Regionsrådet i Nordjylland lover både flere penge til psykiatrien og ændrede arbejdsgange på tværs af faggrupper, efter ny rapport er blevet fremlagt. Rapporten beskriver nye handlingsplaner, hvor politi, sociale myndigheder, psykiatrien og kommunerne skal arbejde bedre sammen og kommer til verden, efter TV2 Nord har kortlagt 14 drab begået i Nordjylland af psykisk syge de seneste fem år. - Den fælles rapport viser, at der er nogle helt konkrete områder, hvor vi kan gøre det bedre. Hver eneste gang, der sker et drab, hvor der er patienter med psykisk lidelse involveret, så er det et wake-up call. Et drab er et for meget, så det gør dybt indtryk på os, og det er et wake up call, ja, siger Jan Mainz, direktør for patientforløb og kvalitet i Region Nordjylland, efter orienteringen af regionsrådet tirsdag. - Hver eneste gang, der sker så alvorlig en hændelse som et drab, gør det dybt indtryk på psykiatrien. Vi forsøger jo i det daglige at undgå, at noget så alvorligt sker. Omtalen har givet anledning til, at der skal ske en forandring på nogle helt konkrete områder: Kommunikation og samarbejde i PSP-sammenhæng. Det handler i første omgang ikke om ressourcer, det handler om at organisere vores samarbejde mere hensigtsmæssigt, siger Jan Mainz. For politikerne har sagen været overvældende. Og at antallet af drab begået af psykisk syge i Nordjylland ligger langt over gennemsnittet for hele landet, var nyt for dem, indrømmer DFs Erik Høgh-Sørensen. - Vi hørte først om det i pressen. Al ære til medierne og TV2 Nord for at have kørt den her historie, fordi det foranstaltede, at vi rent faktisk har set på tingene og har opdaget de ting, der kan gøres bedre. Nu kommer der en række nye tiltag, og jeg mener, at uanset om det bliver en blå eller rød regering efter valget, så undgår vi ikke at give flere penge til psykiatrien, siger han. Han siger dog ikke direkte, hvor mange penge Region Nordjylland er parat til at lægge i det psykiatriske budget. Politiker: Drabstal har gjort voldsomt indtryk Det er i den grad kommet bag på regionsrådspolitikerne, at Nordjylland procentvis er næsten dobbelt så hårdt ramt af drab begået af psykisk syge som resten af Danmark. - Det gør da et stort indtryk. Så er der noget, vi skal blive bedre til. Men jeg synes, det er godt at høre, at man er klar over, at der er ting, der skal forbedres, gøres anderledes og flere, der skal inddrages. Det handler ikke bare om psykiatri og politi, det handler også om at inddrage kommunerne, siger Lene Linnemann, regionsrådsmedlem for SF. Den konservative Per Larsen ser lyst på fremtiden efter redegørelsen er lagt frem. - Jeg synes, der ligger en stor erkendelse fra psykiatriledelsen af, at der er et stort problem. Psykiatriledelsen har virkelig taget det her til sig. De erkender, at der er masser af læring i de her sager, og at der er muligheder for at gøre nogle forbedringer. Jeg føler mig tryg ved, at de (psykiatriledelsen, red.) tager redegørelsen til sig, siger han. Redegørelsen sætter nu gang i en proces, der skal konkretisere en række ændringer på området. Hvad kommer der så til at ske? Fællesrapporten bliver afsæt for nye, der skal dæmme op for flere dødelige hændelser med psykisk syge indblandet. - Vi kommer til at lave noget, vi kalder patientens team, hvor der er repræsentanter for psykiatri - det kan være læger, sygelejersker, ergoterapeuter og psykologer. Men kommunerne kan også blive inddraget via repræsentanter fra misbrugsafdelingen, fra socialpsykiatrien, fra beskæftigelsesområdet og så repræsentanter for politiet  - måske også de praktiserende læger, siger Jan Mainz. Også fra politiets side indrømmer man, at der er mange steder, samarbejdet mellem de involverede parter kan gøres meget bedre. - Der er ingen tvivl om at vi kommer til at arbejde mere intensivt mellem de forskellige myndigheder, der er involveret i forhold til psykisk syge. Historierne i medierne giver anledning til, at vi undersøger, om vi kan gøre tingene bedre. Og er der bare en lille ting, vi kan gøre bedre, så, synes jeg, vi skal indføre dem, siger politidirektør Anne Marie Roum Svendsen. Det er ofte hendes medarbejdere, betjentene på gaden, der skal håndtere de psykisk syge, når der sker hændelser. - Vi kommer aldrig til at undgå disse hændelser fuldstændig. Men vi intensiverer samarbejdet for at undgå, at de psyskisk syge falder ned gennem systemerne og ender på gaderne og bliver politiets problem, hvor politiet hverken få afsat vedkommende til pårørende eller andre myndigheder. Når der sker et drab, er det altid et drab for meget  - og vi går intensivt ind og kigger på - er der noget vi kunne havde gjort for at forhindre det her? Det vil altid være vores første og fremmeste opgave, siger hun. Regionsrådsformand Ulla Astman kommenterer redegørelsen i nyhedsudsendelsen klokken 19.30 onsdag aften.
Regionsrådspolitikere og psykiatriledelse lægger sig fladt ned efter redegørelse om psykiatrien er offentliggjort. - Der er flere områder, hvor vi kan gøre det bedre, lyder det.