Klimasvin eller klimahelte? Debatten om de danske landmænd raser igen på grund af det forestående folketingsvalg. Dansk landbrug står for omkring 15 millioner tons CO2-udledning om året, og er en af de helt tunge vægte på vægtskålen - men hvordan får man vendt den kurve, der ifølge tv2.dk har været stillestående i 12 år? En af dem, der har bevæget sig i en mere bæredygtig retning, er griseproducent Lars Olsen, der er landmand i Nibe og som har i alt 210 hektar jord. - Jeg har stor interesse for klima, miljø og biodiversitet, og jeg har tænkt, om vi kan gøre noget, og det kan vi faktisk, siger Lars Olsen, der bor tæt på Halkær Sø. Det har derfor været oplagt for ham at udlægge netop de marker, han har i forbindelse med søen, til såkaldte lavbundsjorde, der med tiden ender som vådområder og optager CO2. - Jeg har kunnet gøre det, uden at det er på bekostning af økonomien - tværtimod. Vi har kunne optimere vores økonomi ved at blive mere klimavenlige, siger han. Kompenseret af Landbrugsstyrelsen Lavbundsjorden ved Halkær Sø er en del af Landbrugsaftalen, der blev vedtaget i 2021, og som skal sikre mere grøn omstilling i landbruget - blandt andet ved mere udtagelse af lavbundsjorde. Der blev derfor også afsat midler til brug for aftalen, og derfor har Landbrugsstyrelsen kompenseret Lars Olsen med 11 hektar erstatningsjord et andet sted i nærheden, så han fortsat kan opretholde driften. Det er erstatningsjord, som ikke er egnet til for eksempel lavbundsjord. Og når omlægningen til at blive mere bæredygtig foregår på den måde, så giver det mening, mener Lars Olsen. - Så længe vi har motivationen, så flytter vi os meget mere, og hvis der kommer stramninger og regler, som vi ikke kan se os selv i, så mister vi motivationen, og det ville være så ærgerligt, siger han. CO2-afgift kan være på vej Men stramninger og regler kan være på vej. I hvertfald hvis rød blok får flertal efter folketingsvalget den 1. november. For så vil de indføre CO2-afgifter til de danske landmænd. Det er en udmelding, der især kridter stregen op mellem blå og rød blok, da ingen blå partier har været ude med lignende udmeldinger. - Det kan få så store konsekvenser, at flere landmænd måske ikke kan se sig ud af afgifterne og ender med at måtte lukke visse driftsdele ned, siger Lars Olsen og pointerer, at han dog gerne vil se et mere udpenslet udspil, før han tager sorgerne på forskud. - Lad os nu se, hvordan det går, det er bare ikke den rette vej at gå, siger han. Udover arealer til lavbundsjorde, så tænker Lars Olsen også på at få det maksimale ud af, for eksempel sine frøgræsmarker, som først bliver pløjet til foråret, så de bare græsmarker kan optage CO2 lige efter høst. Derudover sår han rajgræs og kløver, som også optager CO2.
Et nyt udspil fra rød blok, der vil pålægge CO2-afgifter til danske landmænd, falder ikke i god jord hos Lars Olsen, der den senere tid af egen fri vilje har gjort sit landbrug mere bæredygtigt.