Jača terorizam u Južnoj Aziji
Prema izveštaju Državnog sekretarijata, u tom delu sveta je prvi put zabeleženo više incidenata nego na Bliskom Istoku
Prema izvještaju Državnog sekretarijata, terorizam je u porastu u Južnoj Aziji, gdje je prvi put zabilježeno više incidenata nego na Bliskom Istoku. Ras Travers, zamjenik direktora Nacionalnog centra za borbu protiv terorizma, saopštio je na konferenciji za novinare da se prošle godine, od nešto manje od 11 hiljada incidenata povezanih sa terorizmom, 75 odsto dogodilo u ta dva regiona. Ukupan broj napada, u kojima je prošle godine poginulo blizu 16 hiljada osoba, je međutim neznatno pao u odnosu na 2008. godinu. Primjetan je nagli pad terorističkih aktivnosti u Iraku, ali i značajno povećanje nasilja u Avganistanu, gdje se utrostručio broj i napada i žrtava. Koordinator Državnog sekretarijata za borbu protiv terorizma, Danijel Bendžamin, kaže da je glavna baza Al Kaide u Pakistanu i dalje najveća bezbjednosna prijetnja za Sjedinjene Države i njene interese. On je ocijenio da je ta teroristička organizacija prilagodljiva i otporna, ali da je prošle godine pretrpjela značajne gubitke. Zvaničnici su takođe izrazili zabrinutost u pogledu organizacija poput somalijske terorističke grupe Al Šabab. Bendžamin naglašava i da je Al Kaida pokušala da podstakne svoje ogranke u Sjevernoj Africi i na Arabijskom Poluostrvu da planiraju terorističke aktivnosti na globalnom nivou. Na listi zemalja koje sponzorišu terorizam i koje su suočene sa oštrim američkim sankcijama su i dalje Iran, Kuba, Sudan i Sirija. Zvaničnici Stejt Dipartmenta pak ističu da se Eritreja i Venecuela u izvještaju navode kao zemlje koje ne sarađuju u potpunosti u borbi protiv terorizma. Sjeverna Koreja je 2008. skinuta sa liste sponzora terorizma s obzirom na to da nije bila povezana sa skorijim terorističkim napadima. Danijel Bendžamin međutim kaže da Sjedinjene Države razmatraju nedavne izvještaje da je Pjongjang pokušao da pošalje oružje Talibanu u Avganistanu i Hamasu i Hezbolahu na Bliskom Istoku. Američki zvaničnici su ocijenili da je potapanje južnokorejskog broda Čeonan, za koji Seul optužuje Pjongajng, vojni sukob dve zemlje koje su tehnički gledano i dalje u ratu, a ne teroristički napad. U dijelu izvještaja koji se odnosi na Srbiju, navodi se da je poboljšana među-vladina saradnja srpskih organa za sprovođenje zakona i bezbjednosnih agencija, naročito Carine, kriminalističke i granične policije i Bezbjednosno-informativne agencije. Takođe se podsjeća da je parlament usvojio novo zakonodavstvo koje će pomoći u borbi protiv terorizma, između ostalog Zakon o sprječavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Strategiju nacionalne bezbjednosti i Strategiju odbrane. Ocijenjeno je i da je bilateralna saradnja nastavila da se poboljšava, uz napomenu da su Sjedinjene Države obezbijedile obuku i pomoć srpskoj vladi u borbi protiv terorizma. Na Kosovu prošle godine, kako se navodi u izvještaju, nije bilo direktnih terorističkih napada, ali su islamski ekstremisti bili umiješani u domaće i međunarodne terorističke zavjere i nastavili da održavaju veze sa organizovanim kriminalom. Ističe se da su kosovska vlada i EULEX pratili navodne terorističke aktivnosti tokom godine i da su postojale sumnje da su pojedine islamske nevladine organizacije bile uključene u sumnjive aktivnosti, naročito kada je riječ o pranju novca za finansiranje planiranih terorističkih napada na Bliskom Istoku. Napore kosovskih vlasti u borbi protiv terorizma otežavaju slabo čuvane granice, koje lako prelaze trgovci ljudima, oružjem i narkoticima, a slabo plaćeni pogranični i carinski službenici podložni su mitu i korupciji, ocjenjuje se u izvještaju Državnog sekretarijata. Naglašava se međutim da je Ministarstvo unutrašnjih poslova ipak napravilo skroman napredak u poboljšanju pogranične bezbjednosti. Kada je riječ o Crnoj Gori, Stejt Dipartment navodi da je 2009. Ministarstvo unutrašnjih poslova nastavilo da radi na Nacionalnoj strategiji za borbu protiv terorizma kako bi poboljšalo saradnju između različitih institucija. Ističe se i da je crnogorsko zakonodavstvo usklađeno sa standardima Evropske unije i konvencijama Ujedinjenih nacija. Crna Gora je dala doprinos i međunarodnoj podršci avganistanskoj vladi, kaže se u izvještaju i podsjeća da je crnogorski parlament odobrio plan da se u Avganistan pošalje 31 vojnik. Uz napomenu da su crnogorski organi primili značajnu pomoć međunarodnih donatora, u vidu obuke i opreme, u izvještaju se ističe da je uprkos tome primjena zakona slaba, da i dalje postoje problemi korupcije i slabo čuvanih granica, te da će crnogorskim organima za sprovođenje zakona i bezbjednosnim agencijama biti potrebna dodatna pomoć kako bi dostigli međunarodne standarde.