To landmænd er mandag blevet frifundet ved Retten i Holstebro for at have overtrådt loven og dyrket deres jord i de dyrkningsfri randzoner, der skal beskytte vandmiljøet. Retten henholder sig til, at der på gerningstidspunktet - i efteråret 2012 og foråret 2013 - herskede stor usikkerhed om den nærmere forståelse af randzoneloven. Randzoneloven har været stærkt upopulær siden vedtagelsen i 2012 og er det fortsat trods en revision af loven i august 2014. Den siger, at det i en afstand af op til 10 meter fra visse vandløb og søer er forbudt at sprøjte, gøde og dyrke jorden. Formålet med den er at mindske udledningen af sprøjtegifte og kvælstof fra markerne og at skabe ny natur. Landbruget vil af med loven, og slaget står på to fronter: 1) Straffesagerne, hvor mandagens dom fra Holstebro er den første. Her har staten anlagt sag mod blandt andet landmænd for at dyrke deres jord i de dyrkningsfrie zoner langs vandløb. 2) Derudover stævnede Landbrug & Fødevarer allerede i 2012 i et civilt søgsmål staten med det formål at få kendt randzoneloven ugyldig og i strid med ejendomsrettens ukrænkelighed. - Denne sag er siden oktober 2014 tilpasset revisionen af randzoneloven og baserer sig i dag på fem landmænd fra Bredebro i Sønderjylland, Vordingborg på Sjælland, Maribo og Dannemare på Lolland og Aabybro i Vendsyssel. - Der ventes fortsat at gå to til to et halvt år, før der kommer en afgørelse i den sag. - Næste skridt er at få udpeget uvildige eksperter til syn og skøn. Her håber landbruget at få belyst, om randzonerne har ingen eller ringe effekt samt de økonomiske byrder, som landmændene påføres. 3) Endelig har også Bæredygtigt Landbrug anlagt en tilsvarende civil sag mod staten. Kilder: Landbrug & Fødevarer og Bæredygtigt Landbrug
Landbrugets lange kamp mod randzoner ender ikke med dommen i Holstebro. Kampen fortsætter på flere fronter.