile planove čečenskih pobunjenika da u gradovima na severu Kavkaza izvrše napade eksplozivima i otrovnim substancama na bazi cijanida. Za obezbedjenje će se danonoćno starati 24 hiljade policajaca, medju kojima i dve hiljade specijalaca. Dodatnu zaštitu pružiće i vazduhoplovne snage koje će patrolirati nebom iznad Moskve. Gradski oci su isplanirali da se ulični porodavci i klošari uklone iz gradskog centra, a široj populaciji je upućen apel da svečanosti prati na malim ekranima u svojim kućama. Na marginama manifestacija predsednik Putin će tokom vikenda predsedavati samitom lidera Zajednice nezavisnih država, a u utorak će biti domaćin sastanka na vrhu izmedju Evropske unije i Rusije. Predsednik Putin će takodje voditi razgovore sa predsednikom Bušom koji će, kako kažu američki zvaničnici, naglasiti zabrinutost Amerike za stanje demokratije u Rusiji. Ali uprkos političkim aktivnostima, u žiži pažnje okupljenih lidera ipak će biti svečanosti zbog kojih su i došli u Moskvu, kaže direktor moskovske fondacije Heritidž, Jevgenij Volk. “Obeležavanje 60. godišnjice savezničke pobede u Evropi biće propraćeno ceremonijama i biće više reklamni, propagandni dogadjaj za predsednika Putina koji će pokazati narodu da ga zapadni lidri cene. Ne verujem da će tokom tih manifestacija biti raspravljano o bilo kakvim suštinskim pitanjima.” Medjutim, u Moskvi će biti upadljivo i to ko se nije pojavio na svečanostima 9. maja. Lideri Litvanije i Estonije odlučili su da ne dodju zbog bolnih sećanja jer baltički narodi smatraju savezničku pobedu početkom duge sovjetske okupacije. Svojom posetom Letoniji pred odlazak u Moskvu predsednik Buš će naglasiti čvrstinu američkog saveza sa tom malom baltičkom državom i njenim susedima, Estonijom i Litvanijom. Letoniju, kao i Estoniju i Litvaniju, Sovjetski savez je okupirao tokom drugog svetskog rata. Slobodu su ponove stekle tek pola veka kasnije, 1991. Sve tri baltičke zemlje insistirale su ovih dana -- uoči 60. godišnjice svaezničke pobede -- da Rusija prizna tu sovjetsku okupaciju i da im se za nju izvini. Medjutim, Moskva smatra sovjetsku ulogu u porazu nacističke Nemačke -- zbog koje je 27 miliona Rusa izgubilo život -- najsvetlijom tačkom sovjetske istorije, pa se stoga opire priznanju da je na baltičke države izvršena invazija i da je Crvena armija prikazana kao oslobodilačka a ne okupaciona vojska. U pismu upućenom ove nedelje letonskoj predsednici Vajri Vike-Frajbergi predsednik Buš je rekao da je završetkom drugog svetskog rata obeležen i tragičan trenutak za baltičke države jer su ih tada okupirale sovjetske snage. Ta opaska je izazvala oštro reagovanje Rusije koja tvrdi da Sovjetski savez nije okupirao baltičke zemlje već da su mu se one dobrovoljno pridružile. Stručnjak za Rusiju u jednom uglednom londonskom institutu, Nikolas Redman kaže da je predsednik Buš povukao dobar potez time što je svoje prisustvo svečanostima u Moskvi izbalansirao javim sagledavanjem činjenice da kraj rata nije doneo veliku dobrobit baltičkim zemljama. “Mislim da je to bilo vrlo važno pred odlazak predsednika Buša u Moskvu gde će odati priznanje ogromnom doprinosu Svojetskog Saveza i sovjetskih naroda u porazu fašizma. Time je takodje ukazano da je u sovjetskom ponašanju u to vreme bilo elemenata koji su bili neprihvatljivi.” Lideri Estonije i Litvanije odlučili su da ne prisustvuju svečanostima zbog opiranja Moskve da prizna grehe koje je Sovjetski savez počinio pre, tokom i posle rata. A predsednica Letonije Vike-Frajberga kaže da će svojim prisustvom oporiti rusku interpretaciju istorije. Nikolas Redman smatra da je važno za Rusiju da se otovreno suoči sa prošlošću. “Jedan od zabrinjavajućih elemenata današnje ruske inostrane politike jeste činjenica da Moskva i dalje odbija da prizna šta se desilo 1945. u smislu pripajanja ne samo baltičkih država nego i okupacije drugih istočnoevropskih zemalja.” Poljski predsednik Aleksandar Kvašnjevski kaže da će prisustvovati moskovskim svečanostima ali da želi da ruska vlada prizna da kraj drugog svetskog rata nije doneo slobodu zemljama poput njegove jer je tada usledila okupacija sovjetskih snaga.