Kriza ugrožava spomenike u Italiji
Arheolozi u Italiji upozoravaju da su brojni antički spomenici u toj zemlji izloženi riziku zbog vladinih budžetskih smanjenja
Arheolozi opisuju Pompeju kao najvažniji izvor informacija o antičkom svetu. Taj grad iz doba Rimske imperije, zatrpan je pod metrima pepela tokom erupcije obližnijeg vulkana Vezuv 79. godine naše ere. Zatrpane ruševine otkrivene su slučajno 17 vekova kasnije. Mnoge od vila, radionica i kupatila su uglavnom ostali netaknuti. Medjutim, stručnjaci upozoravaju da je sve to sada, zbog ekonomske krize u Italiji, izloženo riziku. Krajem oktobra osam metara dugački deo zida srušio se nakon jake kiše. Tsao Červoli je predsednik itlaijanskog nacionalnog udruženja arheologa i puno je radio u Pompeji. Italijanski predsednik Đorđo Napolitano nazvao je tu štetu „nacionalnom sramotom“. Opozicioni političari krive bivšu vladu Silvija Berluskonija za smanjenje budžeta za održavanje sa 40 na 25 miliona dolara. Evropska unija takodje nudi da pomogne. Član Evropske komisije Johanes Han posetio je Pompeje neposredno nakon kolapsa zida. „ Červoli kritikuje vlasti u Pompeji da su potrošile sredstva na marketning, a ne održavanje. S druge strane vlasti za ovu štetu krive nedavne obilne padavine u Italiji. Te oluje su takodje nanele štetu drugim spomenicima. Podzemne prostorije rimskog Koloseuma su poplavljene i nešto maltera je palo sa zidova. Delovi Foruma su takodje pod vodom. Tsao Červoli kaže da je smanjenje sredstava i pomanjkanje održavanja dovelo veliki broj objekata u rizičnu situaciju. Červoli strahuje da će, s obzirom na ekonomsku krizu u Italiji, u predstojećim mesecima objekti italijanskog antičkog nasledja možda pretrpeti još veća oštećenja.