En flækket og ristet hvedeknop med en gylden, sprød overflade og et hvidt, blødt indre venter på tallerkenen i aften i mange danske hjem. Således holder mange af os fast i den 200 år gamle tradition, men hvordan og hvornår er den egentlig opstået? Oprindeligt var store bededag tiltænkt bøn. Dengang skulle man faste i bededagene, men man måtte gerne spise hveder. Det var heller ikke tilladt at arbejde - heller ikke for bagere - på store bededag, så inden for bagerlauget blev der produceret ekstra store hvedeknopper dagen før, som folk kunne købe og varme på store bededag, hvor hvederne altså dengang blev spist. I dag har skikken, af uklare årsager, rykket sig en dag frem. Oldgammel tradition Ifølge Folkekirken.dk kan traditionen for at spise varme hveder dokumenteres fra midten af 1800-tallet, men den er sandsynligvis ældre. Selve store bededag blev nemlig indført i 1686 af biskop Hans Bagger fra Roskilde. Dengang hed dagen ’ekstraordinær, almindelig bededag’. Biskoppen indførte hele tre faste- og bededage, men i dag har vi kun holdt fast i den ene af dem. Især tidligere var det en fast skik i København og visse andre steder at markere store bededagsaften med en spadseretur på byens fæstningsvolde før man vendte hjem og spiste de traditionelle hveder til aftenteen. Opskriften på hveder Hører man til typen, der ikke lige smutter til bageren og henter sine hveder, men i stedet selv kaster sig ud i kunsten at bage hveder, så er der inspiration at hente fra Laura Sahl fra Vester Hassing. Laura Sahl vandt tilbage i 2016 TV3-programmet "MasterChef" og har over 10.000 følgere på Instagram, hvor det handler om madlavning. Fredag er der Store Bededag og traditionen tro spises der varme hveder aftenen før. Også hjemme hos Laura Sahl og hendes mand. Og naturligvis - fristes man til at skrive - bager MasterChef-vinderen sine egne hveder. Se hvordan Laura Sahl bager sine egne hveder i indslaget her:
Hvorfor er det nu, vi spiser varme hveder aftenen før store bededag? Få svaret her.