<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src=" http://www.aquila.free.fr/pleiades.jpg">Međunarodni tim astronoma uspeo je da dobije najdetaljnije snimke spajanja dva grozda galaksija - 2004-09-30
U okviru tog procesa, više hiljada galaksija i na milijarde zvezda izmešalo se u jedan, jedinstven, zvezdani grozd – a, kako izveštava 
Astronomi danas uočavaju grozdove galasija po celom nebu. Ipak, na samom početku vremena, svemir je bio relativno prazan i u njemu nije bilo ni zvezda, ni galaksija, već samo razređeni gas. Astronomi veruju da je gravitacija postepeno privlačila molekule gasa, koji su onda nastavili da privlače drugu materiju, što je nakon prvih nekoliko stotina hiljada godina dovelo do stvaranja prvih zvezda. Astronom Ogust Evrard, sa univerziteta Mičigen, ukazuje da je taj proces dalje doveo do povezivanja zvezdanih oblaka u veće grupe – odnosno klastere, koji su najveće zvezdane grupacije u poznatom svemiru. Taj proces i dalje traje. U časopisu Astrofizički Žurnal, astronomi su opisali sažimanje klastera Abel 754, u sazvežđu Hidre, sa jednim manjim klasterom. Ovo spajanje, kao i raniji takvi događaji tokom proteklih ¼ veka, potvrđuju teoriju o tome da su se zvezdane skupine ukrupnjavale, u takozvane super-galaksije. Ipak, ovaj događaj - koji je zabeležen na udaljenosti od 800 miliona svetlosnih godina – za sada je najjasniji, a registrovala ga je evropska svemirska opservatorija XMM-Njutn. Astronom Patrik Henri, sa Univerziteta države Havai, ukazuje da se klasteri sudaraju poput dva meteorološka fronta i da pritom stvaraju uslove kao pri nastanku uragana. Takav događaj izbacuje cele galaksije iz njihovih putanja i izaziva udarne talase pregrejanih svemirskih gasova. «Jako je buran trenutak kada se najveći svemirski objekti sudare. Galaksije se mimoilaze brzinom od preko milion i po kilometara na sat. Gas u klasteru ima temperarturu od više miliona stepeni. Količina tako oslobođene energije, u samo jednom ovakom spajanju, jednaka je energiji koju su oslobodile sve zvezde, u svim galaksijama u klasteru, od vremena nastanka svemira.» Šta više, tada se oslobodi toliko energije, da je jedino Veliki prasak – iz koga je, pre 13 milijardi godina nastao svemir – veći događaj. Astronomi ukazuju da i naš Mlečni put čeka slična sudbina – kroz nekoliko milijardi godina – pošto je naša galaksija samo deo male grupe koja se kreće ka klasteru Device. Ipak, misteriozna tamna energija – koja po svemu sudeći – ubrzava stepen širenja svemira možda će sprečiti da do sudara uopšte dođe.