Bez globalne perspektive i poznavanja sveta nema obrazovanja
U Srbiju je studente doveo rođeni Beograđanin, Vladimir Matić, profesor međunarodnih odnosa i spoljne politike na Univerzitetu Klemson 
U okviru letnje nastave, grupa od 11 mladih Amerikanaca odlučila je da mesec dana provede u Beogradu i Srbiji. Većina njih je sa fakulteta društvenih, uglavnom političkih nauka, mada ima i budućih inžinjera. U Srbiju ih je doveo rođeni Beograđanin, Vladimir Matić, profesor međunarodnih odnosa i spoljne politike na Univerzitetu Klemson u Južnoj Karolini. Politika Klemsona, kao uostalom i svih državnih univerziteta je da bez globalne perspektive i poznavanja sveta nema ni obrazovanja. U taj se zaključak može sažeti i najjednostavniji odgovor na pitanje zbog čega mladi Amerikanci provode deo svog školovanja u Beogradu. “Cilj je da se studenti upoznaju sa svetom. Ovoga puta - kroz upoznavanje Srbije, njene istorije i razvoja; kroz upoznavanje sa njenom politikom i problemima sa kojima je sada suočena i što je najvažnije – sa njenim ljudima”, kaže profesor Vladimir Matić. “Kroz različite perspektive njihovih sagovornika, ja očekujem da moji studenti steknu komplentu sliku Srbije”, kaže Matić. U prvoj nedelji boravka možda su naučili po neku srpsku reč, videli da Beograd ima bogat noćni život, saznali su o burnoj istoriji Srbije, posetili nekoliko muzeja, i imali priliku da se upoznaju sa Beogradom i Beograđanima. Profesor Matić kaže da su utisci nakon susreta sa ljudima u Beogradu – impresivni. Kako god se budu odvijali odnosi Srbije i Amerike u svetlu rasplitanja kosovskog čvora, ovi mladi Amerikanci biće najbolji ambasadori Srbije u svojoj zemlji. Beograd je uvek slovio za dobrog domaćina i posetioci su mu se uvek rado vraćali... Stoga ne čudi da je baš kao i mnogima koji prvi put dolaze u Beograd - sam grad i njegovi ljudi bio najprijatnije iznenađenje. “Svi se vraćaju kući sa osećajem da su bogatiji. Da su možda i malo drugačiji“, kaže profesor Matić. Tokom boravka u Srbiji, grupa mladih Amerikanaca obišla je gotovo sve važne tačke na političkoj sceni - od parlamenta i pojedinih ministavstava, do nevladinih organizacija i studentskih i omladinskih udruženja. Primećuju da među mladim Amerikancima i Srbima ima dosta sličnosti, naročito na kulturnom nivou. Ali i da ima dosta razlika: Gotovo jednodušno, svi učesnici letnjeg seminara u Srbiji ocenjuju da je dolazak i jednomesečni boravak u Beogradu mnogo veće i bogatije iskustvo od posete drugim zemljama: Mlade Amerikance tek čeka sabiranje mnogih utisaka koje su poneli iz Srbije. Osim što su imali priliku da upoznaju svet, mogli su da čuju i sebi i svojoj zemlji – iz perspektive drugih. Kada su pre mesec dana došli u Srbiju, mladi studenti iz Amerike priznaju da nisu mnogo znali o zemlji u kojoj su odlučili da provedu mesec dana letnjih studija. Ratovi na Balkanu, NATO bombardovanje i često pojavljivanje u vestima su osnovni detalji koje su ovi mladih ljudi iz Amerike znali o Srbiji. Za mesec dana mnogo toga su prošli u Srbiji, upoznali političku scenu, saznali o burnoj istoriji, sretali se sa ljudima. Otkrili su kuda stremi zemlja, tako da i sami imaju ideje šta bi Srbiji moglo da pomogne na putu ka evropskim i svetskim integracijama. Jedna od adresa koju su posetili u Beogradu je i Evropski pokret, a evo kako je njihov domaćin Vojislav Milošević video razlike između mladih u Srbiji i mladih u Americi. Ipak, kada sve saberu i oduzmu posle meseca provedenog u Srbiji, na ove mlade Amerikance najveći utisak ostavila je ipak sama zemlja i njeni ljudi. Kao najodgovorniji za ovo jednomesečno istraživanje Srbije, profesor Vladimir Matić sa Univerziteta Klemson u Južnoj Karolini, kaže da je izuzetno zadovoljan onim što je sa svojim studentima iz Amerike video u Srbiji. I sledeće godine, kaže Matić, nova grupa studenata sigurno dolazi u Srbiju.