Aalborg Havn forudser tab, når mindre skibe på ned til 53 meter skal til at betale lods, hver gang de skal passere Limfjordsbroen. - Skibene har store udgifter i forvejen. Og når skibene skal betale mere for at sejle, så kan det være, at godset flyttes ud på landevejen. Det vil vi være kede af. Det handler om, at så meget gods som muligt lægges ud på søvejen, siger Peter J. Petersen, havnekaptajn i Aalborg Havn. De nye regler er trådt i kraft med ekspresfart, efter at et finsk skib sejlede ind i jernbanebroen over Limfjorden. - Det er for tidligt. Man kunne have forhørt sig rundt omkring og ikke mindst have ventet på Havarikommissionens undersøgelse. Det er deres konklusioner, der kan være med til at forbedre sikkerheden, siger havnekaptajnen. Erhvervsministeren holder fast i, at skibe med en længde ned til 53 meter nu skal have lods med, hver gang skibet skal passere Limfjordsbroen - Jeg tror de fleste kan se nytten af, at vi har så høj en sikkerhed til søs som muligt. Det tjener borgerne, infrastrukturen og rederne bedst. Det er jo rederne, der kan blive ramt af uheldene, siger, erhvervsminister Ole Sohn. Havnekaptajnen tvivler derimod på, at ministerens nye, skrappere lodspligt giver mere sikkerhed til søs. - Den skærpede lodspligt er vel indført for at vise politisk handlekraft . Det må være det, det sig drejer sig om, siger Peter J. Petersen. Erhvervsministeren er villig til at se på lodssagen endnu en gang og på klagen fra de danske havne. - Når vi får sådan en henvendelse, så er det selvfølgelig fordi, der er et eller andet i kommunikationen, der ikke har været godt nok. Så derfor har jeg bedt Lodstilsynet og Søfartsstyrelsen om at tage kontakt til de danske havne, siger Ole Sohn.
De danske havnes organisation, Danske Havne, klager direkte til ministeren over den nye skærpede lodspligt, som er indført efter påsejlingen af Limfjordsbroen