Når regionsrådets 41 medlemmer træder sammen, er formålet som regel (ved flertalsafstemninger eller i enighed) at træffe beslutninger. Det gjorde det nordjyske regionsråd også på mødet i tirsdags - man vedtog eksempelvis at sælge Sygehus Nord i Aalborg. Men en anden sag, der også stod på dagsordenen for den lukkede del af mødet, endte ganske opsigtsvækkende med en usædvanlig konklusion, erfarer TV2 Nord: Selv om der lå tre forskellige bud på en beslutning om den fremtidige ambulancekørsel i landsdelen, endte tre afstemninger med, at alle tre indstillinger blev forkastet - og altså ingenting vedtaget. Ambulancekørslen i Nordjylland varetages i dag af Falck. Regionsrådet har tidligere vedtaget, at når Falcks nuværende kontrakt udløber, vil man styre ambulance-udrykningerne efter en anden model end hidtil. I dag er Falck "kun" forpligtet til at sikre, at den gennemsnitlige responstid maksimalt er af en vis længde. Falck lever op til det aftalte gennemsnits-tal, men modellen har givet kritik, især fra yderområder, hvor man nogle gange må vente længe på en ambulance. Derfor har regionsrådet tidligere vedtaget at gå over til en anden model, hvor regionen bestemmer antallet og placeringen af ambulancer. Kørslen, udført efter denne model, har været i udbud, og det var resultatet af dette udbud af ambulancekørslen, politikerne skulle tage stilling til. Det handler selvfølgelig om prisen for at løse opgaven. Men det handler i lige så høj grad om, hvem der skal gøre det. Som noget nyt var opgaven delt i fire enkelt-udbud, der tilsammen dækker hele Nordjylland. Man var altså politisk indstillet på, at det fremover i én del af Nordjylland kan være ét foretagende, der står for ambulancekørslen, og i en anden del et andet. "Vi øger konkurrencen, når vi opdeler ambulanceberedskabet i fire aftaler. Det gør det mere attraktivt for nye aktører at byde ind på opgaven," sagde regionsrådsformand Ulla Astman (S), da regionsrådet i januar 2020 - i fuld enighed - vedtog at sende kørslen i udbud på den nye måde. Et ideologisk spørgsmål Der er imidlertid tale om et emne, der i særklasse kan få de ideologiske faner til at blafre:  De borgerlige partier ser normalt gerne, at private firmaer løser opgaven, mens der i den modsatte side af regionsrådet har været et voksende ønske om, at regionen kunne "hjemtage" kørslen og altså selv købe ambulancer, bygge garager og ansætte personale til at løse de opgaver, Falck-reddere i dag udfører. Det har man tidligere gjort med andre, tilsvarende opgaver. På politikernes bord lå der tre mulige løsninger: Enten kunne regionen selv overtage al ambulancekørsel, eller også kunne opgaven - i den ene eller anden kombination - deles mellem regionen og private. Men først faldt ét forslag, dernæst endnu ét og endelig det tredje. Angiveligt med stemmetal, hvor afgørelsen var tæt - og hvor det blev udslaggivende, at ikke alle i regionsrådets største grupper stemte sammen. Dramaet udspillede sig på den lukkede del af regionsrådets møde, og derfor ønsker ingen at kommentere sagen. Der skal findes en løsning Politikerne må nu indkaldes til et ekstraordinært møde. For et flertal for et eller andet SKAL der findes. Ellers er der nemlig ingen til at køre ambulancer i Nordjylland fra næste år ... Den nuværende kontrakt med Falck udløber 31. marts 2022 og kan ikke forlænges. Andre regioner har tidligere prøvet at omlægge ambulancekørslen, og det er sjældent gået stille af - tænk blot på balladen i Region Syddanmark om det hollandske firma Bios. I Nordjylland har man i årevis næsten rutinemæssigt forlænget kontrakten med Falck. Nu er kortene imidlertid givet til en løsning, hvor det med stor sandsynlighed fra 2022 ikke længere er Falck, der står for al nordjysk ambulancekørsel. Der er politisk vilje til at gå nye veje. Nu går jagten ind på at afklare, hvilken vej der kan findes et flertal for i regionsrådet.
Tre afstemninger på stribe i det nordjyske regionsråd endte alle med et flertal imod. Nu må rådet indkaldes til ekstraordinært møde for at bestemme, hvem der fra 2022 skal stå for ambulancekørslen i Nordjylland.