Dodik: Vratiti se izvornom Dejtonu
Predsednik Republike Srppske je za GA rekao da bi na taj način već bile formirane zajedničke institucije vlasti u Bosni i Hercegovini
: : Treba reći da je svih ovih godinu dana bilo pokušaja da se formira zajednička vlast, ali to nije uspjelo iz niza razloga. Suštinski je naravno priča o dva koncepta ili nekoliko koncepta, koliko ima u Bosni i Hecregovini, oko samog formiranja vlasti. Dakle, Dejtonski koncept predviđa balans, rotaciju, ravnopravnu zastupljenost naroda i u tom pogledu je to do sada bilo olako završavano u svim prethodnim slučajevima, dok se sada nije pojavila jedna politika koja podrazumjeva želju da jedna politička partija bude predstavnička partija za više od jednog naroda, bez obzira što za nju glasa masovno isključivo recimo bošnjački narod. U tome svemu došlo je do problema u Federaciji između političkih predstavnika Bošnjaka i Hrvata i kriza je dovela do toga da je Visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini bukvalno formirao vladu Federacije. Mi u Republici Srpskoj smo odmah nakon izbora, koliko su to termini dozvoljavali, bili spremni da uđemo u zajednički organ. Ta spremnost i sada postoji. Mi mislimo da to treba da se učini, ali nismo nešto posebno tužni zbog svega toga što se dešava jer na kraju krajeva je vidiljivo da je sve ono što je pokušavala da podrži, pa i sama Evropa, u Bosni i Hercegovini predstavlja jednu imaginaciju koja ne donosi rješenje. Najbolje je vratiti se izvornom Dejtonu i načinu na koji je on postavljen. Na taj način bi već do sada imali formirane zajedničke institucije vlasti. : : Ima ogroman, naravno. Veoma je negativan izvještaj za Bosnu i Hercegovinu, što se tiče Evropske unije. Tamo je jedino pohvaljena Republika Srpska, što je razvila dovoljno kapaciteta, u međuvremenu, da bi se mogla kretati uspješno ka Evropskoj uniji, naspram Federacije koja ne pokazuje sposobnost da to obezbijedi. Naprosto u Bosni i Hercegovini imamo jednu realnu situaciju. Ona od početka provođenja Dejtonskog sporazuma imala mnogo izazova. Jedni su mislili da treba da ostane dejtonska, i mi to preferiramo i danas, drugi su opet htjeli da kroz priču o dogradnji Bosne i Hecegovine putem duha Dejtona naprave neku novu Bosnu i Hercegovinu koja se opet pokazala neostvarivom. I što smo više imali reformi u Bosni i Hercegovini uperenim ka političkim rješenjima i političkom sistemu, imali smo više blokada i zastoja Bosne i Hercegovine. Mislim da je najbolje da se vratimo na dejtonski izvorni balans i onda bi znali da Hrvati i oni koje su Hrvati većinom podržali mogu da predlože svoje predstavnike, Srbi svoje, Bošnjaci svoje i ne bi bilo eksperimenata. Ovako smo svi u fazi nekog eksperimenta koji možda zvuči primamljivo nekima u Evropi, ali on je naravno nesotvariv u Bosni i Hercegovini jer postoje neki realni odnosi između tri konstitutivna naroda i dva entiteta. : Mislim da smo značajno popravili našu poziciju. Ona je dovoljno razumljiva i u to sam mogao da se uvjerim ovih dana, boraveći u Kongresu, Stejt Dipartmentu, Senatu, Komitetu za nacionalnu bezbjednost. Mislim da ima sve više razumjevanja za sve ono što radimo. Naravno, odluka da to finansiramo je naša odluka. Novac je veoma transparentan i zasniva se na važnim odlukama organa vlasti i sredstva se naravno izdvajaju u budžetu svake godine i to je transparentno. To što misle u Federaciji, to je za nas manje važno. Mi ne trošimo njihov novac, za razliku od njih koji troše novac i uporno su nam dužni ogromne svote novca. : Ako oni misle da je Bosna sposobna da preživi, to je njihovo mišljenje. Mi nismo protiv teritorijalnog integriteta i međunarodnog kapaciteta Bosne. I u tom pogledu, smatramo da je to sasvim dovoljno za našu verifikaciju toga kako mi mislimo o budućnosti. Ali unutrašnji odnosi moraju da se redefinišu i mi imamo svoj stav o tome, kao što i drugi imaju. Mislimo da je ova upotreba kvalifikacija da će se obnoviti nasilje apsolutno samo u funkciji da bi se podržao jedan koncept koji se do sada pokazao neuspješnim. A to je ovo što je gurala međunarodna zajednica zajedno sa Bošnjacima. Jer je bila više na njihovoj strani u mnogim rješenjima nego što je bila objektivna i željela da razumije samu poziciju Republike Srpske. Sada je jedna druga situacija. Sada kada mi znamo na koji način da afirmišemo svoje interese, onda se pojave takve grupe koje kažu biće nasilja. Naravno, ja vjerujem da je to nemoguće, zato što tamo bezbjednosne strukture potpuno kontrolišu međunarodne multi-nacionalne snage, kao što je NATO, Evropska policijska misija. Jedino je logično zaključiti ako to želi NATO ili policijska misija u Bosni i Hercegovini, onda je moguće da dođe do nasilja i rata. Mogući su incidenti, ali sam ja uvjeren da je to isključivo iz potrebe da se utiče na političke odluke koje donosimo u budućnosti. : Naravno da treba da težimo Evropskoj uniji, ali ne treba da žrtvujemo sve naše interese. Mislim da je arogancija međunarodne zajednice po pitanju Kosova, prema Srbima, dodatno sada pokazana upravo ovom intervencionističkom ulogom i podrškom kosovskim, albanskim snagama da izađu na granicu. Mislim da to nisu trebali da učine i ja sam ovaj put, i svaki put, na strani Srba na Kosovu. Mislim da se oni legitimno bore za svoja prava i mislim da Evropska unija ne može da bude razlog da mi gubimo naš nacionalni identitet. Mi to ne želimo da vidimo kod nas u Bosni i Hercegovini i zato razumijemo naravno da Srbi na Kosovu imaju pravo na svoju poziciju, svoj politički odraz. Međunarodna zajednica i zemlje koje su priznale Kosovo nisu bile korektne, ponizile su Srbiju i to mora konačno da počne da se popravlja.