Hvorfor kaldes bly og kviksølv tungmetaller?
Heavy metals
Tungmetaller defineres generelt som metaller med relativt høj massefylde, atomvægt eller atomnummer. De anvendte kriterier, og hvorvidt metalloider er omfattet, varierer afhængigt af forfatteren og konteksten. Inden for metallurgi kan et tungmetal f.eks. defineres på grundlag af densitet, mens det i fysik kan være atomnummeret, der er det afgørende kriterium, mens en kemiker sandsynligvis vil være mere optaget af kemisk adfærd. Der er blevet offentliggjort mere specifikke definitioner, men ingen af disse er blevet bredt accepteret. De definitioner, der er gennemgået i denne artikel, omfatter op til 96 ud af de 118 kendte kemiske grundstoffer; kun kviksølv, bly og bismuth opfylder alle definitionerne. På trods af denne manglende enighed anvendes udtrykket (flertal eller ental) i vid udstrækning inden for videnskaben. En massefylde på mere end 5 g/cm3 nævnes undertiden som et almindeligt anvendt kriterium og anvendes i denne artikel.
Heavy metals are generally defined as metals with relatively high densities, atomic weights, or atomic numbers. The criteria used, and whether metalloids are included, vary depending on the author and context. In metallurgy, for example, a heavy metal may be defined on the basis of density, whereas in physics the distinguishing criterion might be atomic number, while a chemist would likely be more concerned with chemical behaviour. More specific definitions have been published, but none of these have been widely accepted. The definitions surveyed in this article encompass up to 96 out of the 118 known chemical elements; only mercury, lead and bismuth meet all of them. Despite this lack of agreement, the term (plural or singular) is widely used in science. A density of more than 5 g/cm3 is sometimes quoted as a commonly used criterion and is used in the body of this article.
Heavy metals